# Úřední věstník C 214/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 214 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 496. září2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 214

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 496. září2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Komise |
| 2006/C 214/1 | Směnné kurzy vůči euru | 1 |
| 2006/C 214/2 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku | 2 |
| 2006/C 214/3 | Státní podpora – Itálie — Podpora C 36/06 (ex NN 38/06) – Preferenční sazba za elektřinu pro odvětví s vysokou spotřebou energie v Itálii — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 5 |
| 2006/C 214/4 | Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů silikomanganu pocházejícího z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny | 14 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Komise

2006/C 214/1

Směnné kurzy vůči euru

1

2006/C 214/2

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

2

2006/C 214/3

Státní podpora – Itálie — Podpora C 36/06 (ex NN 38/06) – Preferenční sazba za elektřinu pro odvětví s vysokou spotřebou energie v Itálii — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

5

2006/C 214/4

Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů silikomanganu pocházejícího z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny

14

| | III   Oznámení |
| --- | --- |
| | Komise |
| 2006/C 214/5 | I-Řím: Provozování pravidelných leteckých služeb — Nabídkové řízení uveřejněné Itálií podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 na provozování pravidelných leteckých služeb na lince Cuneo – Řím a zpět | 18 |

III   Oznámení

Komise

2006/C 214/5

I-Řím: Provozování pravidelných leteckých služeb — Nabídkové řízení uveřejněné Itálií podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 na provozování pravidelných leteckých služeb na lince Cuneo – Řím a zpět

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Komise

| 6.9.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 214/1

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

5. září 2006

(2006/C 214/01)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2810 |
| JPY | japonský jen | 148,47 |
| DKK | dánská koruna | 7,4599 |
| GBP | britská libra | 0,67495 |
| SEK | švédská koruna | 9,3225 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5809 |
| ISK | islandská koruna | 88,39 |
| NOK | norská koruna | 8,1320 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,5763 |
| CZK | česká koruna | 28,199 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 276,19 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6962 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 3,9578 |
| RON | rumunský lei | 3,5249 |
| SIT | slovinský tolar | 239,57 |
| SKK | slovenská koruna | 37,596 |
| TRY | turecká lira | 1,8606 |
| AUD | australský dolar | 1,6647 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4242 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,9630 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9809 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0082 |
| KRW | jihokorejský won | 1 225,47 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,2120 |
| CNY | čínský juan | 10,1824 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3528 |
| IDR | indonéská rupie | 11 631,48 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,666 |
| PHP | filipínské peso | 64,498 |
| RUB | ruský rubl | 34,1700 |
| THB | thajský baht | 47,845 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2810

JPY

japonský jen

148,47

DKK

dánská koruna

7,4599

GBP

britská libra

0,67495

SEK

švédská koruna

9,3225

CHF

švýcarský frank

1,5809

ISK

islandská koruna

88,39

NOK

norská koruna

8,1320

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,5763

CZK

česká koruna

28,199

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

276,19

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6962

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

3,9578

RON

rumunský lei

3,5249

SIT

slovinský tolar

239,57

SKK

slovenská koruna

37,596

TRY

turecká lira

1,8606

AUD

australský dolar

1,6647

CAD

kanadský dolar

1,4242

HKD

hongkongský dolar

9,9630

NZD

novozélandský dolar

1,9809

SGD

singapurský dolar

2,0082

KRW

jihokorejský won

1 225,47

ZAR

jihoafrický rand

9,2120

CNY

čínský juan

10,1824

HRK

chorvatská kuna

7,3528

IDR

indonéská rupie

11 631,48

MYR

malajsijský ringgit

4,666

PHP

filipínské peso

64,498

RUB

ruský rubl

34,1700

THB

thajský baht

47,845

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 6.9.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 214/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 214/2

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(2006/C 214/02)

Datum schválení:

Číslo podpory: N 502/2005

Členský stát: Německo

Název: Ausbildungsbeihilfe zugunsten der N3 Engine Overhaul Services GmbH & Co. KG

Právní základ: Richtlinie für die Gewährung von Zuschüssen des Freistaates Thüringen und der Europäischen Union zur Förderung der Berufsvorbereitung und Fortbildung

Typ opatření: Individuální podpora

Účel: Vzdělávání

Forma podpory: Přímá dotace

Rozpočet: 5 375 000 EUR

Maximální intenzita podpory: 60 %

Trvání:

Hospodářské odvětví: Letecká doprava

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Gesellschaft für Arbeits- und Wirtschaftsförderung des Freistaates Thüringen mbH (GfAW) |
| --- |
| Warsbergstraße 1 |
| D-99092 Erfurt |

Gesellschaft für Arbeits- und Wirtschaftsförderung des Freistaates Thüringen mbH (GfAW)

Warsbergstraße 1

D-99092 Erfurt

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum schválení:

Číslo podpory: N 601/2005

Členský stát: Nizozemsko

Název: Integreren van het subsidie instrument voor Nieuw Energieonderzoek (NEO) in het besluit EOS Lange Termijn (N 101/2004)

Právní základ: Kaderwet EZ-subsidies; Besluit tot wijziging van het Besluit EOS: lange termijn

Typ opatření: Režim podpory

Účel: Výzkum a vývoj

Ochrana životního prostředí

Forma podpory: Přímá dotace

Rozpočet: 18 000 000 EUR

Maximální intenzita podpory: 100 %

Trvání:

Hospodářské odvětví: Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC 's-Gravenhage |
| Nederland |

Ministerie van Economische Zaken

Postbus 20101

2500 EC 's-Gravenhage

Nederland

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum schválení:

Číslo podpory: N 22/2006

Členský stát: Česká republika

Název: Výzkum pro řešení regionálních disparit

Právní základ: Zákon č. 130/2002 Sb., o podpoře výzkumu a vývoje z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů,

nařízení vlády č. 461/2002 Sb., o účelové podpoře výzkumu a vývoje z veřejných prostředků a o veřejné soutěži ve výzkumu a vývoji,

usnesení vlády ze dne 26. října 2005 č. 1379 k návrhu programu výzkumu a vývoje „Výzkum pro řešení regionálních disparit“,

programové prohlášení „Výzkum pro řešení regionálních disparit“

Typ opatření: Režim podpory

Účel: Výzkum a vývoj

Forma podpory: Přímá dotace

Rozpočet: 431 300 000 CZK

Maximální intenzita podpory: 100 %

Trvání: 1. 1. 2007 – 31. 12. 2011

Hospodářské odvětví: Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Ministerstvo pro regionální rozvoj |
| --- |
| Staroměstské náměstí 6 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Ministerstvo pro regionální rozvoj

Staroměstské náměstí 6

CZ-110 15 Praha 1

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum schválení:

Číslo podpory: N 42/2006

Členský stát: Německo

Region: Sachsen

Název: Sächsischer Beteiligungsfonds

Právní základ: Vereinbarung des Freistaats Sachsen mit der Sächsischen Beteiligungsfonds GmbH iVm §§ 22, 23 SäHO; Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit über die Gewährung von Wachstums- und Innovationsbeteiligungen/Beteiligungsähnlichen Finanzierungsformen durch die SBF Sächsische Beteiligungsfonds GmbH

Typ opatření: Režim podpory

Účel: Rizikový kapitál

Forma podpory: Poskytnutí rizikového kapitálu

Rozpočet: 21 470 000 EUR

Trvání: 1. 1. 2006 – 31. 12. 2006

Hospodářské odvětví: Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Wilhelm-Buck-Straße 2 |
| D-01097 Dresden |

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit

Wilhelm-Buck-Straße 2

D-01097 Dresden

Postanschrift:

| Postfach 100329 |
| --- |
| D-01073 Dresden |

Postfach 100329

D-01073 Dresden

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum schválení:

Číslo podpory: N 212/2006

Členský stát: Kypr

Název: ΠΡΟΓΡΑΜΜΑ ΔΗΜΙΟΥΡΓΙΑΣ ΝΕΩΝ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΩΝ ΥΨΗΛΗΣ ΤΕΧΝΟΛΟΓΙΑΣ ΚΑΙ ΚΑΙΝΟΤΟΜΙΑΣ ΜΕΣΩ ΤΩΝ ΕΚΚΟΛΑΠΤΗΡΙΩΝ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΩΝ (Programme for the creation of new high tech and innovative enterprises through business incubators)

Právní základ: Απόφαση του Υπουργικού Συμβουλίου με αριθ. 62.938 και ημερομηνία 5.12.2005 αντίγραφο της οποίας επισυνάπτεται

Typ opatření: Režim podpory

Účel: Výzkum a vývoj

Malé a střední podniky

Forma podpory: Přímá dotace

Rozpočet: 8 000 000 CYP

Maximální intenzita podpory: 75 %

Trvání:

Hospodářské odvětví: Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Υπουργείο εμπορίου, βιομηχανίας και τουρισμού (Ministry of Commerce, Industry and Tourism)

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum schválení:

Číslo podpory: N 333/2006

Členský stát: Německo

Region: Nordrhein-Westfalen

Název: Technologie- und Innovationsprogramm NRW (TIP)

Právní základ: Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen im Rahmen des Technologie- und Innovationsprogramm NRW (TIP) — RdErl. des Ministeriums für Innovation, Wissenschaft, Forschung und Technologie, der Staatskanzlei und des Ministeriums für Wirtschaft, Mittelstand und Energie

Typ opatření: Režim podpory

Účel: Výzkum a vývoj

Forma podpory: Přímá dotace

Rozpočet: 120 miliony EUR ročně

Maximální intenzita podpory: 75 %

Trvání: 1. 10. 2006 – 30. 9. 2012

Hospodářské odvětví: Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Ministerium für Innovation, Wissenschaft, Forschung und Technologie des Landes Nordrhein-Westfalen |
| --- |
| Völklinger Str. 49 |
| D-40221 Düsseldorf |

Ministerium für Innovation, Wissenschaft, Forschung und Technologie des Landes Nordrhein-Westfalen

Völklinger Str. 49

D-40221 Düsseldorf

| Ministerium für Wirtschaft, Mittelstand und Energie des Landes NRW |
| --- |
| Haroldstr. 4 |
| D-40213 Düsseldorf |

Ministerium für Wirtschaft, Mittelstand und Energie des Landes NRW

Haroldstr. 4

D-40213 Düsseldorf

| Staatskanzlei des Landes NRW |
| --- |
| Stadttor 1 |
| D-40219 Düsseldorf |

Staatskanzlei des Landes NRW

Stadttor 1

D-40219 Düsseldorf

| NRW-Bank |
| --- |
| Friedrichstr. 1 |
| D-48145 Münster |

NRW-Bank

Friedrichstr. 1

D-48145 Münster

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum schválení:

Číslo podpory: N 334/2006

Členský stát: Velká Británie

Název: Modification to the Regional Venture capital Funds (C 56/2000)

Právní základ: Industrial Development Act 1982, Section 8

Typ opatření: Režim podpory

Účel: Rizikový kapitál

Forma podpory: Poskytnutí rizikového kapitálu

Rozpočet: 74 475 000 GPB

Trvání: 10 let

Hospodářské odvětví: Všechna odvětví

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 6.9.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 214/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 214/5

---

STÁTNÍ PODPORA – ITÁLIE

Podpora C 36/06 (ex NN 38/06) – Preferenční sazba za elektřinu pro odvětví s vysokou spotřebou energie v Itálii

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(2006/C 214/03)

(Text s významem pro EHP)

Dopisem ze dne 19. července 2006 v závazném jazykovém znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Itálii rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe, SPA 3, 6/05 |
| B-1049 Brussel |
| Fax č.: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe, SPA 3, 6/05

B-1049 Brussel

Fax č.: (32-2) 296 12 42

Připomínky budou sděleny Itálii. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

Podle článku 11.11 vyhlášky ze dne 14. března 2005 č. 35, která byla změněna v zákon č. 80 ze dne 14. května 2005 (dále jen vyhláška) prodloužila Itálie do 31. prosince 2010 již účinné režimy zvýhodněné sazby pro odvětví s vysokou spotřebou elektřiny. Itálie toto prodloužení uvedla v účinnost, ale neoznámila je.

Prodloužení se týká dvou opatření poskytujících zvýhodněné sazby na odběr elektřiny pro průmyslová odvětví s vysokou spotřebou elektřiny: takzvané režimy Terni a Alcoa.

1.   Režim Terni

1.1   Popis opatření

V roce 1962 převedla Itálie aktiva společnosti Società Terni týkající se elektřiny na státní energetickou společnost ENEL. Italská vláda v roce 1963 poskytla společnosti Società Terni zvýhodněnou sazbu na odběr elektřiny v období let 1963 – 1992. Elektřina byla dodávána za cenu, která se rovnala ceně, již by Società Terni zaplatila, kdyby byla i nadále vlastníkem svých původních aktiv týkajících se elektřiny.

Italská vláda rozdělila v roce 1964 společnost Società Terni na tři různé společnosti, jež jsou v současné době příjemci opatření: Nuova Terni Industria Chimica, Cementir a Thyssen-Krupp Acciai Speciali Terni. V roce 1991 prodloužila Itálie zvýhodněnou sazbu pro tyto příjemce až do prosince 2007. V březnu 2005 prodloužila Itálie zvýhodněnou sazbu pro tyto příjemce až do roku 2010. Jedná se o opatření, jehož se týká toto oznámení.

1.2   Hodnocení

Italské orgány tvrdí, že zvýhodněná sazba pro Terni představuje odškodnění za ztrátu jejích aktiv týkajících se elektrické energie v roce 1962. Komise pochybuje, zda má zvýhodněná sazba povahu odškodnění. To platí zejména od roku 2004, kdy stát prostřednictvím fondu Cassa Conguaglio, který nemá prospěch z převodu aktiv, převzal správu tohoto režimu od společnosti ENEL, která má prospěch z převodu aktiv.

Komise si navíc není jistá, zda režim Terni nevede k nadměrné kompenzaci.. Komise pochybuje o tom, že by bylo možno zvýhodněnou sazbu považovat ještě 44 let po převodu aktiv týkajících se elektřiny na společnost ENEL za odškodnění.

Opatření by kromě toho bylo státní podporou, protože představuje hospodářskou výhodu, neboť výrobní náklady příjemců jsou snížené. Ze současného režimu zvýhodněné sazby mají prospěch pouze tři společnosti. Tento režim je financován ze státních zdrojů, protože rozhodnutí o snížení sazby bylo přijato italskými orgány jednostranně, je financováno parafiskálním poplatkem, který vybírá státní fond Cassa Conguaglio. Hrozí nebezpečí, že opatření naruší hospodářskou soutěž, protože posiluje postavení těchto společností a je pravděpodobné, že ovlivní obchod v rámci Společenství, protože se výrobky dané společnosti prodávají i mimo Itálii.

Všichni příjemci tohoto režimu sídlí v Umbrii, která není oblastí na současné mapě regionální podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. a). Podpora proto nemohla být odůvodněná na základě pokynů k regionální podpoře. Jelikož Itálie neposkytlo žádné jiné zdůvodnění, proč by měl tento závod dostávat podporu, pochybuje Komise o slučitelnosti podpory se společným trhem.

Komise dále pochybuje o tom, že by platby odškodnění prostřednictvím sazby za odběr elektřiny byly nejméně rušivým a transparentnějším nástrojem pro provádění takovýchto plateb.

Komise navíc nemůže posoudit akumulaci podpory, pokud Itálie nevymůže vrácení podpory od společnosti Thyssen-Krupp, která využila podporu, již Komise prohlásila za neslučitelnou se společným trhem ve věci C 49/98, před tím, než schválí jakoukoliv další podporu pro tuto společnost.

2.   Alcoa

2.1   Popis podpory

Evropská komise schválila zvýhodněnou sazbu za elektřinu pro společnost Alcoa v rozhodnutí C 38/1992. Platnost tohoto rozhodnutí skončila v prosinci 2005. Stejným opatřením jako v případě režimu Terni prodloužila Itálie zvýhodněnou sazbu i pro společnost Alcoa, a to do 31. prosince 2010. Jedná se o opatření, jehož se týká toto rozhodnutí.

2.2.   Hodnocení

Opatření představuje státní podporu ze stejných důvodů jako v případě režimu Terni.

Alcoa má v Itálii dva závody na výrobu hliníku, které využívají podporu: jeden z nich je ve Fusině (Benátsko) a druhý na Sardinii.

Továrna ve Fusině

Fusina není podle současné mapy regionální podpory oprávněna získat podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a). Komise tudíž pochybuje, že by podpora mohla být odůvodněná na základě pokynů k regionální podpoře a že by mohla být považována za slučitelnou se společným trhem.

Továrna na Sardinii

Sardinie je podle současné mapy regionální podpory oprávněna získat podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a).

Komise však pochybuje o platnosti axiomu, že by vysoké ceny elektřiny placené na Sardinii mohly být nevýhodou pro rozvoj ostrova. Podle informací, které má Komise k dispozici, se spíš zdá, že jsou ceny elektřiny na Sardinii nižší, než v řadě regionů Itálie.

Komise nemá ve zvyku povolovat režimy provozní podpory, které jsou spojeny s jednou obchodní společností, pokud členský stát neprokáže, že je regionální hospodářství velmi výrazně závislé na této společnosti a že opatření bylo nutné, aby se zabránilo narušení místního hospodářství. Itálie neposkytla dostatek informací, které by podpořily takovéto tvrzení.

Pokud jde o pokyny k regionální podpoře, Komise má pochybnosti ohledně splnění požadavků na vynětí podle bodu 4.15 pokynů použitelných na čl. 87 odst. 3 písm. a). Komise má pochybnosti o tom, že systém aktualizace zvýhodněné sazby pro společnost Alcoa je degresivní, a protože Alcoa využívá zvýhodněnou sazbu už jedenáct let, Komise pochybuje o tom, že by dané opatření bylo možno považovat za dočasné.

Sardinie je „region hospodářského rozvoje“ ve smyslu pokynů Komise k regionální podpoře na období 2007 – 2013 (1). Komise má pochybnosti, zda je region způsobilý pro režim provozní podpory, který bude téměř celý v platnosti v rámci nových pokynů k regionální podpoře.

Komise pochybuje, zda jsou opatření navrhovaná Itálií nejméně narušujícím nástrojem k vyřešení daného problému.

Jeví se tudíž, že pokyny k regionální podpoře nejsou základem pro schválení zvýhodněné sazby pro společnost Alcoa na Sardinii. Jelikož Itálie neuvedla žádný další možný základ pro opatření, schválení jakéhokoliv právního důvodu se jeví jako obtížné.

3.   Závěr

V důsledku výše uvedených úvah Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Zainteresované strany mohou předložit své připomínky, zejména pokud jde o 1) kompenzační povahu režimu Terni a o to zda již kompenzace byla vyplacena v plné výši, 2) stupeň narušení hospodářské soutěže, které lze očekávat na trzích s výrobky příjemců režimu Terni ve vztahu ke zvýhodněné sazbě za elektřinu a jejímu aktualizačnímu systému, 3) nutnost podpory závodu Alco na Sardinii a o to, zda cena elektřiny představuje nevýhodu pro regionální rozvoj oblasti a 4) stupeň narušení hospodářské soutěže, které lze očekávat na trhu s hliníkem.

ZNĚNÍ DOPISU

„La Commissione informa il governo italiano, che dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito all'aiuto in oggetto, ha deciso di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDURA

| 1) | Nell'ambito del caso N 587/05 “Tariffa agevolata per la fornitura di energia elettrica alle imprese ad alta intensità energetica localizzate in Sardegna”, la Commissione è venuta a conoscenza dell'articolo 11, comma 11, del decreto legge del 14 marzo 2005, n. 35, convertito in legge 14 maggio 2005, n. 80 (il decreto legge). Detto articolo prevede una proroga fino al 31 dicembre 2010 di due regimi di tariffe elettriche agevolate a favore di talune imprese ad alta intensità energetica. L'Italia ha già dato esecuzione a detta proroga senza notificarla. |
| --- | --- |

1)

Nell'ambito del caso N 587/05 “Tariffa agevolata per la fornitura di energia elettrica alle imprese ad alta intensità energetica localizzate in Sardegna”, la Commissione è venuta a conoscenza dell'articolo 11, comma 11, del decreto legge del 14 marzo 2005, n. 35, convertito in legge 14 maggio 2005, n. 80 (il decreto legge). Detto articolo prevede una proroga fino al 31 dicembre 2010 di due regimi di tariffe elettriche agevolate a favore di talune imprese ad alta intensità energetica. L'Italia ha già dato esecuzione a detta proroga senza notificarla.

| 2) | La Commissione ha chiesto informazioni alle autorità italiane il 23 dicembre 2005. In data 24 febbraio 2006 le autorità italiane hanno risposto alla richiesta di informazioni. Esse hanno fornito ulteriori informazioni concernenti la misura in questione rispettivamente il 2 marzo e il 27 aprile 2006. |
| --- | --- |

2)

La Commissione ha chiesto informazioni alle autorità italiane il 23 dicembre 2005. In data 24 febbraio 2006 le autorità italiane hanno risposto alla richiesta di informazioni. Esse hanno fornito ulteriori informazioni concernenti la misura in questione rispettivamente il 2 marzo e il 27 aprile 2006.

2.   DESCRIZIONE DELLA MISURA

| 3) | L'articolo 11, comma 11, del decreto legge prevede la proroga fino al 31 dicembre 2010 di due regimi di tariffe elettriche agevolate che erano già applicati allorché il decreto legge è entrato in vigore. |
| --- | --- |

3)

L'articolo 11, comma 11, del decreto legge prevede la proroga fino al 31 dicembre 2010 di due regimi di tariffe elettriche agevolate che erano già applicati allorché il decreto legge è entrato in vigore.

| 4) | Un regime riguarda la tariffa agevolata concessa al produttore di alluminio Alcoa. L'altro regime è il cosiddetto regime Terni concernente un gruppo di imprese sorte dalla ex-società Terni: ThyssenKrupp Acciai Speciali Terni (ThyssenKrupp), che produce acciaio, Cementir, che produce cemento e Nova Terni Industria Chimica, che produce prodotti chimici. |
| --- | --- |

4)

Un regime riguarda la tariffa agevolata concessa al produttore di alluminio Alcoa. L'altro regime è il cosiddetto regime Terni concernente un gruppo di imprese sorte dalla ex-società Terni: ThyssenKrupp Acciai Speciali Terni (ThyssenKrupp), che produce acciaio, Cementir, che produce cemento e Nova Terni Industria Chimica, che produce prodotti chimici.

| 5) | La decisione 148/04 dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas (Autorità dell'energia) ha incaricato Cassa Conguaglio, un fondo statale, di amministrare la tariffa agevolata. Cassa Conguaglio compensa direttamente i beneficiari dei costi dell'elettricità. La tariffa agevolata è finanziata mediante la componente A4 della tariffa elettrica. La componente A4 è versata alla Cassa Conguaglio del settore elettrico sotto forma di un prelievo parafiscale applicato alla generalità delle utenze di elettricità del mercato sia vincolato che libero in Italia. |
| --- | --- |

5)

La decisione 148/04 dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas (Autorità dell'energia) ha incaricato Cassa Conguaglio, un fondo statale, di amministrare la tariffa agevolata. Cassa Conguaglio compensa direttamente i beneficiari dei costi dell'elettricità. La tariffa agevolata è finanziata mediante la componente A4 della tariffa elettrica. La componente A4 è versata alla Cassa Conguaglio del settore elettrico sotto forma di un prelievo parafiscale applicato alla generalità delle utenze di elettricità del mercato sia vincolato che libero in Italia.

| 6) | Il decreto legge prevede che le condizioni per la concessione della tariffa agevolata saranno identiche a quelle di cui fruivano i beneficiari alla fine del 2004. Inoltre prevede un aggiornamento annuo della tariffa agevolata da parte dell'Autorità per l'energia tenuto conto dei prezzi pagati per la fornitura di energia elettrica da imprese degli stessi settori industriali in Europa. |
| --- | --- |

6)

Il decreto legge prevede che le condizioni per la concessione della tariffa agevolata saranno identiche a quelle di cui fruivano i beneficiari alla fine del 2004. Inoltre prevede un aggiornamento annuo della tariffa agevolata da parte dell'Autorità per l'energia tenuto conto dei prezzi pagati per la fornitura di energia elettrica da imprese degli stessi settori industriali in Europa.

| 7) | Nel 2005 l'Autorità per l'energia ha deciso che la tariffa agevolata sarà aumentata annualmente sino a un massimo del 4 % unicamente in caso di incremento dei prezzi di riferimento annui sulle borse dell'energia di Francoforte e Amsterdam (2). |
| --- | --- |

7)

Nel 2005 l'Autorità per l'energia ha deciso che la tariffa agevolata sarà aumentata annualmente sino a un massimo del 4 % unicamente in caso di incremento dei prezzi di riferimento annui sulle borse dell'energia di Francoforte e Amsterdam (2).

| 8) | La decisione 217/05 dell'Autorità dell'energia implementa gli articoli 11, comma 11 e comma 13 del decreto legge. Tale decisione permetterà ad Alcoa ed agli altri beneficiari del regime di Terni di beneficiare per l'intero anno 2005 delle stesse tariffe preferenziali che sarebbero state applicate nel Dicembre 2004 se la decisione 217/05 non fosse entrata in vigore. |
| --- | --- |

8)

La decisione 217/05 dell'Autorità dell'energia implementa gli articoli 11, comma 11 e comma 13 del decreto legge. Tale decisione permetterà ad Alcoa ed agli altri beneficiari del regime di Terni di beneficiare per l'intero anno 2005 delle stesse tariffe preferenziali che sarebbero state applicate nel Dicembre 2004 se la decisione 217/05 non fosse entrata in vigore.

2.1.   Il regime Terni

| 9) | La società Terni è una società statale che produce energia elettrica e fabbrica acciaio, cemento e prodotti chimici. La maggior parte dell'energia elettrica prodotta era utilizzata per l'autoconsumo degli impianti di produzione. Nel 1962 (3) l'Italia ha trasferito le attività del ramo d'azienda elettrico della società Terni alla società pubblica ENEL. |
| --- | --- |

9)

La società Terni è una società statale che produce energia elettrica e fabbrica acciaio, cemento e prodotti chimici. La maggior parte dell'energia elettrica prodotta era utilizzata per l'autoconsumo degli impianti di produzione. Nel 1962 (3) l'Italia ha trasferito le attività del ramo d'azienda elettrico della società Terni alla società pubblica ENEL.

| 10) | Nel 1963 il governo italiano ha concesso una tariffa agevolata per l'energia elettrica alla società Terni per il periodo 1963-1992 (4). La tariffa agevolata era destinata ad indennizzare la società Terni per la perdita delle attività suddette. L'energia elettrica era fornita al costo equivalente a quello che la società avrebbe dovuto pagare se avesse mantenuto il possesso delle sue attività del ramo elettrico. |
| --- | --- |

10)

Nel 1963 il governo italiano ha concesso una tariffa agevolata per l'energia elettrica alla società Terni per il periodo 1963-1992 (4). La tariffa agevolata era destinata ad indennizzare la società Terni per la perdita delle attività suddette. L'energia elettrica era fornita al costo equivalente a quello che la società avrebbe dovuto pagare se avesse mantenuto il possesso delle sue attività del ramo elettrico.

| 11) | Nel 1964 il governo italiano ha suddiviso la società Terni in tre diverse società: Nuova Terni Industrie Chimiche, Cementir e Acciai Terni. |
| --- | --- |

11)

Nel 1964 il governo italiano ha suddiviso la società Terni in tre diverse società: Nuova Terni Industrie Chimiche, Cementir e Acciai Terni.

| 12) | Nel 1991 l'Italia ha prorogato al 31 dicembre 2007 (5) la tariffa agevolata accordata ai suddetti beneficiari. Tra le condizioni per la proroga del regime, la legge stabiliva la riduzione progressiva del quantitativo di energia elettrica fornito negli ultimi sei anni. La riduzione è stata prevista come segue:







  Anno | GWh | MW |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 1 620 | 270 |
| 2002 | 1 389 | 231 |
| 2003 | 1 157 | 193 |
| 2004 | 926 | 154 |
| 2005 | 694 | 116 |
| 2006 | 463 | 77 |
| 2007 | 231 | 39 |

12)

Nel 1991 l'Italia ha prorogato al 31 dicembre 2007 (5) la tariffa agevolata accordata ai suddetti beneficiari. Tra le condizioni per la proroga del regime, la legge stabiliva la riduzione progressiva del quantitativo di energia elettrica fornito negli ultimi sei anni. La riduzione è stata prevista come segue:

Anno

GWh

MW

2001

1 620

270

2002

1 389

231

2003

1 157

193

2004

926

154

2005

694

116

2006

463

77

2007

231

39

| 13) | Tra il 1992 e il 1994 l'Italia ha privatizzato Nuova Terni Industrie Chimiche, Cementir e Acciai Terni, cedute rispettivamente a Norsk Hydro, Caltagirone e ThyssenKrupp. |
| --- | --- |

13)

Tra il 1992 e il 1994 l'Italia ha privatizzato Nuova Terni Industrie Chimiche, Cementir e Acciai Terni, cedute rispettivamente a Norsk Hydro, Caltagirone e ThyssenKrupp.

| 14) | Attualmente l'energia elettrica fornita in base al regime Terni è suddivisa come segue: ThyssenKrupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % e Cementir 4 %. |
| --- | --- |

14)

Attualmente l'energia elettrica fornita in base al regime Terni è suddivisa come segue: ThyssenKrupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % e Cementir 4 %.

| 15) | Ai sensi dell'articolo 11, comma 11, del decreto legge, l'Italia ha prorogato fino al 2010 la tariffa del regime Terni mantenendo le condizioni in vigore nel 2004. Detta proroga costituisce la misura oggetto della presente decisione. |
| --- | --- |

15)

Ai sensi dell'articolo 11, comma 11, del decreto legge, l'Italia ha prorogato fino al 2010 la tariffa del regime Terni mantenendo le condizioni in vigore nel 2004. Detta proroga costituisce la misura oggetto della presente decisione.

2.2.   Tariffa agevolata concessa ad Alcoa

| 16) | La Commissione europea ha approvato la tariffa agevolata per l'energia elettrica concessa ad Alcoa nella sua decisione C 38/92 (6). Tale decisione era valida unicamente fino al 31 dicembre 2005. |
| --- | --- |

16)

La Commissione europea ha approvato la tariffa agevolata per l'energia elettrica concessa ad Alcoa nella sua decisione C 38/92 (6). Tale decisione era valida unicamente fino al 31 dicembre 2005.

| 17) | La tariffa agevolata applicata ad Alcoa era costituita di due parti:






  — | una parte fissa comprendente una componente legata alla potenza impegnata e una componente associata ai consumi nelle diverse fasce orarie, |
| --- | --- | --- |

17)

La tariffa agevolata applicata ad Alcoa era costituita di due parti:

—

una parte fissa comprendente una componente legata alla potenza impegnata e una componente associata ai consumi nelle diverse fasce orarie,

| — | un sovrapprezzo variabile inizialmente applicato in misura ridotta e indicizzato ai prezzi dei combustibili. |
| --- | --- |

—

un sovrapprezzo variabile inizialmente applicato in misura ridotta e indicizzato ai prezzi dei combustibili.

| 18) | Il decreto legge ha cambiato il sistema di aggiornamento della tariffa agevolata concessa ad Alcoa. Dal 1o gennaio 2006 la tariffa agevolata è incrementata ogni anno in ragione degli aumenti di prezzo registrati nelle borse europee segnatamente di Amsterdam e di Francoforte, con un massimo del 4 % all'anno. |
| --- | --- |

18)

Il decreto legge ha cambiato il sistema di aggiornamento della tariffa agevolata concessa ad Alcoa. Dal 1o gennaio 2006 la tariffa agevolata è incrementata ogni anno in ragione degli aumenti di prezzo registrati nelle borse europee segnatamente di Amsterdam e di Francoforte, con un massimo del 4 % all'anno.

| 19) | Secondo le autorità italiane, la tariffa speciale garantisce la copertura dei costi variabili di produzione di elettricità con carbone e una parte dei costi fissi. |
| --- | --- |

19)

Secondo le autorità italiane, la tariffa speciale garantisce la copertura dei costi variabili di produzione di elettricità con carbone e una parte dei costi fissi.

| 20) | Mediante lo stesso provvedimento del regime Terni, l'Italia ha prorogato la tariffa agevolata concessa ad Alcoa fino al 31 dicembre 2010. Detta proroga costituisce la misura oggetto della presente decisione. La proroga non è stata notificata e non rientra nella decisione C 38/92 che scadeva il 31 dicembre 2005. |
| --- | --- |

20)

Mediante lo stesso provvedimento del regime Terni, l'Italia ha prorogato la tariffa agevolata concessa ad Alcoa fino al 31 dicembre 2010. Detta proroga costituisce la misura oggetto della presente decisione. La proroga non è stata notificata e non rientra nella decisione C 38/92 che scadeva il 31 dicembre 2005.

| 21) | Attualmente Alcoa possiede due stabilimenti che fruiscono della tariffa agevolata: uno è situato a Fusina (Venezia) e l'altro in Sardegna. |
| --- | --- |

21)

Attualmente Alcoa possiede due stabilimenti che fruiscono della tariffa agevolata: uno è situato a Fusina (Venezia) e l'altro in Sardegna.

3.   VALUTAZIONE PRELIMINARE DELLA MISURA

3.1.   Il regime Terni

La natura indennitaria della tariffa

| 22) | Le autorità italiane hanno sostenuto che la tariffa agevolata del regime Terni rappresenta un indennizzo per il trasferimento effettuato nel 1962 a favore di ENEL del ramo di azienda elettrico della società Terni. Alla società Terni era quindi stata concessa una tariffa agevolata fino al 1992. |
| --- | --- |

22)

Le autorità italiane hanno sostenuto che la tariffa agevolata del regime Terni rappresenta un indennizzo per il trasferimento effettuato nel 1962 a favore di ENEL del ramo di azienda elettrico della società Terni. Alla società Terni era quindi stata concessa una tariffa agevolata fino al 1992.

| 23) | La Commissione nutre dubbi circa la tesi svolta dalle autorità italiane in merito alla funzione indennitaria della tariffa agevolata in relazione al trasferimento del ramo d'azienda elettrico della società Terni. |
| --- | --- |

23)

La Commissione nutre dubbi circa la tesi svolta dalle autorità italiane in merito alla funzione indennitaria della tariffa agevolata in relazione al trasferimento del ramo d'azienda elettrico della società Terni.

| 24) | Sarebbe difficile ammettere che il trasferimento del ramo di azienda elettrico in questione abbia configurato un'espropriazione in quanto all'epoca lo Stato era proprietario della società Terni e lo Stato non può autoespropriarsi. Di conseguenza è anche difficile ammettere che la tariffa agevolata sia il risultato di danni subiti come hanno sostenuto le autorità italiane, in quanto lo Stato ha agito nell'ambito della legge (7). La Commissione si chiede invece se non sia possibile considerare che il trasferimento dal ramo di azienda elettrico configurasse un caso di riorganizzazione dei cespiti finanziari dello Stato e quindi ritenere che la natura della tariffa agevolata non sia indennitaria. |
| --- | --- |

24)

Sarebbe difficile ammettere che il trasferimento del ramo di azienda elettrico in questione abbia configurato un'espropriazione in quanto all'epoca lo Stato era proprietario della società Terni e lo Stato non può autoespropriarsi. Di conseguenza è anche difficile ammettere che la tariffa agevolata sia il risultato di danni subiti come hanno sostenuto le autorità italiane, in quanto lo Stato ha agito nell'ambito della legge (7). La Commissione si chiede invece se non sia possibile considerare che il trasferimento dal ramo di azienda elettrico configurasse un caso di riorganizzazione dei cespiti finanziari dello Stato e quindi ritenere che la natura della tariffa agevolata non sia indennitaria.

| 25) | In ogni caso, anche accogliendo la tesi svolta dalle autorità italiane, non è chiaro che il regime Terni non determini una sovraccompensazione. Si potrebbe supporre che 30 anni rappresentino un termine ragionevole perché le società del regime Terni siano pienamente indennizzate per la perdita subita del ramo elettrico. Ciononostante, nel 1991 le autorità italiane hanno deciso di prorogare la tariffa agevolata fino al 2007. Una seconda proroga, questa volta fino al 2010, è stata disposta mediante l'articolo 11, comma 11, del decreto legge. |
| --- | --- |

25)

In ogni caso, anche accogliendo la tesi svolta dalle autorità italiane, non è chiaro che il regime Terni non determini una sovraccompensazione. Si potrebbe supporre che 30 anni rappresentino un termine ragionevole perché le società del regime Terni siano pienamente indennizzate per la perdita subita del ramo elettrico. Ciononostante, nel 1991 le autorità italiane hanno deciso di prorogare la tariffa agevolata fino al 2007. Una seconda proroga, questa volta fino al 2010, è stata disposta mediante l'articolo 11, comma 11, del decreto legge.

| 26) | Le autorità italiane non hanno fornito alla Commissione informazioni indicanti per quale ragione i beneficiari avrebbero diritto ad un ulteriore indennizzo, in particolare la ragione per cui nel 2005 la cessione del ramo di azienda elettrico ad ENEL non sia stata ancora interamente pagata. La Commissione dubita della necessità di ulteriori pagamenti 44 anni dopo il trasferimento del ramo di azienda elettrico ad ENEL. |
| --- | --- |

26)

Le autorità italiane non hanno fornito alla Commissione informazioni indicanti per quale ragione i beneficiari avrebbero diritto ad un ulteriore indennizzo, in particolare la ragione per cui nel 2005 la cessione del ramo di azienda elettrico ad ENEL non sia stata ancora interamente pagata. La Commissione dubita della necessità di ulteriori pagamenti 44 anni dopo il trasferimento del ramo di azienda elettrico ad ENEL.

| 27) | Inoltre, la natura della tariffa agevolata è cambiata nel 2004, quando ENEL ha cessato di amministrare il regime e lo Stato, attraverso la Cassa Conguaglio (8), che non beneficia del trasferimento del ramo di azienda elettrico in questione, ha assunto l'amministrazione della tariffa agevolata. Confermano tale posizione le sentenze pronunciate dai tribunali nazionali che riguardano il periodo durante il quale ENEL ha amministrato il regime e che hanno riconosciuto l'obbligo per ENEL di pagare la tariffa agevolata (9). |
| --- | --- |

27)

Inoltre, la natura della tariffa agevolata è cambiata nel 2004, quando ENEL ha cessato di amministrare il regime e lo Stato, attraverso la Cassa Conguaglio (8), che non beneficia del trasferimento del ramo di azienda elettrico in questione, ha assunto l'amministrazione della tariffa agevolata. Confermano tale posizione le sentenze pronunciate dai tribunali nazionali che riguardano il periodo durante il quale ENEL ha amministrato il regime e che hanno riconosciuto l'obbligo per ENEL di pagare la tariffa agevolata (9).

| 28) | Un argomento a favore per considerare la tariffa agevolata del regime di Terni come un aiuto di Stato è la decisione della Commissione 83/396/ECSC che espressamente escludeva i beneficiari del regime di Terni dall'approvazione. Questa esclusione fu oggetto del giudizio della Corte nel caso C 99/92 del 24 febbraio 1994 in cui la stessa Corte confermava che il regime di Terni non poteva beneficiare della decisione di approvazione 83/396/ECSC e confermava le precedenti decisioni della Cassa Conguaglio di non concedere la tariffa agevolata. |
| --- | --- |

28)

Un argomento a favore per considerare la tariffa agevolata del regime di Terni come un aiuto di Stato è la decisione della Commissione 83/396/ECSC che espressamente escludeva i beneficiari del regime di Terni dall'approvazione. Questa esclusione fu oggetto del giudizio della Corte nel caso C 99/92 del 24 febbraio 1994 in cui la stessa Corte confermava che il regime di Terni non poteva beneficiare della decisione di approvazione 83/396/ECSC e confermava le precedenti decisioni della Cassa Conguaglio di non concedere la tariffa agevolata.

| 29) | Ai sensi dell'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (10), la decisione di avvio del procedimento di indagine formale espone sinteticamente i punti di fatto e di diritto pertinenti, contiene una valutazione preliminare della Commissione relativa al carattere di aiuto della misura prevista ed espone i dubbi attinenti alla sua compatibilità con il mercato comune. |
| --- | --- |

29)

Ai sensi dell'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (10), la decisione di avvio del procedimento di indagine formale espone sinteticamente i punti di fatto e di diritto pertinenti, contiene una valutazione preliminare della Commissione relativa al carattere di aiuto della misura prevista ed espone i dubbi attinenti alla sua compatibilità con il mercato comune.

Esistenza di aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| 30) | Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, “sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza”. |
| --- | --- |

30)

Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, “sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza”.

| 31) | Il primo elemento costitutivo dell'articolo 87, paragrafo 1, che la Commissione deve valutare è se la misura rechi un vantaggio selettivo. La riduzione della tariffa dell'elettricità costituisce un vantaggio economico in quanto riduce i costi di produzione dei beneficiari. Inoltre, le tariffe agevolate del regime Terni avvantaggiano inizialmente un gruppo di beneficiari in particolare tre: Cementir, Nuova Terni Industrie Chimiche e ThyssenKrupp. |
| --- | --- |

31)

Il primo elemento costitutivo dell'articolo 87, paragrafo 1, che la Commissione deve valutare è se la misura rechi un vantaggio selettivo. La riduzione della tariffa dell'elettricità costituisce un vantaggio economico in quanto riduce i costi di produzione dei beneficiari. Inoltre, le tariffe agevolate del regime Terni avvantaggiano inizialmente un gruppo di beneficiari in particolare tre: Cementir, Nuova Terni Industrie Chimiche e ThyssenKrupp.

| 32) | Quanto alla seconda condizione, affinché sia considerata aiuto di Stato, occorre che la misura sia concessa direttamente o indirettamente mediante risorse statali e sia imputabile allo Stato. Nella fattispecie, la decisione relativa alla riduzione della tariffa è adottata unilateralmente dalle autorità italiane. È finanziata mediante un prelievo parafiscale versato da tutti gli utenti di elettricità in Italia alla Cassa Conguaglio, un fondo pubblico gestito dallo Stato. Pertanto l'aiuto è finanziato mediante risorse statali. |
| --- | --- |

32)

Quanto alla seconda condizione, affinché sia considerata aiuto di Stato, occorre che la misura sia concessa direttamente o indirettamente mediante risorse statali e sia imputabile allo Stato. Nella fattispecie, la decisione relativa alla riduzione della tariffa è adottata unilateralmente dalle autorità italiane. È finanziata mediante un prelievo parafiscale versato da tutti gli utenti di elettricità in Italia alla Cassa Conguaglio, un fondo pubblico gestito dallo Stato. Pertanto l'aiuto è finanziato mediante risorse statali.

| 33) | In base alla terza e alla quarta condizione dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, l'aiuto deve falsare o minacciare di falsare la concorrenza e incidere o essere di natura tale da incidere sugli scambi tra Stati membri. Nella fattispecie, le misure minacciano di falsare la concorrenza in quanto rafforzano la posizione finanziaria delle società che beneficerebbero di una riduzione dei costi rispetto ai loro concorrenti che non fruiscono dell'aiuto. Inoltre, dato che i prodotti delle imprese in questione (cemento, prodotti chimici e acciaio) sono oggetto di scambi sui mercati mondiali, le misure in questione possono incidere sugli scambi intracomunitari. |
| --- | --- |

33)

In base alla terza e alla quarta condizione dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, l'aiuto deve falsare o minacciare di falsare la concorrenza e incidere o essere di natura tale da incidere sugli scambi tra Stati membri. Nella fattispecie, le misure minacciano di falsare la concorrenza in quanto rafforzano la posizione finanziaria delle società che beneficerebbero di una riduzione dei costi rispetto ai loro concorrenti che non fruiscono dell'aiuto. Inoltre, dato che i prodotti delle imprese in questione (cemento, prodotti chimici e acciaio) sono oggetto di scambi sui mercati mondiali, le misure in questione possono incidere sugli scambi intracomunitari.

| 34) | Per le ragioni suddette, la tariffa agevolata prevista dal regime Terni di cui all'articolo 11, comma 11, del decreto legge è vietata ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE e può essere considerata compatibile con il mercato unicamente se può beneficiare di una delle esenzioni previste nel trattato. |
| --- | --- |

34)

Per le ragioni suddette, la tariffa agevolata prevista dal regime Terni di cui all'articolo 11, comma 11, del decreto legge è vietata ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE e può essere considerata compatibile con il mercato unicamente se può beneficiare di una delle esenzioni previste nel trattato.

| 35) | Dato che l'articolo 11, comma 11, del decreto legge non è stato notificato alla Commissione, l'aiuto è da considerarsi illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del succitato regolamento (CE) n. 659/1999. |
| --- | --- |

35)

Dato che l'articolo 11, comma 11, del decreto legge non è stato notificato alla Commissione, l'aiuto è da considerarsi illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del succitato regolamento (CE) n. 659/1999.

Compatibilità

| 36) | La riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento e di norma è vietata. In casi eccezionali gli aiuti al funzionamento possono essere concessi in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato. |
| --- | --- |

36)

La riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento e di norma è vietata. In casi eccezionali gli aiuti al funzionamento possono essere concessi in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato.

| 37) | I beneficiari del regime in questione sono tutti ubicati in Umbria, regione che non è ammissibile ad aiuti ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), nell'attuale carta degli aiuti regionali dell'Italia. Pertanto l'aiuto non può essere giustificato in base agli orientamenti sugli aiuti di Stato a finalità regionale (orientamenti aiuti regionali) (11). Dato che l'Italia non è riuscita ad individuare altre giustificazioni per la proroga del regime in causa, la Commissione dubita della compatibilità della misura. |
| --- | --- |

37)

I beneficiari del regime in questione sono tutti ubicati in Umbria, regione che non è ammissibile ad aiuti ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), nell'attuale carta degli aiuti regionali dell'Italia. Pertanto l'aiuto non può essere giustificato in base agli orientamenti sugli aiuti di Stato a finalità regionale (orientamenti aiuti regionali) (11). Dato che l'Italia non è riuscita ad individuare altre giustificazioni per la proroga del regime in causa, la Commissione dubita della compatibilità della misura.

La giurisprudenza Deggendorf

| 38) | Secondo le autorità italiane, uno dei beneficiari del regime Terni, ThyssenKrupp, ha beneficiato di aiuti dichiarati illegali e incompatibili dalla Commissione nella causa C-49/98 il 29 novembre 2000 (12). La Commissione non è al corrente del rimborso dell'aiuto da parte di ThyssenKrupp e non è in grado di valutare gli effetti del cumulo di aiuti. Di conseguenza, la Commissione ritiene che detta società non possa fruire di ulteriori aiuti fintanto ché non sia stato recuperato dall'Italia il precedente aiuto incompatibile. |
| --- | --- |

38)

Secondo le autorità italiane, uno dei beneficiari del regime Terni, ThyssenKrupp, ha beneficiato di aiuti dichiarati illegali e incompatibili dalla Commissione nella causa C-49/98 il 29 novembre 2000 (12). La Commissione non è al corrente del rimborso dell'aiuto da parte di ThyssenKrupp e non è in grado di valutare gli effetti del cumulo di aiuti. Di conseguenza, la Commissione ritiene che detta società non possa fruire di ulteriori aiuti fintanto ché non sia stato recuperato dall'Italia il precedente aiuto incompatibile.

Scelta dello strumento meno distorsivo

| 39) | La Commissione dubita che il pagamento di un indennizzo attraverso la tariffa dell'energia elettrica sia lo strumento meno distorsivo e più trasparente per effettuare siffatto pagamento. |
| --- | --- |

39)

La Commissione dubita che il pagamento di un indennizzo attraverso la tariffa dell'energia elettrica sia lo strumento meno distorsivo e più trasparente per effettuare siffatto pagamento.

3.2.   Tariffa agevolata concessa ad Alcoa

Esistenza di aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| 40) | Le autorità italiane hanno sostenuto che l'estensione della tariffa agevolata ad Alcoa non costituisce aiuto di Stato. |
| --- | --- |

40)

Le autorità italiane hanno sostenuto che l'estensione della tariffa agevolata ad Alcoa non costituisce aiuto di Stato.

| 41) | Nella causa C-38/92, la Commissione ha deciso che la tariffa agevolata concessa ad Alcoa non costituiva aiuto di Stato. Tuttavia la normativa allora in vigore e le condizioni di mercato esistenti all'epoca erano alquanto diverse da quelle prevalenti nel 2006. Tra l'altro il mercato dell'elettricità è stato ora liberalizzato e la Cassa Conguaglio amministra il regime Terni. |
| --- | --- |

41)

Nella causa C-38/92, la Commissione ha deciso che la tariffa agevolata concessa ad Alcoa non costituiva aiuto di Stato. Tuttavia la normativa allora in vigore e le condizioni di mercato esistenti all'epoca erano alquanto diverse da quelle prevalenti nel 2006. Tra l'altro il mercato dell'elettricità è stato ora liberalizzato e la Cassa Conguaglio amministra il regime Terni.

| 42) | Dato che non sussistono più le condizioni esistenti all'epoca della decisione C-38/92, la Commissione ha l'obbligo di riesaminare l'esistenza dell'aiuto di Stato con riguardo alla tariffa agevolata di Alcoa alla luce delle attuali circostanze. |
| --- | --- |

42)

Dato che non sussistono più le condizioni esistenti all'epoca della decisione C-38/92, la Commissione ha l'obbligo di riesaminare l'esistenza dell'aiuto di Stato con riguardo alla tariffa agevolata di Alcoa alla luce delle attuali circostanze.

| 43) | La riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un notevole vantaggio economico dal momento che la maggior parte dei costi di produzione nella fabbricazione di alluminio è rappresentata dall'energia (13). |
| --- | --- |

43)

La riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un notevole vantaggio economico dal momento che la maggior parte dei costi di produzione nella fabbricazione di alluminio è rappresentata dall'energia (13).

| 44) | La decisione relativa alla riduzione della tariffa dell'energia elettrica è adottata unilateralmente dalle autorità italiane. È finanziata mediante un prelievo parafiscale versato da tutti i consumatori di elettricità in Italia alla Cassa Conguaglio, fondo pubblico gestito dallo Stato. Pertanto la misura è finanziata mediante risorse statali. |
| --- | --- |

44)

La decisione relativa alla riduzione della tariffa dell'energia elettrica è adottata unilateralmente dalle autorità italiane. È finanziata mediante un prelievo parafiscale versato da tutti i consumatori di elettricità in Italia alla Cassa Conguaglio, fondo pubblico gestito dallo Stato. Pertanto la misura è finanziata mediante risorse statali.

| 45) | La misura minaccia di alterare la concorrenza in quanto rafforza la posizione finanziaria di Alcoa che fruisce di una riduzione dei costi rispetto ai suoi concorrenti che non beneficiano dell'aiuto. Inoltre, dato che l'alluminio è oggetto di scambi sui mercati mondiali, la tariffa agevolata può incidere sugli scambi intracomunitari. |
| --- | --- |

45)

La misura minaccia di alterare la concorrenza in quanto rafforza la posizione finanziaria di Alcoa che fruisce di una riduzione dei costi rispetto ai suoi concorrenti che non beneficiano dell'aiuto. Inoltre, dato che l'alluminio è oggetto di scambi sui mercati mondiali, la tariffa agevolata può incidere sugli scambi intracomunitari.

| 46) | Per le ragioni suddette la Commissione ritiene che la tariffa agevolata concessa ad Alcoa descritta all'articolo 11, comma 11, del decreto legge ricada nel divieto di cui all'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE e possa essere considerata compatibile con il mercato comune unicamente se può beneficiare di una delle esenzioni previste nel trattato. |
| --- | --- |

46)

Per le ragioni suddette la Commissione ritiene che la tariffa agevolata concessa ad Alcoa descritta all'articolo 11, comma 11, del decreto legge ricada nel divieto di cui all'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE e possa essere considerata compatibile con il mercato comune unicamente se può beneficiare di una delle esenzioni previste nel trattato.

| 47) | L'articolo 11, comma 11, del decreto legge non è stato notificato alla Commissione. Pertanto la misura è da considerarsi illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del regolamento (CE) n. 659/1999. Le precedenti conclusioni della Commissione nel caso C-38/92, ossia che la tariffa agevolata per Alcoa non costituiva un aiuto esistente, non permettono di considerarlo come un aiuto esistente. L'approvazione della Commissione è limitata nel tempo, proprio perché è basata su una valutazione economica delle circostanze esistenti in quel dato momento. Pertanto, ciò non può esser invocato per coprire l'estensione della misura prevista dal decreto-legge. |
| --- | --- |

47)

L'articolo 11, comma 11, del decreto legge non è stato notificato alla Commissione. Pertanto la misura è da considerarsi illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del regolamento (CE) n. 659/1999. Le precedenti conclusioni della Commissione nel caso C-38/92, ossia che la tariffa agevolata per Alcoa non costituiva un aiuto esistente, non permettono di considerarlo come un aiuto esistente. L'approvazione della Commissione è limitata nel tempo, proprio perché è basata su una valutazione economica delle circostanze esistenti in quel dato momento. Pertanto, ciò non può esser invocato per coprire l'estensione della misura prevista dal decreto-legge.

Compatibilità

3.2.1.   Lo stabilimento di Fusina

| 48) | Come spiegato sopra, la riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento e in quanto tale di norma è vietata. In casi eccezionali l'aiuto al funzionamento può essere concesso in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE. |
| --- | --- |

48)

Come spiegato sopra, la riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento e in quanto tale di norma è vietata. In casi eccezionali l'aiuto al funzionamento può essere concesso in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE.

| 49) | Fusina, nella carta attuale degli aiuti regionali, non è ammissibile ad aiuti ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a). Pertanto l'aiuto non può essere giustificato in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale. Giacché l'Italia non è riuscita ad individuare altre giustificazioni per la proroga del regime di cui trattasi, la Commissione dubita della compatibilità della misura. |
| --- | --- |

49)

Fusina, nella carta attuale degli aiuti regionali, non è ammissibile ad aiuti ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a). Pertanto l'aiuto non può essere giustificato in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale. Giacché l'Italia non è riuscita ad individuare altre giustificazioni per la proroga del regime di cui trattasi, la Commissione dubita della compatibilità della misura.

3.2.2.   Lo stabilimento in Sardegna

| 50) | Nelle loro risposte, le autorità italiane hanno sostenuto che se la tariffa agevolata concessa al Alcoa dovesse essere considerata aiuto di Stato, sarebbe compatibile in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale. |
| --- | --- |

50)

Nelle loro risposte, le autorità italiane hanno sostenuto che se la tariffa agevolata concessa al Alcoa dovesse essere considerata aiuto di Stato, sarebbe compatibile in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale.

| 51) | Come già spiegato, la riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento che è una delle forme più distorsive di aiuto ed in quanto tale di norma è vietato. Tuttavia in casi eccezionali gli aiuti al funzionamento possono essere concessi allorché l'aiuto all'investimento non sia sufficiente a innescare un processo di sviluppo regionale, nel caso in cui gli svantaggi strutturali della regione siano troppo elevati. L'aiuto al funzionamento può essere concesso in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), in base alle condizioni enunciate al punto 4.15 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale. La Sardegna, nell'attuale carta degli aiuti regionali, può beneficare di aiuti in virtù dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a). |
| --- | --- |

51)

Come già spiegato, la riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento che è una delle forme più distorsive di aiuto ed in quanto tale di norma è vietato. Tuttavia in casi eccezionali gli aiuti al funzionamento possono essere concessi allorché l'aiuto all'investimento non sia sufficiente a innescare un processo di sviluppo regionale, nel caso in cui gli svantaggi strutturali della regione siano troppo elevati. L'aiuto al funzionamento può essere concesso in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), in base alle condizioni enunciate al punto 4.15 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale. La Sardegna, nell'attuale carta degli aiuti regionali, può beneficare di aiuti in virtù dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a).

Dubbi sulla finalità regionale dell'aiuto

| 52) | Innanzitutto la Commissione fa presente che secondo i principi generali del diritto, le eccezioni devono essere interpretate restrittivamente. Affinché un aiuto al funzionamento possa essere concesso ai sensi degli orientamenti sugli aiuti di Stato a finalità regionale al punto 4.15 occorre che lo Stato membro dimostri l'esistenza degli svantaggi e ne quantifichi l'importanza. |
| --- | --- |

52)

Innanzitutto la Commissione fa presente che secondo i principi generali del diritto, le eccezioni devono essere interpretate restrittivamente. Affinché un aiuto al funzionamento possa essere concesso ai sensi degli orientamenti sugli aiuti di Stato a finalità regionale al punto 4.15 occorre che lo Stato membro dimostri l'esistenza degli svantaggi e ne quantifichi l'importanza.

| 53) | Le autorità italiane insistono sul fatto che i prezzi elevati dell'energia elettrica in Sardegna rappresentano uno svantaggio per lo sviluppo dell'isola. Tuttavia, da un primo esame della questione, per quanto concerne i prezzi medi dell'elettricità quotati sull'IPEX (la borsa dell'energia italiana), sembra che i prezzi medi dell'energia elettrica in Sardegna siano inferiori a quelli di molte regioni d'Italia (14). |
| --- | --- |

53)

Le autorità italiane insistono sul fatto che i prezzi elevati dell'energia elettrica in Sardegna rappresentano uno svantaggio per lo sviluppo dell'isola. Tuttavia, da un primo esame della questione, per quanto concerne i prezzi medi dell'elettricità quotati sull'IPEX (la borsa dell'energia italiana), sembra che i prezzi medi dell'energia elettrica in Sardegna siano inferiori a quelli di molte regioni d'Italia (14).

| 54) | Le autorità italiane sostengono che i prezzi quotati sull'Ipex non possono esser utilizzati come riferimento per le differenze nei prezzi dell'elettricità tra la Sardegna e le altre regioni d'Italia. Tuttavia, nell'indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell'energia elettrica e del gas naturale (15), l'Autorità Garante per la Concorrenza e per il Mercato e l'Autorità per l'energia elettrica hanno stabilito che “poiché il bene scambiato nel mercato organizzato e con contratti bilaterali è omogeneo, i prezzi dei contratti bilaterali e quelli di borsa sono tra di loro connessi. Innanzi tutto, poiché i clienti possono acquistare anche nel mercato organizzato, i prezzi dei contratti bilaterali sono determinati in funzione della curva dei prezzi attesi di borsa (cosiddetta curva forward dei prezzi); inoltre, poiché il contratto bilaterale consente al cliente di stabilizzare il prezzo su un orizzonte temporale predefinito, la valorizzazione dell'energia elettrica nei contratti bilaterali include anche la copertura dal rischio connesso alla volatilità del prezzo”. |
| --- | --- |

54)

Le autorità italiane sostengono che i prezzi quotati sull'Ipex non possono esser utilizzati come riferimento per le differenze nei prezzi dell'elettricità tra la Sardegna e le altre regioni d'Italia. Tuttavia, nell'indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell'energia elettrica e del gas naturale (15), l'Autorità Garante per la Concorrenza e per il Mercato e l'Autorità per l'energia elettrica hanno stabilito che “poiché il bene scambiato nel mercato organizzato e con contratti bilaterali è omogeneo, i prezzi dei contratti bilaterali e quelli di borsa sono tra di loro connessi. Innanzi tutto, poiché i clienti possono acquistare anche nel mercato organizzato, i prezzi dei contratti bilaterali sono determinati in funzione della curva dei prezzi attesi di borsa (cosiddetta curva forward dei prezzi); inoltre, poiché il contratto bilaterale consente al cliente di stabilizzare il prezzo su un orizzonte temporale predefinito, la valorizzazione dell'energia elettrica nei contratti bilaterali include anche la copertura dal rischio connesso alla volatilità del prezzo”.

| 55) | Inoltre, avrebbe significato economico che, se la principale ragione per la differenza di prezzi tra la Sardegna e il resto dell'Italia fosse la mancanza di connessioni energetiche, tale differenza si mostrerebbe così come sull'Ipex anche sul mercato dei contratti bilaterali over the counter (OTC). Perciò la Commissione ritiene che l'uso dell'Ipex per valutare la differenza del prezzo dell'energia tra la Sardegna e le altre regioni d'Italia potrebbe avere significato economico. |
| --- | --- |

55)

Inoltre, avrebbe significato economico che, se la principale ragione per la differenza di prezzi tra la Sardegna e il resto dell'Italia fosse la mancanza di connessioni energetiche, tale differenza si mostrerebbe così come sull'Ipex anche sul mercato dei contratti bilaterali over the counter (OTC). Perciò la Commissione ritiene che l'uso dell'Ipex per valutare la differenza del prezzo dell'energia tra la Sardegna e le altre regioni d'Italia potrebbe avere significato economico.

| 56) | Per quanto riguarda i prezzi medi specifici applicati alle imprese ad alta intensità energetica, le autorità italiane hanno spiegato che tali prezzi sono negoziati bilateralmente tra i produttori e i distributori di energia elettrica e che non sono quotati pubblicamente. Pertanto, le autorità italiane sostengono che non possono fornire i prezzi dell'energia elettrica pagati dagli utenti ad alta intensità energetica situati in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

56)

Per quanto riguarda i prezzi medi specifici applicati alle imprese ad alta intensità energetica, le autorità italiane hanno spiegato che tali prezzi sono negoziati bilateralmente tra i produttori e i distributori di energia elettrica e che non sono quotati pubblicamente. Pertanto, le autorità italiane sostengono che non possono fornire i prezzi dell'energia elettrica pagati dagli utenti ad alta intensità energetica situati in altre regioni italiane.

| 57) | In assenza di siffatta informazione la Commissione non può valutare se Alcoa in Sardegna attualmente paghi per l'energia prezzi più elevati di quelli pagati dalle imprese ad alta intensità energetica ubicate nel resto d'Italia. |
| --- | --- |

57)

In assenza di siffatta informazione la Commissione non può valutare se Alcoa in Sardegna attualmente paghi per l'energia prezzi più elevati di quelli pagati dalle imprese ad alta intensità energetica ubicate nel resto d'Italia.

| 58) | Le autorità italiane insistono invece sulla comparazione dei prezzi pagati da Alcoa in base alla tariffa agevolata con i prezzi pagati dai concorrenti europei secondo i prezzi che figurano nello studio del CRU Aluminium Smelter Power Tariffs
   (16). |
| --- | --- |

58)

Le autorità italiane insistono invece sulla comparazione dei prezzi pagati da Alcoa in base alla tariffa agevolata con i prezzi pagati dai concorrenti europei secondo i prezzi che figurano nello studio del CRU Aluminium Smelter Power Tariffs
   (16).

| 59) | Innanzitutto, siffatta comparazione avrebbe dovuto essere effettuata tra il prezzo di mercato che Alcoa dovrebbe pagare e il prezzo medio ponderato pagato dai produttori europei di alluminio. Le autorità italiane sostengono invece di aver raffrontato la tariffa agevolata al prezzo medio pagato dai produttori europei di alluminio (17). Inoltre, qualora l'aiuto si prefigga di superare uno svantaggio regionale, anche il raffronto avrebbe dovuto essere regionale, quindi tra i prezzi praticati in Sardegna e quelli praticati nel resto d'Italia. |
| --- | --- |

59)

Innanzitutto, siffatta comparazione avrebbe dovuto essere effettuata tra il prezzo di mercato che Alcoa dovrebbe pagare e il prezzo medio ponderato pagato dai produttori europei di alluminio. Le autorità italiane sostengono invece di aver raffrontato la tariffa agevolata al prezzo medio pagato dai produttori europei di alluminio (17). Inoltre, qualora l'aiuto si prefigga di superare uno svantaggio regionale, anche il raffronto avrebbe dovuto essere regionale, quindi tra i prezzi praticati in Sardegna e quelli praticati nel resto d'Italia.

| 60) | Le informazioni di cui dispone la Commissione sembrano confermare la tesi secondo cui i prezzi dell'energia elettrica in Sardegna per le industrie ad alta intensità energetica, e quindi anche per Alcoa, sono simili se non inferiori a quelli pagati nel resto d'Italia. |
| --- | --- |

60)

Le informazioni di cui dispone la Commissione sembrano confermare la tesi secondo cui i prezzi dell'energia elettrica in Sardegna per le industrie ad alta intensità energetica, e quindi anche per Alcoa, sono simili se non inferiori a quelli pagati nel resto d'Italia.

| 61) | Dalle informazioni disponibili alla Commissione si capisce che la situazione attuale in Sardegna non solo è di sovraccapacità, ma anche di eccedenza di generazione di energia elettrica. Nel 2004 il 5,4 % dell'energia elettrica prodotta in Sardegna non ha trovato un consumatore dell'isola disposto a pagarne il prezzo (18). L'eccesso di produzione di energia elettrica è in parte provocato dai nuovi generatori attualmente installati, tra cui lo stabilimento a ciclo combinato di gassificazione che utilizza residui di petrolio a Sarroch. La costruzione della nuova centrale che utilizzerà il carbone delle miniere del Sulcis non farà che aumentare la sovraccapacità e l'eccesso di produzione. A siffatta sovraccapacità si troverà una soluzione soltanto quando i generatori di energia elettrica saranno autorizzati ad esportare l'elettricità da essi prodotta attraverso la nuova interconnessione nel 2010 (“SAPEI” — 100 MW — diretto dalla Sardegna all'Italia continentale). |
| --- | --- |

61)

Dalle informazioni disponibili alla Commissione si capisce che la situazione attuale in Sardegna non solo è di sovraccapacità, ma anche di eccedenza di generazione di energia elettrica. Nel 2004 il 5,4 % dell'energia elettrica prodotta in Sardegna non ha trovato un consumatore dell'isola disposto a pagarne il prezzo (18). L'eccesso di produzione di energia elettrica è in parte provocato dai nuovi generatori attualmente installati, tra cui lo stabilimento a ciclo combinato di gassificazione che utilizza residui di petrolio a Sarroch. La costruzione della nuova centrale che utilizzerà il carbone delle miniere del Sulcis non farà che aumentare la sovraccapacità e l'eccesso di produzione. A siffatta sovraccapacità si troverà una soluzione soltanto quando i generatori di energia elettrica saranno autorizzati ad esportare l'elettricità da essi prodotta attraverso la nuova interconnessione nel 2010 (“SAPEI” — 100 MW — diretto dalla Sardegna all'Italia continentale).

| 62) | La sovraccapacità e l'eccesso di produzione di energia elettrica possono unicamente fungere da incentivo per i generatori a vendere energia elettrica al prezzo più basso possibile fino al 2010. Tenuto conto del forte potere di contrattazione di Alcoa, che consuma il 20 % dell'energia elettrica prodotta in Sardegna (19), si può prevedere che l'energia elettrica fornita ad Alcoa provenga da alcuni dei più efficienti generatori di energia in Sardegna (20) e che il prezzo di mercato che Alcoa avrebbe dovuto pagare sia inferiore a quello praticato in altre località in Italia. |
| --- | --- |

62)

La sovraccapacità e l'eccesso di produzione di energia elettrica possono unicamente fungere da incentivo per i generatori a vendere energia elettrica al prezzo più basso possibile fino al 2010. Tenuto conto del forte potere di contrattazione di Alcoa, che consuma il 20 % dell'energia elettrica prodotta in Sardegna (19), si può prevedere che l'energia elettrica fornita ad Alcoa provenga da alcuni dei più efficienti generatori di energia in Sardegna (20) e che il prezzo di mercato che Alcoa avrebbe dovuto pagare sia inferiore a quello praticato in altre località in Italia.

| 63) | Inoltre, anche se i prezzi dell'energia elettrica in Sardegna fossero più elevati di quelli praticati nel resto d'Italia, le autorità italiane non hanno sufficientemente spiegato per quale motivo rappresentino un ostacolo allo sviluppo regionale dell'isola né in che modo la regione si svilupperà grazie alla tariffa agevolata. |
| --- | --- |

63)

Inoltre, anche se i prezzi dell'energia elettrica in Sardegna fossero più elevati di quelli praticati nel resto d'Italia, le autorità italiane non hanno sufficientemente spiegato per quale motivo rappresentino un ostacolo allo sviluppo regionale dell'isola né in che modo la regione si svilupperà grazie alla tariffa agevolata.

| 64) | Nel paragrafo 32 del caso C 34/02, la Commissione non aveva accettato che la mancanza di connessioni energetiche in Sardegna potesse costituire un handicap per lo sviluppo delle PMI della regione. Dal 2002, quando la Commissione aveva valutato l'handicap, la regione ha sperimentato una crescita economica al punto che essa è attualmente considerata come una regione a sviluppo economico in base agli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013. Pertanto, se la mancanza di maggiori connessioni energetiche con la terraferma non era stato considerato a quel tempo un handicap per lo sviluppo della regione, a maggior ragione non si può ritenere che costituisca un handicap oggi. |
| --- | --- |

64)

Nel paragrafo 32 del caso C 34/02, la Commissione non aveva accettato che la mancanza di connessioni energetiche in Sardegna potesse costituire un handicap per lo sviluppo delle PMI della regione. Dal 2002, quando la Commissione aveva valutato l'handicap, la regione ha sperimentato una crescita economica al punto che essa è attualmente considerata come una regione a sviluppo economico in base agli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013. Pertanto, se la mancanza di maggiori connessioni energetiche con la terraferma non era stato considerato a quel tempo un handicap per lo sviluppo della regione, a maggior ragione non si può ritenere che costituisca un handicap oggi.

| 65) | La Commissione dubita che i prezzi dell'energia elettrica siano uno svantaggio regionale e quindi dubita della necessità della misura. Infatti la misura non sembra perseguire un obiettivo di sviluppo regionale; si tratta invece di un aiuto accordato ad un produttore di alluminio, più precisamente ad Alcoa. |
| --- | --- |

65)

La Commissione dubita che i prezzi dell'energia elettrica siano uno svantaggio regionale e quindi dubita della necessità della misura. Infatti la misura non sembra perseguire un obiettivo di sviluppo regionale; si tratta invece di un aiuto accordato ad un produttore di alluminio, più precisamente ad Alcoa.

L'aiuto non è proporzionale

| 66) | Ai sensi del punto 4.15 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale gli aiuti devono essere giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e il loro livello deve essere proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. |
| --- | --- |

66)

Ai sensi del punto 4.15 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale gli aiuti devono essere giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e il loro livello deve essere proporzionale agli svantaggi che intendono compensare.

| 67) | La Commissione dubita che le tariffe agevolate fissate dall'Autorità per l'energia per il 2005 siano proporzionali agli svantaggi che, secondo quanto affermato dalle autorità italiane, intendono compensare. |
| --- | --- |

67)

La Commissione dubita che le tariffe agevolate fissate dall'Autorità per l'energia per il 2005 siano proporzionali agli svantaggi che, secondo quanto affermato dalle autorità italiane, intendono compensare.

| 68) | Come spiegato sopra, la tariffa agevolata concessa ad Alcoa è costituita di due parti. La parte fissa non è stata stabilita sulla base di uno svantaggio regionale e non tiene conto dei prezzi dell'energia elettrica in Sardegna rispetto al resto d'Italia, né dei prezzi rispetto al resto d'Europa. |
| --- | --- |

68)

Come spiegato sopra, la tariffa agevolata concessa ad Alcoa è costituita di due parti. La parte fissa non è stata stabilita sulla base di uno svantaggio regionale e non tiene conto dei prezzi dell'energia elettrica in Sardegna rispetto al resto d'Italia, né dei prezzi rispetto al resto d'Europa.

| 69) | Il sistema di aggiornamento della tariffa agevolata concessa ad Alcoa si basa sul raffronto con i prezzi di riferimento praticati sulle borse di Francoforte e di Amsterdam mentre, come spiegato sopra, l'aggiornamento dovrebbe essere effettuato rispetto ai prezzi praticati nel resto d'Italia. |
| --- | --- |

69)

Il sistema di aggiornamento della tariffa agevolata concessa ad Alcoa si basa sul raffronto con i prezzi di riferimento praticati sulle borse di Francoforte e di Amsterdam mentre, come spiegato sopra, l'aggiornamento dovrebbe essere effettuato rispetto ai prezzi praticati nel resto d'Italia.

| 70) | La Commissione teme che l'approccio adottato dalle autorità italiane per calcolare la tariffa agevolata possa costituire una sovraccompensazione e dubita che l'aiuto sia proporzionale allo svantaggio regionale che l'Italia intende compensare. |
| --- | --- |

70)

La Commissione teme che l'approccio adottato dalle autorità italiane per calcolare la tariffa agevolata possa costituire una sovraccompensazione e dubita che l'aiuto sia proporzionale allo svantaggio regionale che l'Italia intende compensare.

L'aiuto non è decrescente

| 71) | Ai sensi del punto 4.17 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, gli aiuti al funzionamento devono essere limitati nel tempo e decrescenti. |
| --- | --- |

71)

Ai sensi del punto 4.17 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, gli aiuti al funzionamento devono essere limitati nel tempo e decrescenti.

| 72) | Contrariamente a quanto sostenuto dalle autorità italiane, l'aiuto non può essere considerato decrescente. La tariffa agevolata concessa ad Alcoa aumenterà sino a un massimo del 4 % quando aumenteranno i prezzi di riferimento sulle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte. |
| --- | --- |

72)

Contrariamente a quanto sostenuto dalle autorità italiane, l'aiuto non può essere considerato decrescente. La tariffa agevolata concessa ad Alcoa aumenterà sino a un massimo del 4 % quando aumenteranno i prezzi di riferimento sulle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte.

| 73) | Pertanto, quando i prezzi di riferimento delle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte registrano un aumento superiore al 4 %, la tariffa agevolata aumenterà meno dei prezzi di riferimento e l'aiuto aumenterà. Dalle informazioni disponibili alla Commissione (21) risulta che i prezzi forward dell'energia elettrica per l'intero anno 2006 in Belgio, Francia, Germania, Paesi Bassi e Regno Unito sono aumentati perlomeno del 20 % (22). Quando l'incremento annuo della media ponderata dei prezzi di riferimento è inferiore al 4 %, la tariffa agevolata aumenterà unicamente dello stesso importo e l'aiuto rimarrà inalterato. Vi sarà una riduzione garantita dell'aiuto soltanto in caso di diminuzione della media ponderata dei prezzi di riferimento sulle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte. |
| --- | --- |

73)

Pertanto, quando i prezzi di riferimento delle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte registrano un aumento superiore al 4 %, la tariffa agevolata aumenterà meno dei prezzi di riferimento e l'aiuto aumenterà. Dalle informazioni disponibili alla Commissione (21) risulta che i prezzi forward dell'energia elettrica per l'intero anno 2006 in Belgio, Francia, Germania, Paesi Bassi e Regno Unito sono aumentati perlomeno del 20 % (22). Quando l'incremento annuo della media ponderata dei prezzi di riferimento è inferiore al 4 %, la tariffa agevolata aumenterà unicamente dello stesso importo e l'aiuto rimarrà inalterato. Vi sarà una riduzione garantita dell'aiuto soltanto in caso di diminuzione della media ponderata dei prezzi di riferimento sulle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte.

La misura non è transitoria

| 74) | La Commissione non può ritenere che la misura sia transitoria giacché la tariffa agevolata concessa ad Alcoa è in vigore dal 1994. Poiché per prassi consolidata la Commissione non autorizza aiuti al funzionamento per più di cinque anni, la Commissione non può autorizzare la proroga di un regime che è in vigore ormai da 11 anni. |
| --- | --- |

74)

La Commissione non può ritenere che la misura sia transitoria giacché la tariffa agevolata concessa ad Alcoa è in vigore dal 1994. Poiché per prassi consolidata la Commissione non autorizza aiuti al funzionamento per più di cinque anni, la Commissione non può autorizzare la proroga di un regime che è in vigore ormai da 11 anni.

Orientamenti in materia di aiuti a finalità regionale per il periodo 2007-2013

| 75) | La tariffa agevolata concessa ad Alcoa sarà in vigore durante il periodo di applicazione degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 (23). Poiché negli ultimi anni l'economia sarda è cresciuta, la Sardegna è considerata “una regione a sviluppo economico” ai fini degli orientamenti della Commissione in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013. Ciò significa che alla data del 31 dicembre 2006 la Sardegna cesserà di essere ammissibile alle forcelle più elevate di aiuto autorizzate per le regioni ex-articolo 87, paragrafo 3, lettera a), e potrà invece beneficiare della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c). Dato che la possibilità di concedere aiuti al funzionamento è prevista unicamente per le regioni ex-articolo 87, paragrafo 3, lettera a), ciò significa che la Sardegna non potrà più concedere aiuti al funzionamento. |
| --- | --- |

75)

La tariffa agevolata concessa ad Alcoa sarà in vigore durante il periodo di applicazione degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 (23). Poiché negli ultimi anni l'economia sarda è cresciuta, la Sardegna è considerata “una regione a sviluppo economico” ai fini degli orientamenti della Commissione in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013. Ciò significa che alla data del 31 dicembre 2006 la Sardegna cesserà di essere ammissibile alle forcelle più elevate di aiuto autorizzate per le regioni ex-articolo 87, paragrafo 3, lettera a), e potrà invece beneficiare della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c). Dato che la possibilità di concedere aiuti al funzionamento è prevista unicamente per le regioni ex-articolo 87, paragrafo 3, lettera a), ciò significa che la Sardegna non potrà più concedere aiuti al funzionamento.

| 76) | Poiché gli orientamenti suddetti prevedono un periodo transitorio di due anni per l'eliminazione lineare e graduale dei regimi di aiuti al funzionamento esistenti, non sembrerebbe appropriato permettere l'adozione di nuove misure di aiuto al funzionamento per pochi mesi per poi eliminarle, in particolare qualora il regime di aiuti al funzionamento alteri la concorrenza, come nella fattispecie, tenuto conto di tutti i dubbi formulati. Pertanto la Commissione dubita che la regione possa essere ammissibile ad un regime di aiuti al funzionamento che sarà prevalentemente in vigore in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013. |
| --- | --- |

76)

Poiché gli orientamenti suddetti prevedono un periodo transitorio di due anni per l'eliminazione lineare e graduale dei regimi di aiuti al funzionamento esistenti, non sembrerebbe appropriato permettere l'adozione di nuove misure di aiuto al funzionamento per pochi mesi per poi eliminarle, in particolare qualora il regime di aiuti al funzionamento alteri la concorrenza, come nella fattispecie, tenuto conto di tutti i dubbi formulati. Pertanto la Commissione dubita che la regione possa essere ammissibile ad un regime di aiuti al funzionamento che sarà prevalentemente in vigore in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013.

Dubbi sulla compatibilità dell'aiuto

| 77) | La Commissione dubita quindi che gli orientamenti in materia di aiuti regionali non siano una base valida per autorizzare la misura in questione. La Commissione, inoltre, dubita che la misura possa beneficiare di una deroga al divieto degli aiuti di Stato di cui all'articolo 87, paragrafo 1, per qualsiasi altro motivo e l'Italia non è riuscita a individuare nessun altro possibile motivo. Pertanto la Commissione dubita della compatibilità dell'aiuto con il mercato comune. |
| --- | --- |

77)

La Commissione dubita quindi che gli orientamenti in materia di aiuti regionali non siano una base valida per autorizzare la misura in questione. La Commissione, inoltre, dubita che la misura possa beneficiare di una deroga al divieto degli aiuti di Stato di cui all'articolo 87, paragrafo 1, per qualsiasi altro motivo e l'Italia non è riuscita a individuare nessun altro possibile motivo. Pertanto la Commissione dubita della compatibilità dell'aiuto con il mercato comune.

Scelta dello strumento meno distorsivo della concorrenza

| 78) | La Commissione dubita che la misura proposta dall'Italia mediante la concessione di aiuti sotto forma di una tariffa agevolata per l'energia elettrica, sia lo strumento meno distorsivo per risolvere i problemi di Alcoa. |
| --- | --- |

78)

La Commissione dubita che la misura proposta dall'Italia mediante la concessione di aiuti sotto forma di una tariffa agevolata per l'energia elettrica, sia lo strumento meno distorsivo per risolvere i problemi di Alcoa.

4.   CONCLUSIONE

| 79) | La presente decisione della Commissione riguarda la misura di aiuto di Stato basata sull'articolo 11, comma 11, del decreto legge del 14 marzo 2005, n. 35, convertito in legge 14 maggio 2005, n. 80 e sulle delibere 148/04 e 217/05 dell'Autorità dell'Energia, solo per la parte applicabile alle industrie ad alta intensità energetica beneficiarie. |
| --- | --- |

79)

La presente decisione della Commissione riguarda la misura di aiuto di Stato basata sull'articolo 11, comma 11, del decreto legge del 14 marzo 2005, n. 35, convertito in legge 14 maggio 2005, n. 80 e sulle delibere 148/04 e 217/05 dell'Autorità dell'Energia, solo per la parte applicabile alle industrie ad alta intensità energetica beneficiarie.

| 80) | Ciò premesso, la Commissione, nel quadro della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a trasmetterle eventuali osservazioni e a fornirle qualsiasi informazione che possa essere utile ai fini della valutazione dell'aiuto entro un mese dalla data di ricezione della presente. La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto. |
| --- | --- |

80)

Ciò premesso, la Commissione, nel quadro della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a trasmetterle eventuali osservazioni e a fornirle qualsiasi informazione che possa essere utile ai fini della valutazione dell'aiuto entro un mese dalla data di ricezione della presente. La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto.

| 81) | La Commissione desidera richiamare all'attenzione del governo italiano che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999, essa può imporre allo Stato membro di recuperare un aiuto illegalmente concesso presso il beneficiario. |
| --- | --- |

81)

La Commissione desidera richiamare all'attenzione del governo italiano che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999, essa può imporre allo Stato membro di recuperare un aiuto illegalmente concesso presso il beneficiario.

| 82) | La Commissione comunica al governo italiano che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE, attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviando copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione.“ |
| --- | --- |

82)

La Commissione comunica al governo italiano che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE, attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviando copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione.“

---

(1)  Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13.

1

(2)  Decisione 217/05 dell'Autorità per l'energia, disponibile sul sito:

2

http://www.autorita.energia.it/docs/05/217-05.htm

(3)  Legge del 6 dicembre 1962, n. 1643.

3

(4)  Decreto del Presidente della Repubblica del 21 agosto 1963, n. 1185.

4

(5)  Legge del 9 gennaio 1991, n. 9.

5

(6)  GU C 288 dell'1.11.1996, pag. 4.

6

(7)  Le autorità italiane hanno invocato la causa C 106-120/87 in cui la Corte ha affermato che “il risarcimento che le autorità nazionali siano condannate a pagare a dei singoli per il danno loro arrecato non costituisce un aiuto ai sensi degli articoli 92 e 93 del trattato CEE”. La Commissione dubita che tale causa sia rilevante ai fini della situazione nella fattispecie dato che i tribunali nazionali non hanno mai riconosciuto danni ai beneficiari del regime Terni. A sostegno della loro tesi le autorità italiane hanno anche invocato la causa C-240/83, nella quale la Corte ha affermato che “nella fattispecie si tratta non di aiuti ai sensi degli articoli 92 e seguenti del trattato CEE, ma della contropartita delle prestazioni effettuate dalle imprese di raccolta o di eliminazione”. Tuttavia ciò non sembra applicarsi al regime Terni in quanto concerne una contropartita per servizi forniti.

7

(8)  Delibera 148/04 dell'Autorità per l'energia.

8

(9)  Cassazione, 21 novembre 2003, n. 17686 e Consiglio di Stato, sezione VI, 21 aprile 2005, n. 605. Tali cause riguardano il periodo in cui ENEL amministrava ancora il regime.

9

(10)  GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1.

10

(11)  GU C 74 del 10.3.1998, pag. 4.

11

(12)  GU L 43 del 15.2.2000, pag. 1.

12

(13)  Il consumo di energia costituisce in media il 45 % dei costi di trasformazione dell'alluminio in metallo liquido secondo lo studio Aluminium Smelter Power Tariffs pubblicato da Commodity Research Unit International (CRU), disponibile sul sito:

13

Aluminium Smelter Power Tariffs

http://www.aluminium.crugroup.com/smelter_tariffs.htm (dati forniti dalle autorità italiane).

(14)  I prezzi medi del mercato del giorno prima dell'IPEX sono disponibili sul sito:

14

http://www.mercatoelettrico.org/GmeWebInglese/Default.aspx

(15)  Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell'energia elettrica e del gas naturale. Autorità Garante della concorrenza e del mercato, Autorità per l'energia elettrica e il gas, pag. 137. Consultabile sul sito internet:

15

http://www.autorita.energia.it/pubblicazioni/IC22.pdf

(16)  Aluminium Smelter Power Tariffs, op. cit.

16

Aluminium Smelter Power Tariffs

(17)  L'approccio delle autorità italiane nella loro risposta è spiegato anche nel documento “Formazione di provvedimenti in materia di tariffe speciali dell'energia elettrica in attuazione delle disposizioni di cui all'articolo 11 del decreto legge 14 marzo 2005, n. 35, convertito con modificazioni nella legge 14 maggio 2005, n. 80”, pag. 7. Disponibile sul sito:

17

http://www.autorita.energia.it/docs/dc/dc_050919.pdf.

(18)  Studio di fattibilità Progetto Integrato Miniera Centrale, parte III, allegato 3.4.4, a cura di Sotacarbo, pag. 1. Disponibile sul sito:

18

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_46_20051130103748.pdf.

Gli stessi dati si trovano anche nel Piano energetico ambientale regionale, pag. 14.

(19)  Studio di Fattibilità Progetto Integrato Miniera Centrale, parte III, revisione 1 del 28 maggio 2004, a cura di Sotacarbo, pagg. 1-9. Disponibile sul sito:

19

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_46_20051130102937.pdf

(20)  La regione di Portovesme ha due generatori: uno che utilizza una caldaia con letto fluido circolante alimentata a carbone (340 MW) e l'altra che utilizza un misto di petrolio e carbone per produrre energia elettrica (250 MW). Informazioni tratte da “Piano energetico ambientale regionale — Sintesi della proposta”. Disponibile sul sito:

20

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_46_20051129115234.pdf

(21)  Informazioni fornite da un terzo interessato che ha presentato reclamo nella causa C-13/06, in relazione al meccanismo di aggiornamento della decisione 217/05 dell'Autorità per l'energia la quale stabilisce il meccanismo di aggiornamento per il regime Terni, Alcoa e per i beneficiari dell'articolo 11, comma 12, del decreto legge.

21

(22)  Platts Forward Assessments.

22

(23)  Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 (GU C 54 del 4.3.2006, pag. 13).

23

---

| 6.9.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 214/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 214/14

---

Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů silikomanganu pocházejícího z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny

(2006/C 214/04)

Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 2117/2005 (2), ve kterém se uvádí, že dovozy silikomanganu pocházejícího z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“) jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.

1.   Podnět

Podnět podal dne 24. července 2006 Styčný výbor odvětví feroslitin (EUROALLIAGES) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby silikomanganu ve Společenství.

2.   Výrobek

Výrobkem označeným za dumpingový je silikomangan (včetně ferosilikomanganu) pocházející z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 7202 30 00 a ex 8111 00 11. Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.

3.   Tvrzení o dumpingu

Tvrzení o dumpingu v případě Ukrajiny vychází ze srovnání běžné hodnoty stanovené na základě cen na domácím trhu s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.

S ohledem na ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku a Kazachstán na základě ceny v zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení. Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.

Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí značná pro všechny dotčené země vývozu.

4.   Tvrzení o újmě

Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny celkově zvýšily, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu.

Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu a na jím prodaná množství, což vede k závažným nepříznivým důsledkům pro celkový výkon, finanční situaci a zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství.

5.   Postup

Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.

5.1   Postup pro stanovení dumpingu a újmy

Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.

a)   Výběr vzorku

S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.

i)   Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:

| — | název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby, |
| --- | --- |

—

název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,

| — | obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. července 2005 do 30. června 2006, |
| --- | --- |

—

obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,

| — | obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu za období od 1. července 2005 do 30. června 2006, |
| --- | --- |

—

obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,

| — | informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí (3) (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci), |
| --- | --- |

—

informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí (3) (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci),

| — | podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,

| — | názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení (4), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku, |
| --- | --- |

—

názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení (4), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,

| — | jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku. |
| --- | --- |

—

jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku.

Poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku. Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě. Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, bude to považováno za nespolupráci při šetření. Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.

Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.

ii)   Výběr vzorku dovozců

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tyto údaje:

| — | název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby, |
| --- | --- |

—

název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,

| — | celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2005 do 30. června 2006, |
| --- | --- |

—

celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,

| — | celkový počet zaměstnanců, |
| --- | --- |

—

celkový počet zaměstnanců,

| — | podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,

| — | objem, vyjádřený v tunách, a hodnotu, vyjádřenou v eurech, dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství v období od 1. července 2005 do 30. června 2006 a, |
| --- | --- |

—

objem, vyjádřený v tunách, a hodnotu, vyjádřenou v eurech, dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství v období od 1. července 2005 do 30. června 2006 a,

| — | názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení (5), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku, |
| --- | --- |

—

názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení (5), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,

| — | jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku. |
| --- | --- |

—

jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku.

Poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku. Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě. Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, bude to považováno za nespolupráci při šetření. Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.

Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.

iii)   Závěrečný výběr vzorků

Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).

Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.

Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.

Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst. 4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.

b)   Dotazníky

S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, vývozcům/výrobcům v Kazachstánu a na Ukrajině, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, všem sdružením dovozců uvedeným v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.

i)   Vývozci/výrobci na Ukrajině a v Kazachstánu

Všechny tyto zúčastněné strany by se měly neprodleně, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) prostřednictvím faxu obrátit na Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v podnětu, a aby si případně vyžádaly dotazník, vzhledem k tomu, že se lhůta stanovená v odst. 6 písm. a) bodě ii) vztahuje na všechny tyto zúčastněné strany.

ii)   Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, kteří žádají o individuální dumpingové rozpětí

Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální dumpingové rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.

c)   Shromažďování informací a pořádání slyšení

Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy. Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).

Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení. Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).

d)   Výběr země s tržním hospodářstvím

V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bude za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou a Kazachstánem pravděpodobně vybrána Brazílie. Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.

e)   Status tržního hospodářství

Pro vývozce/výrobce v Čínské lidové republice a Kazachstánu, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy o tom, že působí v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají předložit řádně odůvodněnou žádost, tak musí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d). Komise zašle formuláře žádostí všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice a Kazachstánu uvedeným v podnětu a všem sdružením vývozců/výrobců uvedeným v podnětu, jakož i orgánům Čínské lidové republiky a Kazachstánu.

5.2   Postup pro posouzení zájmu Společenství

V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím způsobené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství. Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zastupující sdružení a organizace zastupující uživatele a spotřebitele, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, ve lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace. Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody pro takové slyšení. Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.

6.   Lhůty

a)   Obecné lhůty

i)   Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí

Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádostí co nejdříve, nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

ii)   Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací

Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak. Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.

Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).

iii)   Slyšení

Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.

b)   Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku

| i) | Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

i)

Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

| ii) | Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

ii)

Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

| iii) | Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku. |
| --- | --- |

iii)

Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.

c)   Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím

Strany účastnící se šetření mohou vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Brazílie, která bude, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d), pravděpodobně použita jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou a Kazachstánem. Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

d)   Zvláštní lhůta pro podání žádosti o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení

Komise musí obdržet řádně odůvodněnou žádost o status tržního hospodářství (jak je uvedeno v odst. 5.1 písm. e)) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

7.   Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence

Veškeré informace a žádosti od zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou „Limited“
   (6) a v souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou „For inspection by interested parties“.

Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Nedostatečná spolupráce

Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.

Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů. Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.

9.   Časový rozvrh šetření

Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17.

(3)  O individuální dumpingové rozpětí lze žádat podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení v případě společností nezařazených do vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází transformací, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení v případě společností, které žádají o status tržního hospodářství. Upozornění: pro uplatnění individuálního zacházení je nutná žádost podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a pro uplatnění statusu tržního hospodářství je nutná žádost podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.

(4)  Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).

(5)  Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).

(6)  Rozumí se tím, že dokument je určený pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).

---

III Oznámení

Komise

| 6.9.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 214/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 214/18

---

I-Řím: Provozování pravidelných leteckých služeb

Nabídkové řízení uveřejněné Itálií podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 na provozování pravidelných leteckých služeb na lince Cuneo – Řím a zpět

(2006/C 214/05)

1.   Úvod: Ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. červvence 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se italská vláda - Ministerstvo dopravy, rozhodla v souladu s rozhodnutími přijatými na konferenci o službách, která se konala v sídle správních orgánů Regionu Piemont, o uložení závazku veřejné služby týkajícího se linky:

Cuneo – Řím a zpět;

Pravidla související s uložením závazku veřejné služby byla uveřejněna v
  Úředním věstníku Evropské unie řady C 213 ze dne 5.9.2006.

Pokud pod hrozbou vypršení lhůty do třiceti dnů od uveřejnění tohoto oznámení o nabídkovém řízení žádný letecký dopravce nezahájí nebo nezamýšlí zahájit pravidelnou leteckou dopravu na uvedené trase v souladu se závazky veřejné služby uloženými na danou trasu a bez žádosti o finanční vyrovnání, rozhodla se vláda v rámci postupu uvedeného v čl. 4 odst. 1 písm. d) téhož nařízení, že omezí přístup na tuto trasu na jediného leteckého dopravce a prostřednictvím zadání veřejné zakázky udělí právo poskytovat tuto službu.

2.   Předmět nabídkového řízení: Poskytovat pravidelné letecké služby na výše uvedené trase v souladu s uloženým závazkem veřejné služby uveřejněným v
  Úředním věstníku Evropské unie řady C 213 ze dne 5.9.2006.

3.   Účast v nabídkovém řízení a jeho průběh: Nabídkové řízení je otevřeno všem leteckým dopravcům, kteří mají platnou licenci k provozování letecké dopravy vydanou členským státem podle nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 ze dne 23. července 1992 o vydávání licencí leteckým dopravcům.

Na nabídkové řízení se vztahuje čl. 4 odst. 1 písm. d), e), f), h) a i) nařízení č. 2408/92.

4.   Zadávací dokumentace – smlouva o závazku veřejné služby: Podmínky účasti v nabídkovém řízení i kritéria výběru jsou uvedeny v zadávací dokumentaci, která v každém případě tvoří nedílnou součást tohoto oznámení o nabídkovém řízení.

Uložení závazku veřejné služby se bude řídit smlouvou podle formuláře, jenž je možné si vyžádat spolu se zadávací dokumentací a jinými užitečnými informacemi u zadavatele na této adrese:

ENAC, Direzione Trasporto Aereo, Viale del Castro Pretorio 118 I-00185 Rome, Italy. Tel.: (39-06) 44 59 61.

5.   Finanční vyrovnání: Předkládané nabídky musí výslovně uvádět, a to na základě ročního rozvržení, maximální částku vyrovnání požadovanou za provozování služby v průběhu dvou po sobě jdoucích let následujících po datu předpokládaném pro zahájení provozování. Přesná částka poskytnutého vyrovnání bude každý rok určena zpětně na základě skutečně vynaložených nákladů, skutečných příjmů pocházejících z poskytování služby a po předložení dokladů a v mezích částky, která je pro nabídku stanovena v zadávací dokumentaci.

Roční platby budou prováděny prostřednictvím zálohy a vyrovnání nedoplatků. Uhrazení nedoplatků se uskuteční po schválení účtů dopravce týkajících se předmětné linky a po ověření, zda je služba poskytována v souladu s podmínkami uvedenými níže v článku 7.

6.   Sazby: Předkládané nabídky musí výslovně uvádět předpokládané ceny, a to v souladu s uložením závazku veřejné služby uveřejněným v
  Úředním věstníku Evropské unie řady C 213 ze dne 5.9.2006.

7.   Doba trvání smlouvy: Smlouva bude uzavřena na dobu dvou let. Smlouva začne platit ode dne, kdy bude zahájena pravidelná letecká služba na předmětné trase v souladu s uloženým závazkem veřejné služby.

Řádné provádění smlouvy a provozní účetnictví leteckého dopravce budou po dohodě s ním každoročně přezkoumávány. Jakákoli případná změna musí mít podobu dodatku k této smlouvě.

8.   Odstoupení od smlouvy a výpovědní lhůta: Před ukončením platnosti smlouvy mohou smluvní strany po uplynutí šestiměsíční výpovědní lhůty od smlouvy odstoupit. V případě, že dopravce nedodrží závazek veřejné služby, má se za to, že dopravce od smlouvy odstoupil bez výpovědní lhůty, pokud nezačal znovu zajišťovat službu v souladu se závazkem veřejné služby do jednoho měsíce od vyzvání k řádnému plnění smlouvy.

Pokud po prvních dvou obdobích provozu bude míra využití kapacity nižší než 50 %, vyhrazuje si Národní úřad pro civilní letectví možnost snížit počet a/nebo minimální kapacitu a následně znovu vypočítat finanční vyrovnání.

Pokud dopravce nedodrží výpovědní lhůtu uvedenou v prvním odstavci, bude mu uložena pokuta, jež se vypočítá na základě počtu dní chybějících do konce výpovědní lhůty a hospodářského výsledku na lince v příslušném roce. Pokuta nepřesáhne maximální výši finančního vyrovnání uvedeného v článku 5.

9.   Porušení smlouvy: Dopravce je odpovědný za řádné plnění závazků vyplývajících ze smlouvy. V případě neplnění nebo nesprávného plnění smlouvy, které nebylo způsobeno vyšší mocí nebo okolnostmi nespadajícími do odpovědnosti dopravce, které nejsou běžné a předvídatelné nebo jež s obvyklou péčí dopravce nemohl vyloučit, je možné od smlouvy odstoupit. Úřad tak učiní po zaslání formálního upozornění, jež musí být dopravci doručeno do deseti dnů poté, co se o události dozvěděl.

Po obdržení vyrozumění má dopravce maximálně sedm dnů k tomu, aby předložil své vysvětlení.

Za účelem zajištění kontinuity a pravidelnosti letů se letecký dopravce přijímající závazek veřejné služby zavazuje k tomu, že poskytne provozní záruku k zajištění řádného výkonu a pokračování služby. Tato kauce musí dosáhnout alespoň 800 000 EUR, které budou ve formě pojišťovací záruky poskytnuty Národnímu úřadu pro civilní letectví (ENAC). Úřad ji bude moci použít na zajištění kontinuálního plnění závazku veřejné služby.

Záruku lze uvolnit po provedení pravidelného přezkumu uvedeného v posledním odstavci článku 7, jenž se uskuteční po řádném uplynutí doby trvání smlouvy.

Počet zrušených letů v jednotlivém roce nesmí přesáhnout 2 %, s výjimkou případů vyšší moci.

Za každý zrušený let přesahující uvedenou hranici zaplatí dopravce regulačnímu úřadu pokutu ve výši 3 000 EUR.

Od smlouvy je možné odstoupit bez předchozího vyrozumění, pokud počet letů zrušených z důvodů, za které přímo odpovídá dopravce, v jednotlivém období letového řádu přesáhne 4 % letů předpokládaných pro příslušnou linku. Smluvní strana rovněž automaticky odstoupí od smlouvy v případě pozastavení nebo zrušení licence nebo osvědčení k provozování letecké dopravy (COA).

V případě vypovězení smlouvy si úřad vyhrazuje, že dopravce bude nadále službu poskytovat prozatímně a za stejných podmínek do doby, než bude určen nový provozovatel.

Pokud dopravce nemohl poskytovat službu s těchto důvodů:

nebezpečné meteorologické podmínky;

uzavření jednoho z letišť;

důvody veřejné bezpečnosti;

stávky;

problémy související s bezpečností;

případy vyšší moci;

bude částka finančního vyrovnání poměrně snížena v závislosi na počtu neuskutečněných letů.

10.   Způsob podání nabídky: V průběhu třiceti dnů následujících po uveřejnění tohoto nabídkového řízení v Úředním věstníku Evropské unie se zasílají nabídky, které musí být, aby nedošlo k jejich vyloučení, vypracované v souladu se zadávací dokumentací a odeslané v uzavřené a orazítkované obálce prostřednictvím doporučené pošty s dodejkou nebo přímo předané na tuto adresu:

ENAC, Direzione Generale, Viale del Castro Pretorio, 118, I-00185 Roma.

11.   Platnost oznámení o nabídkovém řízení: Ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (EHS) č. 2408/92 toto oznámení o nabídkovém řízení platí za podmínky, že žádný letecký dopravce ve Společenství nepřijme bez finančního vyrovnání a pod hrozbou vypršení lhůty v průběhu třiceti dnů od zveřejnění tohoto oznámení v
  Úředním věstníku Evropské unie řady C 213 ze dne 5.9.2006 uložení závazku veřejné služby.

---