# Euroopan unionin C 200/2006

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 200 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta24. elokuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 200

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta24. elokuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2006/C 200/1 | Erityiskertomus nro 5/2006 MEDA-ohjelmasta sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

2006/C 200/1

Erityiskertomus nro 5/2006 MEDA-ohjelmasta sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

| 24.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 200/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 5/2006

MEDA-ohjelmasta sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2006/C 200/01)

SISÄLLYS

LYHENTEET

| I–VII | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I–VII

| 1—11 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—11

| 1—5 | Taustaa |
| --- | --- |

1—5

| 6—11 | Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa |
| --- | --- |

6—11

| 12—49 | HUOMAUTUKSET |
| --- | --- |

12—49

| 12—31 | Edistetäänkö MEDA-ohjelmalla talousuudistuksia ja yhteiskunnallista kehitystä ohjelmaan osallistuvissa Välimeren alueen maissa? |
| --- | --- |

12—31

| 12—16 | Hankkeet vastaavat MEDA-ohjelman ja maakohtaisten tavoitteiden mukaisesti tarkoitustaan, mutta niitä ei ole aina kohdistettu riittävän tarkasti |
| --- | --- |

12—16

| 17—23 | Suora talousarviotuki kannustaa hankevastuuseen, mikä edistää parempien tulosten saamista |
| --- | --- |

17—23

| 24—26 | Toimintaedellytysten kehittäminen on merkittävä osa MEDA-ohjelmaa |
| --- | --- |

24—26

| 27—31 | Tuesta tähän mennessä saadut tulokset ovat niukkoja |
| --- | --- |

27—31

| 32—49 | Hallinnoiko komissio MEDA-ohjelmaa asianmukaisella tavalla? |
| --- | --- |

32—49

| 32—41 | Ohjelmasuunnittelu, valmistelu ja täytäntöönpano ovat parantuneet |
| --- | --- |

32—41

| 42—47 | Seuranta ja arviointi toteutetaan aiempaa järjestelmällisemmin |
| --- | --- |

42—47

| 48—49 | Rahoittajien välistä koordinointia on pyritty tehostamaan aiempaa enemmän |
| --- | --- |

48—49

| 50—57 | PÄÄTELMÄT |
| --- | --- |

50—57

| 50—52 | MEDA-ohjelman merkitys |
| --- | --- |

50—52

| 53—57 | Komission tapa hallinnoida |
| --- | --- |

53—57

| 58 | SUOSITUKSET |
| --- | --- |

58

LIITE I — MEDA-sitoumukset/maksut 1995—2005

LIITE II — Tarkastetut hankkeet/ohjelmat

Komission vastaukset

LYHENTEET





  ECU

| ECU | European Currency Unit; Euroopan valuuttayksikkö |
| --- | --- |
| EIP | Euroopan keskuspankki |
| EuropeAid | EuropeAid-yhteistyötoimisto |
| EY | Euroopan yhteisö |
| MEDA | Välimeren kolmansien maiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia tukevat liitännäistoimenpiteet |
| MED-komitea | Välimeren aluetta koskeva jäsenvaltioiden neuvoa-antava komitea |

European Currency Unit; Euroopan valuuttayksikkö

EIP

Euroopan keskuspankki

EuropeAid

EuropeAid-yhteistyötoimisto

EY

Euroopan yhteisö

MEDA

Välimeren kolmansien maiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia tukevat liitännäistoimenpiteet

MED-komitea

Välimeren aluetta koskeva jäsenvaltioiden neuvoa-antava komitea

TIIVISTELMÄ

| I | Vuonna 1995 päätettiin siirtymisestä uuteen vaiheeseen Euroopan unionin ja Välimeren alueen 12 valtion välisessä suhteessa; vaihe tunnetaan nimellä ”Barcelona-prosessi” tai ”Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuus”. Päätavoitteena oli kehittää kumppanuuden eri osa-alueita — muun muassa sen poliittisia, taloudellisia ja rahoituksellisia, yhteiskunnallisia ja kulttuurisia ulottuvuuksia (ks. kohdat 1 ja 2). |
| --- | --- |

I

Vuonna 1995 päätettiin siirtymisestä uuteen vaiheeseen Euroopan unionin ja Välimeren alueen 12 valtion välisessä suhteessa; vaihe tunnetaan nimellä ”Barcelona-prosessi” tai ”Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuus”. Päätavoitteena oli kehittää kumppanuuden eri osa-alueita — muun muassa sen poliittisia, taloudellisia ja rahoituksellisia, yhteiskunnallisia ja kulttuurisia ulottuvuuksia (ks. kohdat 1 ja 2).

| II | MEDA-ohjelma on EY:n merkittävin Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuuden täytäntöönpanoon sovellettava rahoitusväline; ohjelmalle myönnettiin vuosina 1995—2006 yli 8 000 miljoonaa euroa. Vuoden 2005 lopussa eri hankkeille ja ohjelmille oli sidottu varoja noin 7 000 miljoonaa euroa ja käytettyjen varojen määrä oli noin 4 000 miljoonaa euroa (ks. kohdat 3—5). |
| --- | --- |

II

MEDA-ohjelma on EY:n merkittävin Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuuden täytäntöönpanoon sovellettava rahoitusväline; ohjelmalle myönnettiin vuosina 1995—2006 yli 8 000 miljoonaa euroa. Vuoden 2005 lopussa eri hankkeille ja ohjelmille oli sidottu varoja noin 7 000 miljoonaa euroa ja käytettyjen varojen määrä oli noin 4 000 miljoonaa euroa (ks. kohdat 3—5).

| III | Tilintarkastustuomioistuimen MEDA-ohjelmasta toimittaman tarkastuksen tavoitteena oli selvittää, edistetäänkö ohjelmalla tosiasiallisesti kumppanuusmaiden talousuudistusta ja yhteiskunnallista kehitystä, ja tutkia, hallinnoiko komissio ohjelmaa asianmukaisella tavalla (ks. kohdat 6—11). |
| --- | --- |

III

Tilintarkastustuomioistuimen MEDA-ohjelmasta toimittaman tarkastuksen tavoitteena oli selvittää, edistetäänkö ohjelmalla tosiasiallisesti kumppanuusmaiden talousuudistusta ja yhteiskunnallista kehitystä, ja tutkia, hallinnoiko komissio ohjelmaa asianmukaisella tavalla (ks. kohdat 6—11).

| IV | Meda-ohjelman kautta annettavan EY:n tuen merkityksen osalta voidaan todeta, että






  — | tuki on vastannut asianomaisten maiden tarpeita, |
| --- | --- | --- |

IV

Meda-ohjelman kautta annettavan EY:n tuen merkityksen osalta voidaan todeta, että

—

tuki on vastannut asianomaisten maiden tarpeita,

| — | tuki kohdistui vain rajoitetulle määrälle aloja kahdessa kolmesta tarkastetusta maasta, |
| --- | --- |

—

tuki kohdistui vain rajoitetulle määrälle aloja kahdessa kolmesta tarkastetusta maasta,

| — | asianomaisia maita kannustettiin hankevastuuseen antamalla tuki aiempaa useammin talousarviotukena, |
| --- | --- |

—

asianomaisia maita kannustettiin hankevastuuseen antamalla tuki aiempaa useammin talousarviotukena,

| — | toimintaedellytysten kehittämistoimet olivat järjestelmällisesti osa tukea (ks. kohdat 12—26). |
| --- | --- |

—

toimintaedellytysten kehittämistoimet olivat järjestelmällisesti osa tukea (ks. kohdat 12—26).

| V | Meda-ohjelmaa on pantu täytäntöön jo yli kymmenen vuotta, mutta siitä huolimatta siitä saadut konkreettiset tulokset ovat tähän mennessä varsin niukkoja, koska monen hankkeen kohdalla täytäntöönpano on vielä kesken. EY:n tuen vaikutus ei monien MEDA-maiden kohdalla käy niinkään ilmi tuen taloudellisesta merkityksestä vaan pikemminkin se ilmenee pyrkimyksinä käsitellä arkoja politiikan uudistukseen liittyviä aiheita sekä pyrkimyksinä tukea köyhimpiä väestönosia (ks. kohdat 27—31). |
| --- | --- |

V

Meda-ohjelmaa on pantu täytäntöön jo yli kymmenen vuotta, mutta siitä huolimatta siitä saadut konkreettiset tulokset ovat tähän mennessä varsin niukkoja, koska monen hankkeen kohdalla täytäntöönpano on vielä kesken. EY:n tuen vaikutus ei monien MEDA-maiden kohdalla käy niinkään ilmi tuen taloudellisesta merkityksestä vaan pikemminkin se ilmenee pyrkimyksinä käsitellä arkoja politiikan uudistukseen liittyviä aiheita sekä pyrkimyksinä tukea köyhimpiä väestönosia (ks. kohdat 27—31).

| VI | Komission MEDA-ohjelman hallinnointi on selkeästi parantunut alkuvuosista ja sitä voidaan pitää tyydyttävänä, sillä ohjelmasuunnittelun myötä resurssit jakautuvat ajallisesti tasaisemmin, valmistelukaudet ovat lyhentyneet ja maksut ovat lisääntyneet huomattavasti. Parantumista on tapahtunut, koska hankkeiden ja ohjelmien määrä on lisääntynyt, talousarviotuen osuus on kasvanut koko ohjelmassa ja hajauttamisella on ollut myönteinen yleisvaikutus siihen, miten lähetystöt valmistelevat ja panevat hankkeita täytäntöön. Parannuksia ovat lisäksi aiempaa järjestelmällisemmin toteutettu seuranta ja arviointi sekä aiempaa tiiviimpi vuorovaikutus ja koordinointi paikallisten osapuolten ja muiden rahoittajien kanssa. Täytäntöönpano viivästyy yhä edelleen useimmiten urakoiden, tavaroiden ja palveluiden hankinnassa esiintyvien ongelmien vuoksi (ks. kohdat 32—49). |
| --- | --- |

VI

Komission MEDA-ohjelman hallinnointi on selkeästi parantunut alkuvuosista ja sitä voidaan pitää tyydyttävänä, sillä ohjelmasuunnittelun myötä resurssit jakautuvat ajallisesti tasaisemmin, valmistelukaudet ovat lyhentyneet ja maksut ovat lisääntyneet huomattavasti. Parantumista on tapahtunut, koska hankkeiden ja ohjelmien määrä on lisääntynyt, talousarviotuen osuus on kasvanut koko ohjelmassa ja hajauttamisella on ollut myönteinen yleisvaikutus siihen, miten lähetystöt valmistelevat ja panevat hankkeita täytäntöön. Parannuksia ovat lisäksi aiempaa järjestelmällisemmin toteutettu seuranta ja arviointi sekä aiempaa tiiviimpi vuorovaikutus ja koordinointi paikallisten osapuolten ja muiden rahoittajien kanssa. Täytäntöönpano viivästyy yhä edelleen useimmiten urakoiden, tavaroiden ja palveluiden hankinnassa esiintyvien ongelmien vuoksi (ks. kohdat 32—49).

| VII | Ottaen huomioon, että MEDA-asetuksen voimassaolo päättyy vuonna 2006 ja uusi eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline otetaan käyttöön vuonna 2007, tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komission olisi






  — | varmistettava, että siirtyminen uusiin maakohtaisiin ohjelmiin tapahtuu kitkattomasti ja nopeasti, jotta vastaisuudessa vältytään täytäntöönpanoon negatiivisesti vaikuttavilta seurauksilta; määriteltävä selkeämmin strategiset tavoitteensa uusissa maakohtaisissa ohjelma-asiakirjoissa ja laadittava asianmukaisia indikaattoreita vaikutusten seurannan ja arvioinnin parantamiseksi, |
| --- | --- | --- |

VII

Ottaen huomioon, että MEDA-asetuksen voimassaolo päättyy vuonna 2006 ja uusi eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline otetaan käyttöön vuonna 2007, tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komission olisi

—

varmistettava, että siirtyminen uusiin maakohtaisiin ohjelmiin tapahtuu kitkattomasti ja nopeasti, jotta vastaisuudessa vältytään täytäntöönpanoon negatiivisesti vaikuttavilta seurauksilta; määriteltävä selkeämmin strategiset tavoitteensa uusissa maakohtaisissa ohjelma-asiakirjoissa ja laadittava asianmukaisia indikaattoreita vaikutusten seurannan ja arvioinnin parantamiseksi,

| — | kohdistettava tukensa edelleen vain rajoitetulle määrälle tuettavia aloja johdonmukaisuuden ja ohjelmien hallinnoitavuuden varmistamiseksi, |
| --- | --- |

—

kohdistettava tukensa edelleen vain rajoitetulle määrälle tuettavia aloja johdonmukaisuuden ja ohjelmien hallinnoitavuuden varmistamiseksi,

| — | pyrittävä edelleen kehittämään hankkeiden hallinnointiin sovellettavat parhaat käytännöt viipeiden välttämiseksi. |
| --- | --- |

—

pyrittävä edelleen kehittämään hankkeiden hallinnointiin sovellettavat parhaat käytännöt viipeiden välttämiseksi.

JOHDANTO

Taustaa

| 1. | EU:n, sen jäsenvaltioiden ja Välimeren alueen 12 valtion yhä tiivistyvä yhteistoiminta kaupan ja yhteiskunnan kehittämisen alalla on jatkunut noin 20 vuotta; EU:n ja kyseisten Välimeren maiden ulkoministerien (marraskuussa 1995) Barcelonassa pitämässä kokouksessa päätettiin ”kumppanuuden” uudesta vaiheesta. Tätä uutta vaihetta kutsutaan myös Barcelona-prosessiksi tai Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuudeksi (1). |
| --- | --- |

1.

EU:n, sen jäsenvaltioiden ja Välimeren alueen 12 valtion yhä tiivistyvä yhteistoiminta kaupan ja yhteiskunnan kehittämisen alalla on jatkunut noin 20 vuotta; EU:n ja kyseisten Välimeren maiden ulkoministerien (marraskuussa 1995) Barcelonassa pitämässä kokouksessa päätettiin ”kumppanuuden” uudesta vaiheesta. Tätä uutta vaihetta kutsutaan myös Barcelona-prosessiksi tai Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuudeksi (1).

| 2. | Barcelonassa pidetyssä kokouksessa hyväksytyssä julistuksessa mainitaan seuraavat kolme kumppanuusalaa ja niiden päätavoitteet:






  — | poliittinen ja turvallisuusalan kumppanuus, jonka tarkoituksena on luoda yhteinen rauhan ja vakauden alue, joka pohjautuu mm. ihmisoikeuksien ja demokratian perusperiaatteisiin, |
| --- | --- | --- |

2.

Barcelonassa pidetyssä kokouksessa hyväksytyssä julistuksessa mainitaan seuraavat kolme kumppanuusalaa ja niiden päätavoitteet:

—

poliittinen ja turvallisuusalan kumppanuus, jonka tarkoituksena on luoda yhteinen rauhan ja vakauden alue, joka pohjautuu mm. ihmisoikeuksien ja demokratian perusperiaatteisiin,

| — | taloudellinen ja rahoitusalan kumppanuus, jonka tarkoituksena on luoda yhteinen vakavaraisuuden alue vähittäin toteutettavan vapaakauppa-alueen avulla sekä antamalla tuntuvaa EY:n rahoitustukea kumppanuusmaiden taloudellista siirtymää varten ja kyseisestä uudistusprosessista johtuvien kielteisten yhteiskunnallis-taloudellisten seurausten lieventämistä varten, |
| --- | --- |

—

taloudellinen ja rahoitusalan kumppanuus, jonka tarkoituksena on luoda yhteinen vakavaraisuuden alue vähittäin toteutettavan vapaakauppa-alueen avulla sekä antamalla tuntuvaa EY:n rahoitustukea kumppanuusmaiden taloudellista siirtymää varten ja kyseisestä uudistusprosessista johtuvien kielteisten yhteiskunnallis-taloudellisten seurausten lieventämistä varten,

| — | yhteiskunnan, kulttuurin ja ihmisten tasolla toteutettava kumppanuus, jonka tarkoituksena on kehittää inhimillisiä voimavaroja, edistää kulttuurien välistä ymmärtämystä ja luoda vapaita ja kukoistavia kansalaisyhteiskuntia. |
| --- | --- |

—

yhteiskunnan, kulttuurin ja ihmisten tasolla toteutettava kumppanuus, jonka tarkoituksena on kehittää inhimillisiä voimavaroja, edistää kulttuurien välistä ymmärtämystä ja luoda vapaita ja kukoistavia kansalaisyhteiskuntia.

| 3. | MEDA-ohjelma on EY:n merkittävin Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuuden täytäntöönpanoon sovellettava rahoitusväline; ohjelman oikeudellinen perusta on 23 päivänä heinäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1488/96 (2). Asetuksessa kuvataan laaja kirjo tukitoimenpiteitä, joita toteuttamalla tuetaan Välimeren alueen kumppaneiden pyrkimyksiä uudistaa taloudellisia ja yhteiskunnallisia rakenteitaan ja lieventää kaikkia talouskehityksen kielteisiä seurauksia. Asetuksessa säädettiin 3 424,5 miljoonan ecun suuruisesta ohjeellisesta rahoitusmäärästä ajanjaksoksi 1995—1999. |
| --- | --- |

3.

MEDA-ohjelma on EY:n merkittävin Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuuden täytäntöönpanoon sovellettava rahoitusväline; ohjelman oikeudellinen perusta on 23 päivänä heinäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1488/96 (2). Asetuksessa kuvataan laaja kirjo tukitoimenpiteitä, joita toteuttamalla tuetaan Välimeren alueen kumppaneiden pyrkimyksiä uudistaa taloudellisia ja yhteiskunnallisia rakenteitaan ja lieventää kaikkia talouskehityksen kielteisiä seurauksia. Asetuksessa säädettiin 3 424,5 miljoonan ecun suuruisesta ohjeellisesta rahoitusmäärästä ajanjaksoksi 1995—1999.

| 4. | Vuonna 1999 suoritetun asetuksen arvioinnin jälkeen asetusta muutettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 2698/2000 (3), joka tunnetaan nimellä ”MEDA II -asetus”. Kyseisessä asetuksessa varattiin 5 350 miljoonan euron suuruinen ohjeellinen rahoitusmäärä ajanjaksoksi 2000—2006. Muutoksella myös lisättiin uusi tuettava toiminta-ala (”Vähäosaisten elinolosuhteiden parantaminen”) ja selkeytettiin tiettyjä päätöksentekomenettelyjä. |
| --- | --- |

4.

Vuonna 1999 suoritetun asetuksen arvioinnin jälkeen asetusta muutettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 2698/2000 (3), joka tunnetaan nimellä ”MEDA II -asetus”. Kyseisessä asetuksessa varattiin 5 350 miljoonan euron suuruinen ohjeellinen rahoitusmäärä ajanjaksoksi 2000—2006. Muutoksella myös lisättiin uusi tuettava toiminta-ala (”Vähäosaisten elinolosuhteiden parantaminen”) ja selkeytettiin tiettyjä päätöksentekomenettelyjä.

| 5. | Vuosiksi 1995—2005 tehtyjen maksusitoumusten tosiasiallinen kokonaismäärä oli noin 6 900 miljoonaa euroa ja samana kautena suoritettujen tosiasiallisten maksujen määrä oli noin 4 000 miljoonaa euroa. Yksityiskohtaisempi maakohtainen yhteenveto kauden 1995—2005 sitoumuksista ja maksuista esitetään liitteessä I. |
| --- | --- |

5.

Vuosiksi 1995—2005 tehtyjen maksusitoumusten tosiasiallinen kokonaismäärä oli noin 6 900 miljoonaa euroa ja samana kautena suoritettujen tosiasiallisten maksujen määrä oli noin 4 000 miljoonaa euroa. Yksityiskohtaisempi maakohtainen yhteenveto kauden 1995—2005 sitoumuksista ja maksuista esitetään liitteessä I.

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 6. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti elo- ja joulukuun 2005 välisenä aikana MEDA-ohjelman seuraavien kysymysten pohjalta:






  a) | Edistetäänkö MEDA-ohjelmalla tosiasiallisesti ohjelmaan osallistuvien Välimeren alueen maiden talousuudistusta ja yhteiskunnallista kehitystä? |
| --- | --- | --- |

6.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti elo- ja joulukuun 2005 välisenä aikana MEDA-ohjelman seuraavien kysymysten pohjalta:

a)

Edistetäänkö MEDA-ohjelmalla tosiasiallisesti ohjelmaan osallistuvien Välimeren alueen maiden talousuudistusta ja yhteiskunnallista kehitystä?

| b) | Hallinnoiko komissio MEDA-ohjelmaa asianmukaisella tavalla? |
| --- | --- |

b)

Hallinnoiko komissio MEDA-ohjelmaa asianmukaisella tavalla?

| 7. | Ensimmäisen kysymyksen osalta tarkastelun pääkohteina olivat ohjelman tarkoituksenmukaisuus ja painopistealueet, hankevastuun taso, toimintaedellytysten kehittäminen ja saadut tulokset. |
| --- | --- |

7.

Ensimmäisen kysymyksen osalta tarkastelun pääkohteina olivat ohjelman tarkoituksenmukaisuus ja painopistealueet, hankevastuun taso, toimintaedellytysten kehittäminen ja saadut tulokset.

| 8. | Toisen kysymyksen osalta tarkasteltiin ennen kaikkea ohjelmasuunnittelun, valmistelun ja täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin sekä rahoittajien keskinäisen koordinoinnin nopeutta ja tehokkuutta. |
| --- | --- |

8.

Toisen kysymyksen osalta tarkasteltiin ennen kaikkea ohjelmasuunnittelun, valmistelun ja täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin sekä rahoittajien keskinäisen koordinoinnin nopeutta ja tehokkuutta.

| 9. | Talousuudistukseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen liittyy myös taloudellisen siirtymän tukeminen ja Euro–Välimeri-vapaakauppa-alueen luominen (esimerkiksi kaupankäynnin kehittäminen, työpaikkojen luominen ja yksityisen sektorin kehittäminen), uudistusohjelmiin liittyvä tukitoiminta (esimerkiksi rahoituspalveluiden ja julkishallinnon alalla), talousinfrastruktuurien parantaminen erityisesti liikenteen, energian, maaseudun kehittämisen ja kaupunkirakentamisen aloilla sekä erityisesti terveydenhoitoon, perhesuunnitteluun, vesihuoltoon, jätevesihuoltoon ja asumiseen liittyvien sosiaalialan palvelujen kehittäminen. |
| --- | --- |

9.

Talousuudistukseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen liittyy myös taloudellisen siirtymän tukeminen ja Euro–Välimeri-vapaakauppa-alueen luominen (esimerkiksi kaupankäynnin kehittäminen, työpaikkojen luominen ja yksityisen sektorin kehittäminen), uudistusohjelmiin liittyvä tukitoiminta (esimerkiksi rahoituspalveluiden ja julkishallinnon alalla), talousinfrastruktuurien parantaminen erityisesti liikenteen, energian, maaseudun kehittämisen ja kaupunkirakentamisen aloilla sekä erityisesti terveydenhoitoon, perhesuunnitteluun, vesihuoltoon, jätevesihuoltoon ja asumiseen liittyvien sosiaalialan palvelujen kehittäminen.

| 10. | Tarkastuksen osana tehtiin tarkastuskäynnit Egyptiin ja Marokkoon; tarkastuskäynneillä tarkastettiin valikoima hankkeita ja ohjelmia ja keskusteltiin lähetystöhenkilöstön, paikallisten viranomaisten, hankevastaavien, teknisten avustajien ja muiden rahoittajien kanssa. Lisäksi suoritettiin asiakirjatarkastus, joka koski Jordaniassa toteutettavia hankkeita ja ohjelmia. Tarkastuksen kohteena olivat MEDA I ja II -ohjelmista rahoitetut hankkeet. Tarkastuksen ulkopuolelle jäivät hankkeet, jotka oli rahoitettu vanhojen rahoituspöytäkirjojen (4) perusteella, MEDA-ohjelman alueellisesta osasta tai monialaisista tai aihekohtaisista budjettikohdista. Täydellinen luettelo tarkastetuista hankkeista ja ohjelmista esitetään liitteessä II. |
| --- | --- |

10.

Tarkastuksen osana tehtiin tarkastuskäynnit Egyptiin ja Marokkoon; tarkastuskäynneillä tarkastettiin valikoima hankkeita ja ohjelmia ja keskusteltiin lähetystöhenkilöstön, paikallisten viranomaisten, hankevastaavien, teknisten avustajien ja muiden rahoittajien kanssa. Lisäksi suoritettiin asiakirjatarkastus, joka koski Jordaniassa toteutettavia hankkeita ja ohjelmia. Tarkastuksen kohteena olivat MEDA I ja II -ohjelmista rahoitetut hankkeet. Tarkastuksen ulkopuolelle jäivät hankkeet, jotka oli rahoitettu vanhojen rahoituspöytäkirjojen (4) perusteella, MEDA-ohjelman alueellisesta osasta tai monialaisista tai aihekohtaisista budjettikohdista. Täydellinen luettelo tarkastetuista hankkeista ja ohjelmista esitetään liitteessä II.

| 11. | Lisäksi tarkastettiin keskeiset komission puolesta laaditut arviointikertomukset ja vuonna 2005 päätökseen saatu MEDA II -ohjelman väliarviointi. Väliarvioinnissa käsitellään seuraavaa kahta pääkysymystä: vastaako MEDA II -ohjelma tarkoitustaan ja kuinka vaikuttavia/tehokkaita ovat MEDA II -ohjelman hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelyt. Kyseiset kysymykset jakautuvat useiksi alakysymyksiksi; kunkin alakysymyksen osalta oli suunniteltu asianmukainen arviointitapa, tehty kattava asiakirjoihin perustuva tarkastus ja useita haastatteluja komission päätoimipaikassa ja tarkastuskäynneillä kahdessa maassa (Tunisiassa ja Egyptissä). Tilintarkastustuomioistuin analysoi kyseistä arviointia suhteessa toimittamaansa tarkastukseen ja päätyi siihen, että on olemassa riittävät perustelut sille, että arvioinnin tuloksia voidaan käyttää tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintoja tukevana todentavana aineistona (ks. myös kohdat 46 ja 47). Mikäli kertomuksessa on käytetty lähteenä kyseistä arviointia, se mainitaan erikseen. |
| --- | --- |

11.

Lisäksi tarkastettiin keskeiset komission puolesta laaditut arviointikertomukset ja vuonna 2005 päätökseen saatu MEDA II -ohjelman väliarviointi. Väliarvioinnissa käsitellään seuraavaa kahta pääkysymystä: vastaako MEDA II -ohjelma tarkoitustaan ja kuinka vaikuttavia/tehokkaita ovat MEDA II -ohjelman hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelyt. Kyseiset kysymykset jakautuvat useiksi alakysymyksiksi; kunkin alakysymyksen osalta oli suunniteltu asianmukainen arviointitapa, tehty kattava asiakirjoihin perustuva tarkastus ja useita haastatteluja komission päätoimipaikassa ja tarkastuskäynneillä kahdessa maassa (Tunisiassa ja Egyptissä). Tilintarkastustuomioistuin analysoi kyseistä arviointia suhteessa toimittamaansa tarkastukseen ja päätyi siihen, että on olemassa riittävät perustelut sille, että arvioinnin tuloksia voidaan käyttää tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintoja tukevana todentavana aineistona (ks. myös kohdat 46 ja 47). Mikäli kertomuksessa on käytetty lähteenä kyseistä arviointia, se mainitaan erikseen.

HUOMAUTUKSET

Edistetäänkö MEDA-ohjelmalla talousuudistuksia ja yhteiskunnallista kehitystä ohjelmaan osallistuvissa Välimeren alueen maissa?

Hankkeet vastaavat MEDA-ohjelman ja maakohtaisten tavoitteiden mukaisesti tarkoitustaan, mutta niitä ei ole aina kohdistettu riittävän tarkasti

| 12. | Kaikissa kyseisissä kolmessa maassa tarkastetut hankkeet vastasivat MEDA-tavoitteiden (5) mukaisesti tarkoitustaan, ja niissä otettiin huomioon asianomaisen maan kehitystavoitteet. Tämä huomautus saa vahvistuksen komission MEDA II -ohjelmasta tekemässä väliarvioinnissa, jonka mukaan ohjelma vastaa tarkoitustaan tyydyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

12.

Kaikissa kyseisissä kolmessa maassa tarkastetut hankkeet vastasivat MEDA-tavoitteiden (5) mukaisesti tarkoitustaan, ja niissä otettiin huomioon asianomaisen maan kehitystavoitteet. Tämä huomautus saa vahvistuksen komission MEDA II -ohjelmasta tekemässä väliarvioinnissa, jonka mukaan ohjelma vastaa tarkoitustaan tyydyttävällä tavalla.

| 13. | Kaikissa kolmessa maassa EY:n tukikokonaisuus oli yhdistelmä talousuudistuksiin ja yhteiskunnalliseen kehitykseen tähtääviä toimenpiteitä; Egyptissä ja Marokossa nämä kaksi osa-aluetta olivat toisiinsa nähden oikeassa suhteessa tasapainossa, kun taas Jordaniassa painotettiin pikemminkin talousuudistuksia. |
| --- | --- |

13.

Kaikissa kolmessa maassa EY:n tukikokonaisuus oli yhdistelmä talousuudistuksiin ja yhteiskunnalliseen kehitykseen tähtääviä toimenpiteitä; Egyptissä ja Marokossa nämä kaksi osa-aluetta olivat toisiinsa nähden oikeassa suhteessa tasapainossa, kun taas Jordaniassa painotettiin pikemminkin talousuudistuksia.

| 14. | MEDA-tavoitteet ja mahdolliset tukitoimenpiteet on määritelty MEDA-asetuksissa aika laveasti, mikä antaa aihetta pohtia, onko komissio todellakin käytännössä kohdistanut tukitoimintaansa; tuen kohdistamisen myötä toiminnasta tulisi mahdollisesti aiempaa johdonmukaisempaa. |
| --- | --- |

14.

MEDA-tavoitteet ja mahdolliset tukitoimenpiteet on määritelty MEDA-asetuksissa aika laveasti, mikä antaa aihetta pohtia, onko komissio todellakin käytännössä kohdistanut tukitoimintaansa; tuen kohdistamisen myötä toiminnasta tulisi mahdollisesti aiempaa johdonmukaisempaa.

| 15. | Kahdessa tarkastetuista kolmesta maasta (Egyptissä ja Jordaniassa) on selkeästi pyritty rajamaan tuettavien alojen ja toimenpiteiden määrää. Kolmannessa maassa, Marokossa, näin ei itse asiassa toimittu; EY:n tukea jaettiin suuremmalle määrälle useiden eri alojen toimia erityisesti MEDA I -kaudella ja tietyin parannuksin MEDA II -kaudella (6). |
| --- | --- |

15.

Kahdessa tarkastetuista kolmesta maasta (Egyptissä ja Jordaniassa) on selkeästi pyritty rajamaan tuettavien alojen ja toimenpiteiden määrää. Kolmannessa maassa, Marokossa, näin ei itse asiassa toimittu; EY:n tukea jaettiin suuremmalle määrälle useiden eri alojen toimia erityisesti MEDA I -kaudella ja tietyin parannuksin MEDA II -kaudella (6).

| 16. | Tällä välin komissio muotoili uuden naapurimaita koskevan ulkopolitiikan, jota kutsutaan Euroopan naapuruuspolitiikaksi. Kyseisen politiikan mukaisesti uusi rahoitusväline (eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline) olisi otettava käyttöön vuonna 2007; kyseinen rahoitusväline korvaa MEDA:n lisäksi useita muita välineitä. Euroopan naapuruuspolitiikan täytäntöönpano aloitetaan laatimalla kaikkia kumppanuusmaita koskevat erityiset toimintasuunnitelmat. Ottaen huomioon, että kyseisissä toimintasuunnitelmissa esitetään kaikki yhteistyöalat (7) kattavat painopistealueet, seuraavissa maastrategia-asiakirjoissa (kaudeksi 2007—2013) tukialoja olisi kenties rajattava. |
| --- | --- |

16.

Tällä välin komissio muotoili uuden naapurimaita koskevan ulkopolitiikan, jota kutsutaan Euroopan naapuruuspolitiikaksi. Kyseisen politiikan mukaisesti uusi rahoitusväline (eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline) olisi otettava käyttöön vuonna 2007; kyseinen rahoitusväline korvaa MEDA:n lisäksi useita muita välineitä. Euroopan naapuruuspolitiikan täytäntöönpano aloitetaan laatimalla kaikkia kumppanuusmaita koskevat erityiset toimintasuunnitelmat. Ottaen huomioon, että kyseisissä toimintasuunnitelmissa esitetään kaikki yhteistyöalat (7) kattavat painopistealueet, seuraavissa maastrategia-asiakirjoissa (kaudeksi 2007—2013) tukialoja olisi kenties rajattava.

Suora talousarviotuki kannustaa hankevastuuseen, mikä edistää parempien tulosten saamista

| 17. | Yksi yleisesti hyväksytyistä vaikuttavan tuen periaatteista on kannustaa hankevastuuseen (toisin sanoen edunsaajien olisi oltava vastuussa hankkeista ja ohjelmista ja niiden valvonnasta kaikissa täytäntöönpanovaiheissa) (8). Kun tarkastuksessa pohdittiin, edistetäänkö MEDA-ohjelmalla tosiasiallisesti talousuudistusta ja yhteiskunnallista kehitystä Välimeren alueen osallistujamaissa, kiinnitettiin myös huomiota siihen, onko komissio kannustanut edunsaajamaiden hallintoviranomaisia kantamaan vastuuta sen ohjelmista. |
| --- | --- |

17.

Yksi yleisesti hyväksytyistä vaikuttavan tuen periaatteista on kannustaa hankevastuuseen (toisin sanoen edunsaajien olisi oltava vastuussa hankkeista ja ohjelmista ja niiden valvonnasta kaikissa täytäntöönpanovaiheissa) (8). Kun tarkastuksessa pohdittiin, edistetäänkö MEDA-ohjelmalla tosiasiallisesti talousuudistusta ja yhteiskunnallista kehitystä Välimeren alueen osallistujamaissa, kiinnitettiin myös huomiota siihen, onko komissio kannustanut edunsaajamaiden hallintoviranomaisia kantamaan vastuuta sen ohjelmista.

| 18. | Yksi hankevastuuseen kannustamisen tapa on korvata perinteinen hankekohtainen tuki yleisellä talousarviotuella, mikä tarkoittaa sitä, että edunsaajamaiden hallintoviranomaiset ja rahoittaja sopivat tiettyjen toimien (usein politiikan alojen uudistustoimien) toteuttamisesta, mutta rahoitusvaroja ei käytetä kattamaan tiettyjä menoeriä vaan varat maksetaan suoraan valtionkassaan. Talousarviotuen käyttöpäätös edellyttää luonnollisesti tiettyjen ehtojen täyttymistä; esimerkiksi julkisen varainhoidon on oltava tietyntasoista (9). Tällaisen tukivarojen jakomenetelmän katsotaan yleisesti ottaen kannustavan edunsaajamaiden hallintoviranomaisia hankevastuuseen, vaikka menetelmällä ei voidakaan sitä taata (laatikossa 1 esitetään esimerkki talousarviotukiohjelmasta ja siihen liittyvistä ehdoista).

  Laatikko 1Esimerkki talousarviotukiohjelmastaKaupanedistämisohjelma, Egypti (40 miljoonaa euroa)Ohjelman tavoitteet





  — | Karsia tullin tuonti- ja vientimuodollisuuksiin ja muihin tarkastuksiin sekä standardeihin liittyviä määräaikoja ja menoja |
| --- | --- | --- |

18.

Yksi hankevastuuseen kannustamisen tapa on korvata perinteinen hankekohtainen tuki yleisellä talousarviotuella, mikä tarkoittaa sitä, että edunsaajamaiden hallintoviranomaiset ja rahoittaja sopivat tiettyjen toimien (usein politiikan alojen uudistustoimien) toteuttamisesta, mutta rahoitusvaroja ei käytetä kattamaan tiettyjä menoeriä vaan varat maksetaan suoraan valtionkassaan. Talousarviotuen käyttöpäätös edellyttää luonnollisesti tiettyjen ehtojen täyttymistä; esimerkiksi julkisen varainhoidon on oltava tietyntasoista (9). Tällaisen tukivarojen jakomenetelmän katsotaan yleisesti ottaen kannustavan edunsaajamaiden hallintoviranomaisia hankevastuuseen, vaikka menetelmällä ei voidakaan sitä taata (laatikossa 1 esitetään esimerkki talousarviotukiohjelmasta ja siihen liittyvistä ehdoista).

Laatikko 1Esimerkki talousarviotukiohjelmastaKaupanedistämisohjelma, Egypti (40 miljoonaa euroa)Ohjelman tavoitteet





  —

Karsia tullin tuonti- ja vientimuodollisuuksiin ja muihin tarkastuksiin sekä standardeihin liittyviä määräaikoja ja menoja

| — | Lisätä vientikannustimia |
| --- | --- |

—

Lisätä vientikannustimia

| — | harjoitettiin varovaista makrotalouspolitiikkaa kaudeksi 2005—2007 suunniteltujen tavoitteiden mukaisten sisäisten ja ulkoisten taseiden turvaamiseksi, |
| --- | --- |

—

harjoitettiin varovaista makrotalouspolitiikkaa kaudeksi 2005—2007 suunniteltujen tavoitteiden mukaisten sisäisten ja ulkoisten taseiden turvaamiseksi,

| — | edistyttiin merkittävällä tavalla julkisen talouden vakauttamisessa sekä talousarviokirjanpidossa, |
| --- | --- |

—

edistyttiin merkittävällä tavalla julkisen talouden vakauttamisessa sekä talousarviokirjanpidossa,

| — | otettiin käyttöön sähköinen tulliselvitysjärjestelmä, |
| --- | --- |

—

otettiin käyttöön sähköinen tulliselvitysjärjestelmä,

| — | sallittiin ympärivuorokautinen (24h/24h) tullaus, |
| --- | --- |

—

sallittiin ympärivuorokautinen (24h/24h) tullaus,

| — | julkaistiin konsolidoitu kaikki tullisäännöt ja -menettelyt kattava opaskirja, |
| --- | --- |

—

julkaistiin konsolidoitu kaikki tullisäännöt ja -menettelyt kattava opaskirja,

| — | avattiin tulliin toimipiste, jonne keskitetään kaikki valitukset. |
| --- | --- |

—

avattiin tulliin toimipiste, jonne keskitetään kaikki valitukset.

| 19. | Tarkastuksessa kävi ilmi, että kaikissa kolmessa maassa talousarviotukea on käytetty välineenä selvästi aiempaa enemmän ja myös väliarviointiin sisältyvistä tilastotiedoista saatiin vahvistus sille, että näin oli tapahtunut kaikissa MEDA-maissa (10). Tästä huolimatta Marokossa toteutetaan lisäksi suuri määrä perinteisiä hankkeita, joita ovat muun muassa monet infrastruktuuriin ja laitehankintoihin liittyvät hankkeet, jotka juuri ominaistekijöidensä puolesta eivät niinkään kannusta hankevastuuseen toisin kuin ammatilliseen koulutukseen ja hallintorakenteiden kehittämiseen liittyvät hankkeet. |
| --- | --- |

19.

Tarkastuksessa kävi ilmi, että kaikissa kolmessa maassa talousarviotukea on käytetty välineenä selvästi aiempaa enemmän ja myös väliarviointiin sisältyvistä tilastotiedoista saatiin vahvistus sille, että näin oli tapahtunut kaikissa MEDA-maissa (10). Tästä huolimatta Marokossa toteutetaan lisäksi suuri määrä perinteisiä hankkeita, joita ovat muun muassa monet infrastruktuuriin ja laitehankintoihin liittyvät hankkeet, jotka juuri ominaistekijöidensä puolesta eivät niinkään kannusta hankevastuuseen toisin kuin ammatilliseen koulutukseen ja hallintorakenteiden kehittämiseen liittyvät hankkeet.

| 20. | Tähän mennessä päätökseen saatetut talousarviotukeen liittyvät toimenpiteet toteutettiin tyydyttävällä tavalla ja maksut suoritettiin ilman suurempia viipeitä tai ongelmia. Tästä voi päätellä, että kyseisissä tapauksissa paikalliset viranomaiset ovat todellakin ottaneet uudistusohjelmista vastuuta. |
| --- | --- |

20.

Tähän mennessä päätökseen saatetut talousarviotukeen liittyvät toimenpiteet toteutettiin tyydyttävällä tavalla ja maksut suoritettiin ilman suurempia viipeitä tai ongelmia. Tästä voi päätellä, että kyseisissä tapauksissa paikalliset viranomaiset ovat todellakin ottaneet uudistusohjelmista vastuuta.

| 21. | Talousarviotuki ei kuitenkaan ole ainoa väline, jonka avulla tukea tulisi antaa. Politiikanaloja uudistettaessa on usein tarpeen toteuttaa täydentäviä toimia, jotka liittyvät esimerkiksi koulutukseen tai tietynlaisiin laitteisiin, joihin perinteinen hankekohtainen lähestymistapa sopii paremmin; tästä on kyse myös siinä tapauksessa, että tavoitteena on kohdistaa annettava tuki tietylle väestöryhmälle tai alueelle esimerkiksi maaseutua kehittämällä. |
| --- | --- |

21.

Talousarviotuki ei kuitenkaan ole ainoa väline, jonka avulla tukea tulisi antaa. Politiikanaloja uudistettaessa on usein tarpeen toteuttaa täydentäviä toimia, jotka liittyvät esimerkiksi koulutukseen tai tietynlaisiin laitteisiin, joihin perinteinen hankekohtainen lähestymistapa sopii paremmin; tästä on kyse myös siinä tapauksessa, että tavoitteena on kohdistaa annettava tuki tietylle väestöryhmälle tai alueelle esimerkiksi maaseutua kehittämällä.

| 22. | Edellä mainitun kaltaisen hankkeen yhteydessä voidaan hankevastuuseen kannustaa paikallisten viranomaisten lisäksi myös tuetusta toiminnasta hyötyviä ihmisiä. Esimerkiksi tästä voidaan mainita Marokkoon suuntautuneen tarkastuskäynnin aikana tehdyt myönteiset havainnot Keski-Atlasvuorten alueen maaseudun kehittämishankkeesta. Paikallista väestöä kannustettiin osallistumaan hankkeeseen, mikä tarkoitti sitä, että kaikki paikalliset kumppanit olivat täysimääräisesti osallisina paikallista kehitystä koskevien suunnitelmien laatimis- ja toteutusprosessissa. Oli aivan selvää, että kyseinen lähestymistapa edisti hankkeiden täytäntöönpanon onnistumista (ks. laatikko 2).

  Laatikko 2Esimerkki talousarviotukihankkeestaMarokon Keski-Atlasvuorten alueen maaseudun kehittäminen(Khenifra-hanke, 15 miljoonaa euroa)Hanketavoitteet





  — | Vähentää yhteiskunnallis-taloudelliseen kehitykseen liittyviä alueellisia eroja Marokossa |
| --- | --- | --- |

22.

Edellä mainitun kaltaisen hankkeen yhteydessä voidaan hankevastuuseen kannustaa paikallisten viranomaisten lisäksi myös tuetusta toiminnasta hyötyviä ihmisiä. Esimerkiksi tästä voidaan mainita Marokkoon suuntautuneen tarkastuskäynnin aikana tehdyt myönteiset havainnot Keski-Atlasvuorten alueen maaseudun kehittämishankkeesta. Paikallista väestöä kannustettiin osallistumaan hankkeeseen, mikä tarkoitti sitä, että kaikki paikalliset kumppanit olivat täysimääräisesti osallisina paikallista kehitystä koskevien suunnitelmien laatimis- ja toteutusprosessissa. Oli aivan selvää, että kyseinen lähestymistapa edisti hankkeiden täytäntöönpanon onnistumista (ks. laatikko 2).

Laatikko 2Esimerkki talousarviotukihankkeestaMarokon Keski-Atlasvuorten alueen maaseudun kehittäminen(Khenifra-hanke, 15 miljoonaa euroa)Hanketavoitteet





  —

Vähentää yhteiskunnallis-taloudelliseen kehitykseen liittyviä alueellisia eroja Marokossa

| — | Edistää maaseudun naisten asemaa |
| --- | --- |

—

Edistää maaseudun naisten asemaa

| — | Edistää luonnonvarojen kestävää hallinnointia ja eroosion vastaista toimintaa sekä lieventää kuivuuskausien seurauksia |
| --- | --- |

—

Edistää luonnonvarojen kestävää hallinnointia ja eroosion vastaista toimintaa sekä lieventää kuivuuskausien seurauksia

| — | hankittiin hankehallinnosta vastaavalle yksikölle atk-laitteita ja toimistotarvikkeita, |
| --- | --- |

—

hankittiin hankehallinnosta vastaavalle yksikölle atk-laitteita ja toimistotarvikkeita,

| — | allekirjoitettiin sopimukset paikallisten yhdistysten kanssa, joista 33 oli toimintavalmiita, |
| --- | --- |

—

allekirjoitettiin sopimukset paikallisten yhdistysten kanssa, joista 33 oli toimintavalmiita,

| — | jaettiin yli 250 000 hedelmäpuuta, |
| --- | --- |

—

jaettiin yli 250 000 hedelmäpuuta,

| — | varustettiin kuusi mehiläishoitoyksikköä ja annettiin alan koulutusta, |
| --- | --- |

—

varustettiin kuusi mehiläishoitoyksikköä ja annettiin alan koulutusta,

| — | kannustettiin naisia ryhtymään siipikarjan kasvatukseen antamalla tähän tarkoitukseen 10 000 kananpoikaa, |
| --- | --- |

—

kannustettiin naisia ryhtymään siipikarjan kasvatukseen antamalla tähän tarkoitukseen 10 000 kananpoikaa,

| — | aloitettiin työt 468 hehtaaria kattavan kastelujärjestelmän rakentamiseksi, |
| --- | --- |

—

aloitettiin työt 468 hehtaaria kattavan kastelujärjestelmän rakentamiseksi,

| — | saatettiin päätökseen 52,6 km kattavien kahdeksan päällystämättömän tien rakennustyöt ja rakennettiin viittä muuta tietä, |
| --- | --- |

—

saatettiin päätökseen 52,6 km kattavien kahdeksan päällystämättömän tien rakennustyöt ja rakennettiin viittä muuta tietä,

| — | metsitettiin 271 hehtaaria, |
| --- | --- |

—

metsitettiin 271 hehtaaria,

| — | rokotettiin karja 200 maatilalla, |
| --- | --- |

—

rokotettiin karja 200 maatilalla,

| — | tehtiin yhteistyötä kahden paikallisen yhdistyksen kanssa rehujakelupisteiden perustamiseksi. |
| --- | --- |

—

tehtiin yhteistyötä kahden paikallisen yhdistyksen kanssa rehujakelupisteiden perustamiseksi.

| 23. | Hankevastuun lisäämisessä määräävänä tekijänä eivät loppujen lopuksi ole ainoastaan tuenjakoon sovellettavat menettelytavat vaan siihen vaikuttaa myös paikallisten viranomaisten avoin suhtautuminen uudistusideaan ja -prosessiin. Tämä kävi ilmi myös monista tarkastetuista hankkeista/ohjelmista, joiden täytäntöönpano edistyi selkeästi aiempaa nopeammin, kun edunsaajaviranomainen osallistui täysipainoisesti hankkeen täytäntöönpanoon tai kun uusi ministeri osoitti olevansa edeltäjäänsä kiinnostuneempi asianomaisesta ohjelmasta. |
| --- | --- |

23.

Hankevastuun lisäämisessä määräävänä tekijänä eivät loppujen lopuksi ole ainoastaan tuenjakoon sovellettavat menettelytavat vaan siihen vaikuttaa myös paikallisten viranomaisten avoin suhtautuminen uudistusideaan ja -prosessiin. Tämä kävi ilmi myös monista tarkastetuista hankkeista/ohjelmista, joiden täytäntöönpano edistyi selkeästi aiempaa nopeammin, kun edunsaajaviranomainen osallistui täysipainoisesti hankkeen täytäntöönpanoon tai kun uusi ministeri osoitti olevansa edeltäjäänsä kiinnostuneempi asianomaisesta ohjelmasta.

Toimintaedellytysten kehittäminen on merkittävä osa MEDA-ohjelmaa

| 24. | Toinen merkittävä tekijä, joka vaikuttaa siihen, edistetäänkö MEDA-ohjelman avulla tosiasiallisesti talousuudistusta ja yhteiskunnallista kehitystä ohjelmaan osallistuvissa Välimeren alueen maissa, on paikallisen hallintoviranomaisten edellytykset suunnitella ja panna täytäntöön uudistusohjelmia ja muuta kehitysyhteistyötoimintaa. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, myötävaikuttaako komissio toiminnallaan toimintaedellytysten kehittämiseen. |
| --- | --- |

24.

Toinen merkittävä tekijä, joka vaikuttaa siihen, edistetäänkö MEDA-ohjelman avulla tosiasiallisesti talousuudistusta ja yhteiskunnallista kehitystä ohjelmaan osallistuvissa Välimeren alueen maissa, on paikallisen hallintoviranomaisten edellytykset suunnitella ja panna täytäntöön uudistusohjelmia ja muuta kehitysyhteistyötoimintaa. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, myötävaikuttaako komissio toiminnallaan toimintaedellytysten kehittämiseen.

| 25. | Käytännössä kaikkiin kyseisissä kolmessa maassa tarkastettuihin hankkeisiin/ohjelmiin sisältyi toimintaedellytysten kehittämiseen liittyviä toimenpiteitä tai osa-alueita. Joissakin tapauksissa ohjelmaan osallistuvien laitosten toimintaedellytysten kehittäminen on jopa tukitoiminnan päätavoite (11). |
| --- | --- |

25.

Käytännössä kaikkiin kyseisissä kolmessa maassa tarkastettuihin hankkeisiin/ohjelmiin sisältyi toimintaedellytysten kehittämiseen liittyviä toimenpiteitä tai osa-alueita. Joissakin tapauksissa ohjelmaan osallistuvien laitosten toimintaedellytysten kehittäminen on jopa tukitoiminnan päätavoite (11).

| 26. | Hallinnon alalla paikallisten hallintorakenteiden kehittäminen EY-menettelyjen mukaisesti on ollut tarpeen erityisesti valtion tekemien julkisten hankintojen kohdalla. Jäljempänä kohdassa 39 käsiteltävät hankintoihin liittyvät ongelmat on yksi keskeisimmistä hankkeiden täytäntöönpanon viivästymisen syistä. |
| --- | --- |

26.

Hallinnon alalla paikallisten hallintorakenteiden kehittäminen EY-menettelyjen mukaisesti on ollut tarpeen erityisesti valtion tekemien julkisten hankintojen kohdalla. Jäljempänä kohdassa 39 käsiteltävät hankintoihin liittyvät ongelmat on yksi keskeisimmistä hankkeiden täytäntöönpanon viivästymisen syistä.

Tuesta tähän mennessä saadut tulokset ovat niukkoja

| 27. | Tarkastuksessa tutkittiin kyseisissä kolmessa maassa täytäntöönpantavista hankkeista valittu otos (ks. liite II); tarkoituksena oli arvioida, onko yksittäisissä rahoitussopimuksissa määritellyt tulostavoitteet saavutettu. |
| --- | --- |

27.

Tarkastuksessa tutkittiin kyseisissä kolmessa maassa täytäntöönpantavista hankkeista valittu otos (ks. liite II); tarkoituksena oli arvioida, onko yksittäisissä rahoitussopimuksissa määritellyt tulostavoitteet saavutettu.

| 28. | Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että yli kymmenen MEDA-ohjelman täytäntöönpanovuoden jälkeen tulokset ovat tähän mennessä varsin niukkoja, koska monien hankkeiden/ohjelmien, joista huomattava osa on MEDA I -hankkeita ja -ohjelmia, täytäntöönpano oli tarkastusta tehtäessä vielä kesken ja täten niiden lopullisia tuloksia ei voitu vielä määrittää (12). |
| --- | --- |

28.

Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että yli kymmenen MEDA-ohjelman täytäntöönpanovuoden jälkeen tulokset ovat tähän mennessä varsin niukkoja, koska monien hankkeiden/ohjelmien, joista huomattava osa on MEDA I -hankkeita ja -ohjelmia, täytäntöönpano oli tarkastusta tehtäessä vielä kesken ja täten niiden lopullisia tuloksia ei voitu vielä määrittää (12).

| 29. | Päätökseen saatettujen tai kohta päätettävien MEDA I -kaudella (1995—1999) käynnistettyjen hankkeiden ja ohjelmien tulostavoitteet saavutetaan yleensä, vaikkakaan ei aina täysimääräisesti kaikissa tapauksissa. Suurin osa MEDA I -hankkeista/ohjelmista käynnistettiin varsin myöhään osittain siitä syystä, että MEDA I -ohjelman sääntelypuitteet saatiin valmiiksi vasta myöhäisessä vaiheessa, mutta myös siitä syystä, että monien hankkeiden käynnistysvaiheessa ilmeni pitkistä tarjouskilpailumenettelyistä johtuvia viivästyksiä. Aika loppui kesken ja alkuperäistä hankkeen täytäntöönpanoaikaa oli yhden tai useamman kerran jatkettava (näin kävi yhdestätoista tarkastetusta hankkeesta/ohjelmasta kymmenen kohdalla), jotta suunnitellut toimet (tai edes suurin osa niistä) voitiin toteuttaa. Yhdestätoista tutkitusta MEDA I -hankkeesta/ohjelmasta kymmenen täytäntöönpano oli vielä kesken tarkastuksen aikana (vuoden 2005 lopussa). |
| --- | --- |

29.

Päätökseen saatettujen tai kohta päätettävien MEDA I -kaudella (1995—1999) käynnistettyjen hankkeiden ja ohjelmien tulostavoitteet saavutetaan yleensä, vaikkakaan ei aina täysimääräisesti kaikissa tapauksissa. Suurin osa MEDA I -hankkeista/ohjelmista käynnistettiin varsin myöhään osittain siitä syystä, että MEDA I -ohjelman sääntelypuitteet saatiin valmiiksi vasta myöhäisessä vaiheessa, mutta myös siitä syystä, että monien hankkeiden käynnistysvaiheessa ilmeni pitkistä tarjouskilpailumenettelyistä johtuvia viivästyksiä. Aika loppui kesken ja alkuperäistä hankkeen täytäntöönpanoaikaa oli yhden tai useamman kerran jatkettava (näin kävi yhdestätoista tarkastetusta hankkeesta/ohjelmasta kymmenen kohdalla), jotta suunnitellut toimet (tai edes suurin osa niistä) voitiin toteuttaa. Yhdestätoista tutkitusta MEDA I -hankkeesta/ohjelmasta kymmenen täytäntöönpano oli vielä kesken tarkastuksen aikana (vuoden 2005 lopussa).

| 30. | Suurimman osan MEDA II -hankkeiden/ohjelmien osalta on todettava, että tuloksia oli tarkastusta toimitettaessa vielä liian aikaista kunnolla arvioida. Talousarviotukitoimet edistyivät yleisesti ottaen aikataulun mukaisesti, mutta hankkeet, joiden yhteydessä on tavallisesti hankittava tekniseen apuun liittyviä palveluja ja joskus myös laitteita tai teetettävä urakoita, viivästyivät helposti. Monien tarkastettujen hankkeiden yhteydessä odotettiin aikapaineita muodostuvan seurauksena säännöstä, jonka myötä sopimusten allekirjoittamiselle asetetaan aikarajoituksia (D + 3 -säännön mukaan sopimukset on tehtävä viimeistään kolmen vuoden kuluessa talousarviositoumusten päivämäärästä) (ks. kohta 41). |
| --- | --- |

30.

Suurimman osan MEDA II -hankkeiden/ohjelmien osalta on todettava, että tuloksia oli tarkastusta toimitettaessa vielä liian aikaista kunnolla arvioida. Talousarviotukitoimet edistyivät yleisesti ottaen aikataulun mukaisesti, mutta hankkeet, joiden yhteydessä on tavallisesti hankittava tekniseen apuun liittyviä palveluja ja joskus myös laitteita tai teetettävä urakoita, viivästyivät helposti. Monien tarkastettujen hankkeiden yhteydessä odotettiin aikapaineita muodostuvan seurauksena säännöstä, jonka myötä sopimusten allekirjoittamiselle asetetaan aikarajoituksia (D + 3 -säännön mukaan sopimukset on tehtävä viimeistään kolmen vuoden kuluessa talousarviositoumusten päivämäärästä) (ks. kohta 41).

| 31. | Useiden MEDA-maiden kohdalla EY:n tuen vaikutusta ei niinkään voida lukea tuen taloudellisesta merkityksestä johtuvaksi, sillä EY:n kokonaistuki on vain murto-osa kyseisten maiden bruttokansantuloon verrattuna ja yleensä alle yhden prosentin valtion talousarviosta. Tämä pätee kahteen kolmesta tarkastetusta maasta (13). EY:n tuen vaikutus ilmenee pikemminkin siten, että pyritään käsittelemään ja tukemaan uudistustekijöitä (kuten terveydenhoidon rahoitusjärjestelmää, teollisuuden nykyaikaistamista, pankkialan uudistusta ja tullin toiminnan parantamista) ja kannustamaan viranomaisia käsittelemään näitä tekijöitä sekä siten, että halutaan tukea vähävaraisempia, huono-osaisia väestönosia. EY:n tuki on täten ominaisuuksiltaan usein laadullista ja innovatiivista, minkä vuoksi sen vaikutusta on vaikeaa ilmaista määrällisesti. |
| --- | --- |

31.

Useiden MEDA-maiden kohdalla EY:n tuen vaikutusta ei niinkään voida lukea tuen taloudellisesta merkityksestä johtuvaksi, sillä EY:n kokonaistuki on vain murto-osa kyseisten maiden bruttokansantuloon verrattuna ja yleensä alle yhden prosentin valtion talousarviosta. Tämä pätee kahteen kolmesta tarkastetusta maasta (13). EY:n tuen vaikutus ilmenee pikemminkin siten, että pyritään käsittelemään ja tukemaan uudistustekijöitä (kuten terveydenhoidon rahoitusjärjestelmää, teollisuuden nykyaikaistamista, pankkialan uudistusta ja tullin toiminnan parantamista) ja kannustamaan viranomaisia käsittelemään näitä tekijöitä sekä siten, että halutaan tukea vähävaraisempia, huono-osaisia väestönosia. EY:n tuki on täten ominaisuuksiltaan usein laadullista ja innovatiivista, minkä vuoksi sen vaikutusta on vaikeaa ilmaista määrällisesti.

Hallinnoiko komissio MEDA-ohjelmaa asianmukaisella tavalla?

Ohjelmasuunnittelu, valmistelu ja täytäntöönpano ovat parantuneet

Ohjelmasuunnittelu

| 32. | MEDA I -kaudella ohjelmasuunnittelu ja hankkeiden valmistelu aloitettiin myöhässä. MEDA-asetus hyväksyttiin vasta 1996, ja ensimmäiset maaohjelmat koskivat vuosia 1996—1998. Tämän johdosta sitoumukset rajoittuivat vain muutamalle vuodelle ja joskus vain muutamaan suureen hankkeeseen tai ohjelmaan; esimerkiksi Egyptin osalta tehdyt neljä MEDA I -sitoumusta vaihtelivat määrältään 100:sta 250:een miljoonaan euroon, Jordanian osalta sitoumukset koskivat 100 miljoonan euron ja 80 miljoonan euron rakennesopeutustukea ja Marokon osalta sitoumukset koskivat 120 miljoonan euron rakennesopeutustukea ja 80 miljoonan euron tiehanketta. |
| --- | --- |

32.

MEDA I -kaudella ohjelmasuunnittelu ja hankkeiden valmistelu aloitettiin myöhässä. MEDA-asetus hyväksyttiin vasta 1996, ja ensimmäiset maaohjelmat koskivat vuosia 1996—1998. Tämän johdosta sitoumukset rajoittuivat vain muutamalle vuodelle ja joskus vain muutamaan suureen hankkeeseen tai ohjelmaan; esimerkiksi Egyptin osalta tehdyt neljä MEDA I -sitoumusta vaihtelivat määrältään 100:sta 250:een miljoonaan euroon, Jordanian osalta sitoumukset koskivat 100 miljoonan euron ja 80 miljoonan euron rakennesopeutustukea ja Marokon osalta sitoumukset koskivat 120 miljoonan euron rakennesopeutustukea ja 80 miljoonan euron tiehanketta.

| 33. | Vuonna 2001 voimaan tullut MEDA II -asetus sisälsi uudet ohjelmasuunnittelua koskevat säännöt. Säännöillä oli tarkoitus nopeuttaa ohjelmasuunnitteluprosessia siten, että kullekin vuodelle ehdotetut sitoumukset, jotka esitetään lyhyet hankekuvaukset käsittävässä vuosittaisessa rahoitussuunnitelmassa, voidaan toimittaa MED-komitealle käsiteltäviksi kerran vuodessa (sen sijaan, että hanke-ehdotuksia toimitetaan yksitellen eri ajankohtina). |
| --- | --- |

33.

Vuonna 2001 voimaan tullut MEDA II -asetus sisälsi uudet ohjelmasuunnittelua koskevat säännöt. Säännöillä oli tarkoitus nopeuttaa ohjelmasuunnitteluprosessia siten, että kullekin vuodelle ehdotetut sitoumukset, jotka esitetään lyhyet hankekuvaukset käsittävässä vuosittaisessa rahoitussuunnitelmassa, voidaan toimittaa MED-komitealle käsiteltäviksi kerran vuodessa (sen sijaan, että hanke-ehdotuksia toimitetaan yksitellen eri ajankohtina).

| 34. | Lisäksi vuonna 2001 laadittiin uudet maastrategia-asiakirjat kaudeksi 2002—2006 sekä uudet kansalliset maa-ohjelmat vuosiksi 2002—2004. Sitoumukset ovat perustuneet vuodesta 2002 alkaen tarkasti kyseisiin ohjelmasuunnitteluasiakirjoihin. Hanke-ehdotuksia on erityisesti vuosiksi 2002—2004 laadituista kansallisista maaohjelmista alkaen laadittu aiempaa tasaisemmassa tahdissa, kuten taulukosta käy ilmi. Kaikkien maiden sitoumusten kokonaismäärästä käy myös ilmi, että vuodesta 2000 alkaen sitoumukset ovat jakautuneet aiempaa tasaisemmin. |
| --- | --- |

34.

Lisäksi vuonna 2001 laadittiin uudet maastrategia-asiakirjat kaudeksi 2002—2006 sekä uudet kansalliset maa-ohjelmat vuosiksi 2002—2004. Sitoumukset ovat perustuneet vuodesta 2002 alkaen tarkasti kyseisiin ohjelmasuunnitteluasiakirjoihin. Hanke-ehdotuksia on erityisesti vuosiksi 2002—2004 laadituista kansallisista maaohjelmista alkaen laadittu aiempaa tasaisemmassa tahdissa, kuten taulukosta käy ilmi. Kaikkien maiden sitoumusten kokonaismäärästä käy myös ilmi, että vuodesta 2000 alkaen sitoumukset ovat jakautuneet aiempaa tasaisemmin.

Taulukko

Sitoumukset ja maksut 1995—2005: Egypti, Jordania ja Marokko sekä kaikki maat yhteensä (alueelliset ohjelmat mukaan lukien)

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Yhteensä |
| Egypti |
| Sitoumukset | — | 75 | 203 | 397 | 11 | 13 | — | 78 | 104 | 159 | 110 | 1 150 |
| Maksut | — | — | 2 | 88 | 67 | 64 | 62 | 26 | 57 | 151 | 133 | 650 |
| Jordania |
| Sitoumukset | 7 | 100 | 10 | 8 | 129 | 15 | 20 | 92 | 42 | 35 | 58 | 516 |
| Maksut | — | 60 | 45 | 2 | 2 | 84 | 11 | 50 | 47 | 51 | 43 | 393 |
| Marokko |
| Sitoumukset | 30 | — | 236 | 219 | 176 | 141 | 120 | 122 | 143 | 152 | 135 | 1 472 |
| Maksut | — | 1 | 31 | 42 | 54 | 40 | 41 | 102 | 102 | 158 | 213 | 783 |
| Kaikki maat yhteensä |
| Sitoumukset | 173 | 370 | 911 | 809 | 797 | 569 | 603 | 612 | 615 | 698 | 735 | 6 888 |
| Maksut | 50 | 155 | 213 | 217 | 240 | 318 | 318 | 454 | 498 | 801 | 781 | 4 043 |
| Lähde: EuropeAid-yhteistyötoimistolta ja lähetystöiltä saadut tiedot. (Määrissä on pyöristämisestä johtuvia pieniä eroja.) |

(miljoonaa euroa)

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Yhteensä

Egypti

Sitoumukset

—

75

203

397

11

13

—

78

104

159

110

1 150

Maksut

—

—

2

88

67

64

62

26

57

151

133

650

Jordania

Sitoumukset

7

100

10

8

129

15

20

92

42

35

58

516

Maksut

—

60

45

2

2

84

11

50

47

51

43

393

Marokko

Sitoumukset

30

—

236

219

176

141

120

122

143

152

135

1 472

Maksut

—

1

31

42

54

40

41

102

102

158

213

783

Kaikki maat yhteensä

Sitoumukset

173

370

911

809

797

569

603

612

615

698

735

6 888

Maksut

50

155

213

217

240

318

318

454

498

801

781

4 043

Lähde: EuropeAid-yhteistyötoimistolta ja lähetystöiltä saadut tiedot. (Määrissä on pyöristämisestä johtuvia pieniä eroja.)

Valmistelu

| 35. | Hankkeen valmisteluprosessi on monivaiheinen. Prosessi alkaa siitä, että hanke eritellään ja valmistellaan yksityiskohtaisesti, minkä jälkeen se esitellään jäsenvaltioiden neuvoa-antavalle komitealle (MED-komitealle) ja komissio tekee rahoituspäätöksen; prosessi päättyy siihen, että komissio ja edunsaajaviranomaiset allekirjoittavat rahoitussopimuksen. Tarkastettavien hankkeiden/ohjelmien arvioinnissa (ks. liite II) kävi ilmi, että MEDA II -kaudella prosessi saatettiin yleisesti ottaen päätökseen aiempaa nopeammin (14). Tähän vaikuttivat seuraavat tekijät: Komissio siirsi vastuuta Brysselin päätoimipaikalta lähetystöilleen, mikä merkitsi sitä, että lähetystöt osallistuivat täst'edes aiempaa enemmän valmisteluprosessiin; kohdissa 33 ja 34 kuvattu ohjelmasuunnitteluprosessi on tehostunut ja lisäksi ulkoisen avun uudistuksen osana on tehty muita hallinnollisia muutoksia (15). |
| --- | --- |

35.

Hankkeen valmisteluprosessi on monivaiheinen. Prosessi alkaa siitä, että hanke eritellään ja valmistellaan yksityiskohtaisesti, minkä jälkeen se esitellään jäsenvaltioiden neuvoa-antavalle komitealle (MED-komitealle) ja komissio tekee rahoituspäätöksen; prosessi päättyy siihen, että komissio ja edunsaajaviranomaiset allekirjoittavat rahoitussopimuksen. Tarkastettavien hankkeiden/ohjelmien arvioinnissa (ks. liite II) kävi ilmi, että MEDA II -kaudella prosessi saatettiin yleisesti ottaen päätökseen aiempaa nopeammin (14). Tähän vaikuttivat seuraavat tekijät: Komissio siirsi vastuuta Brysselin päätoimipaikalta lähetystöilleen, mikä merkitsi sitä, että lähetystöt osallistuivat täst'edes aiempaa enemmän valmisteluprosessiin; kohdissa 33 ja 34 kuvattu ohjelmasuunnitteluprosessi on tehostunut ja lisäksi ulkoisen avun uudistuksen osana on tehty muita hallinnollisia muutoksia (15).

| 36. | Tarkastuksessa ilmeni, että hankkeen alkuun ajallisesti sijoittuvaan ja yleensä teknisen avun palveluja koskevaan hankintaan — alkaen tarjouspyynnön tekemisestä ja päättyen sopimuksen allekirjoittamiseen — kuluu vähintään kahdeksan kuukautta, mutta siihen voi kulua kaksi tai jopa kolme vuotta (16). Näin voi tapahtua, jos tarjouspyyntö on esitettävä uudelleen, koska tarjouskilpailu ei tuottanut tulosta esimerkiksi siitä johtuen, että päteviä tarjouksia ei ollut riittävästi. Tekniseen apuun liittyvien hankkeiden käynnistäminen on täten yhä aikaavievä ja viivästyksille altis prosessi. Tässä suhteessa MEDA I- ja MEDA II -ohjelmien välillä ei ole juurikaan eroja. |
| --- | --- |

36.

Tarkastuksessa ilmeni, että hankkeen alkuun ajallisesti sijoittuvaan ja yleensä teknisen avun palveluja koskevaan hankintaan — alkaen tarjouspyynnön tekemisestä ja päättyen sopimuksen allekirjoittamiseen — kuluu vähintään kahdeksan kuukautta, mutta siihen voi kulua kaksi tai jopa kolme vuotta (16). Näin voi tapahtua, jos tarjouspyyntö on esitettävä uudelleen, koska tarjouskilpailu ei tuottanut tulosta esimerkiksi siitä johtuen, että päteviä tarjouksia ei ollut riittävästi. Tekniseen apuun liittyvien hankkeiden käynnistäminen on täten yhä aikaavievä ja viivästyksille altis prosessi. Tässä suhteessa MEDA I- ja MEDA II -ohjelmien välillä ei ole juurikaan eroja.

Täytäntöönpano

| 37. | MEDA-ohjelmaan liittyvien maksujen suorittamisessa on yleisesti ottaen tapahtunut kehitystä vuodesta 2000 ja vielä näkyvämmin vuodesta 2002 alkaen (ks. taulukko). MEDA I -kaudella 1995—1999 maksut olivat keskimäärin 175 miljoonaa euro vuodessa; määrä on kolminkertaistunut kuusivuotiskaudella 2000—2005 ja on keskimäärin noin 528 miljoonaa euroa. Vuosina 2004 ja 2005 maksujen kokonaismäärä oli korkeampi kuin kyseisinä vuosina tehtyjen uusien sitoumusten kokonaismäärä, mikä tarkoittaa sitä, että ensimmäistä kertaa MEDA-ohjelman käynnistämisen jälkeen vuodesta 2004 alkaen maksattamatta olevien maksusitoumusten (17) yhteismäärä on laskenut. MEDA I -ohjelman osalta maksujen yhteismäärä oli kuuden vuoden jälkeen (1995—2000) 38 prosenttia sitoumusten yhteismäärästä, kun taas MEDA II -kaudella niiden osuus kasvoi 46 prosenttiin kuuden vuoden kuluessa (2000—2005). Tämä osoittaa, että täytäntöönpano on nopeutunut MEDA II -kaudella. MEDA II -väliarvioinnissa päädytään samankaltaisiin tuloksiin; väliarvioinnin mukaan ohjelmassa on jo lähes saavutettu tavoitteena ollut toimien taso (18). |
| --- | --- |

37.

MEDA-ohjelmaan liittyvien maksujen suorittamisessa on yleisesti ottaen tapahtunut kehitystä vuodesta 2000 ja vielä näkyvämmin vuodesta 2002 alkaen (ks. taulukko). MEDA I -kaudella 1995—1999 maksut olivat keskimäärin 175 miljoonaa euro vuodessa; määrä on kolminkertaistunut kuusivuotiskaudella 2000—2005 ja on keskimäärin noin 528 miljoonaa euroa. Vuosina 2004 ja 2005 maksujen kokonaismäärä oli korkeampi kuin kyseisinä vuosina tehtyjen uusien sitoumusten kokonaismäärä, mikä tarkoittaa sitä, että ensimmäistä kertaa MEDA-ohjelman käynnistämisen jälkeen vuodesta 2004 alkaen maksattamatta olevien maksusitoumusten (17) yhteismäärä on laskenut. MEDA I -ohjelman osalta maksujen yhteismäärä oli kuuden vuoden jälkeen (1995—2000) 38 prosenttia sitoumusten yhteismäärästä, kun taas MEDA II -kaudella niiden osuus kasvoi 46 prosenttiin kuuden vuoden kuluessa (2000—2005). Tämä osoittaa, että täytäntöönpano on nopeutunut MEDA II -kaudella. MEDA II -väliarvioinnissa päädytään samankaltaisiin tuloksiin; väliarvioinnin mukaan ohjelmassa on jo lähes saavutettu tavoitteena ollut toimien taso (18).

| 38. | Syynä täytäntöönpanon tehostumiseen ovat seuraavat tekijät:






  a) | täytäntöönpantavien MEDA-hankkeiden/ohjelmien kokonaismäärä on kasvanut tasaisesti |
| --- | --- | --- |

38.

Syynä täytäntöönpanon tehostumiseen ovat seuraavat tekijät:

a)

täytäntöönpantavien MEDA-hankkeiden/ohjelmien kokonaismäärä on kasvanut tasaisesti

| b) | useiden MEDA I -hankkeiden/ohjelmien kohdalla käynnistyminen oli hidasta ja maksujen suorittamiseen ryhdyttiin oikeastaan vasta vuodesta 2000 alkaen. Vuonna 2004 noin 40 prosenttia ja vuonna 2005 noin 30 prosenttia kaikista maksuista koski MEDA I -kaudella käynnistettyjä hankkeita/ohjelmia. Hallinnon hajauttaminen on varmasti osaltaan vaikuttanut siihen, että kyseisten hankkeiden täytäntöönpano on nopeutunut ja täten lisännyt maksujen kokonaismäärää. Kyse on siis osittain eräänlaisesta ”ajan tasalle pääsemisestä” |
| --- | --- |

b)

useiden MEDA I -hankkeiden/ohjelmien kohdalla käynnistyminen oli hidasta ja maksujen suorittamiseen ryhdyttiin oikeastaan vasta vuodesta 2000 alkaen. Vuonna 2004 noin 40 prosenttia ja vuonna 2005 noin 30 prosenttia kaikista maksuista koski MEDA I -kaudella käynnistettyjä hankkeita/ohjelmia. Hallinnon hajauttaminen on varmasti osaltaan vaikuttanut siihen, että kyseisten hankkeiden täytäntöönpano on nopeutunut ja täten lisännyt maksujen kokonaismäärää. Kyse on siis osittain eräänlaisesta ”ajan tasalle pääsemisestä”

| c) | MEDA II -kaudella, kuten kohdassa 19 mainittiin, prosentuaalisesti aiempaa suuremmassa osuudessa uusia hankkeita/ohjelmia annettiin talousarviotukea, mikä tarkoittaa sitä, että ensimmäiset maksut suoritetaan yleensä nopeammin ja maksut ovat määrältään suurempia kuin perinteisten hankkeiden kohdalla. |
| --- | --- |

c)

MEDA II -kaudella, kuten kohdassa 19 mainittiin, prosentuaalisesti aiempaa suuremmassa osuudessa uusia hankkeita/ohjelmia annettiin talousarviotukea, mikä tarkoittaa sitä, että ensimmäiset maksut suoritetaan yleensä nopeammin ja maksut ovat määrältään suurempia kuin perinteisten hankkeiden kohdalla.

| 39. | Tämä yleisesti ottaen myönteinen arvio ei tarkoita sitä, että täytäntöönpano sujuisi aina ongelmitta. Täytäntöönpano viivästyy ennen kaikkea hankintaongelmien vuoksi. Tarkastetuista hankkeista/ohjelmista käytännössä katsoen kaikissa, joihin liittyi (urakoiden, tavaroiden tai palveluiden) hankintaa, aiheutui tässä suhteessa erinäisistä syistä johtuen ongelmia ja usein myös viivästyksiä. Monia tarjouskilpailuja oli peruttava ja järjestettävä uudelleen, koska muodollisesti päteviä tarjouksia ei ollut riittävästi. Hankintamenettelyjä pidetään yleensä monimutkaisina, ja paikalliset hankehallintoyksiköt ja tarjouksentekijät eivät ole aina perehtyneet niihin. Esimerkiksi Egyptissä pienillä paikallisilla alihankkijoilla oli vaikeuksia noudattaa tarjouksia koskevia hallinnollisia vaatimuksia, koska kaikki tarjouspyyntöasiakirjat olivat englanninkielisiä. Sääntö, joka edellyttää, että tavaroiden on oltava peräisin joko Euroopasta tai Välimeren alueelta, aiheutti myös säännöllisesti ongelmia erityisesti tietotekniikan ja elektroniikan kohdalla. |
| --- | --- |

39.

Tämä yleisesti ottaen myönteinen arvio ei tarkoita sitä, että täytäntöönpano sujuisi aina ongelmitta. Täytäntöönpano viivästyy ennen kaikkea hankintaongelmien vuoksi. Tarkastetuista hankkeista/ohjelmista käytännössä katsoen kaikissa, joihin liittyi (urakoiden, tavaroiden tai palveluiden) hankintaa, aiheutui tässä suhteessa erinäisistä syistä johtuen ongelmia ja usein myös viivästyksiä. Monia tarjouskilpailuja oli peruttava ja järjestettävä uudelleen, koska muodollisesti päteviä tarjouksia ei ollut riittävästi. Hankintamenettelyjä pidetään yleensä monimutkaisina, ja paikalliset hankehallintoyksiköt ja tarjouksentekijät eivät ole aina perehtyneet niihin. Esimerkiksi Egyptissä pienillä paikallisilla alihankkijoilla oli vaikeuksia noudattaa tarjouksia koskevia hallinnollisia vaatimuksia, koska kaikki tarjouspyyntöasiakirjat olivat englanninkielisiä. Sääntö, joka edellyttää, että tavaroiden on oltava peräisin joko Euroopasta tai Välimeren alueelta, aiheutti myös säännöllisesti ongelmia erityisesti tietotekniikan ja elektroniikan kohdalla.

| 40. | Tarkastus osoitti, että hallinnon hajauttamisen myötä paikan päällä toimivalla lähetystöjen rahoitus- ja sopimusalan henkilöstöllä voi olla ja itse asiassa onkin tärkeä tehtävä heidän auttaessaan hankevastaavia ja paikallisia viranomaisia hankintamenettelyissä. Esimerkiksi Marokon lähetystö järjestää nykyään tarjouskilpailuja edeltäviä tiedotustilaisuuksia ja avustaa asianomaisia osapuolia menettelyn eri vaiheissa. Egyptin lähetystö auttoi myös valvomalla ja ohjaamalla merkittävää rakennusurakkaa koskevaa tarjouskilpailua, joka muussa tapauksessa olisi aikapulasta johtuen voitu peruuttaa jäljellä olevan hankekauden lyhyyden vuoksi. Lisäksi Egyptin lähetystö tarkasteli parhaillaan mahdollisuutta käännättää tarjousasiakirjat arabiankielisiksi. |
| --- | --- |

40.

Tarkastus osoitti, että hallinnon hajauttamisen myötä paikan päällä toimivalla lähetystöjen rahoitus- ja sopimusalan henkilöstöllä voi olla ja itse asiassa onkin tärkeä tehtävä heidän auttaessaan hankevastaavia ja paikallisia viranomaisia hankintamenettelyissä. Esimerkiksi Marokon lähetystö järjestää nykyään tarjouskilpailuja edeltäviä tiedotustilaisuuksia ja avustaa asianomaisia osapuolia menettelyn eri vaiheissa. Egyptin lähetystö auttoi myös valvomalla ja ohjaamalla merkittävää rakennusurakkaa koskevaa tarjouskilpailua, joka muussa tapauksessa olisi aikapulasta johtuen voitu peruuttaa jäljellä olevan hankekauden lyhyyden vuoksi. Lisäksi Egyptin lähetystö tarkasteli parhaillaan mahdollisuutta käännättää tarjousasiakirjat arabiankielisiksi.

| 41. | Suurinta osaa MEDA II -hankkeista koskee ns. D + 3 -sääntö, jonka mukaan urakoita, tavaroita tai palveluja koskevat sopimukset on tehtävä viimeistään kolmen vuoden kuluessa talousarviositoumuksen päivämäärästä (19). Tästä säännöstä johtuen näyttää siltä, että monissa uusissa hankkeissa, joiden osalta täytäntöönpanon oli tarkoitus alkaa tarkastuksen aikana ja jotka koskevat huomattavia hankintoja ja/tai ehdotuspyyntöjä, aikaa toimien päätökseen saattamiseen on vain rajallisesti. |
| --- | --- |

41.

Suurinta osaa MEDA II -hankkeista koskee ns. D + 3 -sääntö, jonka mukaan urakoita, tavaroita tai palveluja koskevat sopimukset on tehtävä viimeistään kolmen vuoden kuluessa talousarviositoumuksen päivämäärästä (19). Tästä säännöstä johtuen näyttää siltä, että monissa uusissa hankkeissa, joiden osalta täytäntöönpanon oli tarkoitus alkaa tarkastuksen aikana ja jotka koskevat huomattavia hankintoja ja/tai ehdotuspyyntöjä, aikaa toimien päätökseen saattamiseen on vain rajallisesti.

Seuranta ja arviointi toteutetaan aiempaa järjestelmällisemmin

| 42. | Komission lähetystöt ja muut tahot (Maailmanpankki, Kansainvälinen valuuttarahasto) tekevät järjestelmällisesti makrotason arviointeja (esim. neljästi vuodessa makrotalousraportteja, säännöllisesti kaupparaportteja, talousarviotukiohjelmien arviointeja), jotka perustuvat yleisesti käytössä oleviin makrotaloudellisiin indikaattoreihin, mutta komission antaman tuen vaikutusta on vaikeaa arvioida makrotasolla. |
| --- | --- |

42.

Komission lähetystöt ja muut tahot (Maailmanpankki, Kansainvälinen valuuttarahasto) tekevät järjestelmällisesti makrotason arviointeja (esim. neljästi vuodessa makrotalousraportteja, säännöllisesti kaupparaportteja, talousarviotukiohjelmien arviointeja), jotka perustuvat yleisesti käytössä oleviin makrotaloudellisiin indikaattoreihin, mutta komission antaman tuen vaikutusta on vaikeaa arvioida makrotasolla.

| 43. | On myös erittäin vaikeaa arvioida, miten komissio on vaikuttanut yksittäisissä maastrategia-asiakirjoissa määriteltyihin EU:n strategisiin tavoitteisiin erityisesti siitä syystä, että kyseiset tavoitteet on kuvailtu varsin yleisellä tasolla — kuten taloudellisen siirtymän tukeminen ja kestävän ja tasapainoisen yhteiskunnallis-taloudellisen kehityksen tukeminen — ja koska konkreettisia tulosindikaattoreita ei ole määritelty. |
| --- | --- |

43.

On myös erittäin vaikeaa arvioida, miten komissio on vaikuttanut yksittäisissä maastrategia-asiakirjoissa määriteltyihin EU:n strategisiin tavoitteisiin erityisesti siitä syystä, että kyseiset tavoitteet on kuvailtu varsin yleisellä tasolla — kuten taloudellisen siirtymän tukeminen ja kestävän ja tasapainoisen yhteiskunnallis-taloudellisen kehityksen tukeminen — ja koska konkreettisia tulosindikaattoreita ei ole määritelty.

| 44. | Komission seuranta perustuu pääasiassa järjestelmälliseen hanke- tai ohjelmakohtaiseen seurantaan ja arviointiin sekä indikaattoreiden loogiseen soveltamiseen. Ulkoiseen seurantaan sisältyvät käynnit kattavat valtaosan hankkeista/ohjelmista, ja niiden avulla saadaan säännöllisesti ulkoinen arvio hankkeen suunnittelusta, tuloksista, vaikutuksesta ja mahdollisesta kestävyydestä. Suurimmasta osasta hankkeita/ohjelmia tehdään järjestelmällisesti myös väliarviointeja sekä loppuarviointi. |
| --- | --- |

44.

Komission seuranta perustuu pääasiassa järjestelmälliseen hanke- tai ohjelmakohtaiseen seurantaan ja arviointiin sekä indikaattoreiden loogiseen soveltamiseen. Ulkoiseen seurantaan sisältyvät käynnit kattavat valtaosan hankkeista/ohjelmista, ja niiden avulla saadaan säännöllisesti ulkoinen arvio hankkeen suunnittelusta, tuloksista, vaikutuksesta ja mahdollisesta kestävyydestä. Suurimmasta osasta hankkeita/ohjelmia tehdään järjestelmällisesti myös väliarviointeja sekä loppuarviointi.

| 45. | Yksittäisten maastrategioiden arviointia (Marokko 2003 ja Egypti 2004) pidetään hyvänä aloitteena. Arvioinnin avulla on saatu hyödyllistä tietoa, joka voidaan ottaa huomioon seuraavia maastrategioita ja maakohtaisia suunnitelmia laadittaessa. Tähän mennessä arviointi rajoittuu tosin vasta edellä mainittuihin kahteen maahan. |
| --- | --- |

45.

Yksittäisten maastrategioiden arviointia (Marokko 2003 ja Egypti 2004) pidetään hyvänä aloitteena. Arvioinnin avulla on saatu hyödyllistä tietoa, joka voidaan ottaa huomioon seuraavia maastrategioita ja maakohtaisia suunnitelmia laadittaessa. Tähän mennessä arviointi rajoittuu tosin vasta edellä mainittuihin kahteen maahan.

| 46. | MEDA-asetuksen mukaisesti komission on arvioitava ohjelma kolmen vuoden välein. MEDA II -ohjelman väliarviointi annettiin näin ollen tehtäväksi vuoden 2004 alussa, ja lopullinen kertomus laadittiin heinäkuussa 2005 (20). MEDA-ohjelman lopullinen arviointi on määrä tehdä vuoden 2007 jälkimmäisellä puoliskolla. |
| --- | --- |

46.

MEDA-asetuksen mukaisesti komission on arvioitava ohjelma kolmen vuoden välein. MEDA II -ohjelman väliarviointi annettiin näin ollen tehtäväksi vuoden 2004 alussa, ja lopullinen kertomus laadittiin heinäkuussa 2005 (20). MEDA-ohjelman lopullinen arviointi on määrä tehdä vuoden 2007 jälkimmäisellä puoliskolla.

| 47. | Selvityksessä tehtiin seuraavat, suurelta osin tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa yhteneväiset johtopäätökset:






  a) | MEDA-ohjelma vastaa tarkoitustaan Barcelona-prosessiin ja kahdenvälisiin assosiaatiosopimuksiin liittyvän yhteisön tuen antamisen välineenä tyydyttävällä tavalla. Tilanne on parantunut MEDA II -kaudella MEDA I -kauteen verrattuna. |
| --- | --- | --- |

47.

Selvityksessä tehtiin seuraavat, suurelta osin tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa yhteneväiset johtopäätökset:

a)

MEDA-ohjelma vastaa tarkoitustaan Barcelona-prosessiin ja kahdenvälisiin assosiaatiosopimuksiin liittyvän yhteisön tuen antamisen välineenä tyydyttävällä tavalla. Tilanne on parantunut MEDA II -kaudella MEDA I -kauteen verrattuna.

| b) | MEDA-ohjelman hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelyt tulevat koko ajan tehokkaammiksi ja vaikuttavimmiksi, mutta ne eivät ole vielä täysin tyydyttäviä. |
| --- | --- |

b)

MEDA-ohjelman hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelyt tulevat koko ajan tehokkaammiksi ja vaikuttavimmiksi, mutta ne eivät ole vielä täysin tyydyttäviä.

Rahoittajien välistä koordinointia on pyritty tehostamaan aiempaa enemmän

| 48. | Tarkastuksessa kävi ilmi, että kaikkien tarkastettujen kolmen maan lähetystöt koordinoivat toimintaansa melko aktiivisesti muiden rahoittajien sekä edunsaajaviranomaisten kanssa. Tämä on epäilemättä seurausta hallinnon hajauttamisesta johtuvasta henkilöstökapasiteetin lisäyksestä. Kaikissa asianomaisissa maissa pidetään komission ja EU:n jäsenvaltioiden välisiä säännöllisiä kokouksia. Myös rahoittajaryhmät pitävät tämänkaltaisia kokouksia erilaisissa alakohtaisissa kokoonpanoissa; komission lähetystöillä on näissä kokouksissa usein aktiivinen rooli yhden tai useamman tällaisen alakohtaisen rahoittajaryhmän puheenjohtajana aina asianomaisesta alasta riippuen. |
| --- | --- |

48.

Tarkastuksessa kävi ilmi, että kaikkien tarkastettujen kolmen maan lähetystöt koordinoivat toimintaansa melko aktiivisesti muiden rahoittajien sekä edunsaajaviranomaisten kanssa. Tämä on epäilemättä seurausta hallinnon hajauttamisesta johtuvasta henkilöstökapasiteetin lisäyksestä. Kaikissa asianomaisissa maissa pidetään komission ja EU:n jäsenvaltioiden välisiä säännöllisiä kokouksia. Myös rahoittajaryhmät pitävät tämänkaltaisia kokouksia erilaisissa alakohtaisissa kokoonpanoissa; komission lähetystöillä on näissä kokouksissa usein aktiivinen rooli yhden tai useamman tällaisen alakohtaisen rahoittajaryhmän puheenjohtajana aina asianomaisesta alasta riippuen.

| 49. | Tähän mennessä on koordinoitu lähinnä yksittäisten rahoittajien toimia koskevien tietojen keruuta ja vaihtoa, mutta vastaisuudessa olisi varsin mahdollista koordinoida muitakin aloja, kuten ohjelmasuunnittelua, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia. Lähetystöt ovat kuitenkin esittäneet erinäisiä aloitteita, joilla pyritään yhdenmukaistamaan ja koordinoimaan entistä paremmin rahoittajien välistä toimintaa. |
| --- | --- |

49.

Tähän mennessä on koordinoitu lähinnä yksittäisten rahoittajien toimia koskevien tietojen keruuta ja vaihtoa, mutta vastaisuudessa olisi varsin mahdollista koordinoida muitakin aloja, kuten ohjelmasuunnittelua, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia. Lähetystöt ovat kuitenkin esittäneet erinäisiä aloitteita, joilla pyritään yhdenmukaistamaan ja koordinoimaan entistä paremmin rahoittajien välistä toimintaa.

PÄÄTELMÄT

MEDA-ohjelman merkitys

| 50. | Välimeren alueen yhteistyökumppanimaille MEDA-ohjelman kautta annettava, talousuudistusta ja yhteiskunnallista kehitystä edistävä EY:n tuki vastaa asianomaisten maiden tarpeita ja Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuudelle asetettuja tavoitteita. Kahdessa maassa, Egyptissä ja Jordaniassa, tukea on selvästikin kohdistettu rajoitetulle määrälle aloja, kun taas Marokossa näin ei ole tehty. Koska Euroopan naapuruuspolitiikkaan liittyvät uudet toimintasuunnitelmat kattavat kaikki yhteistyöalat, maakohtaisissa ohjelmasuunnitteluasiakirjoissa on tarpeen keskittyä vain joihinkin aloihin. Komissio on kannustanut hankevastuuseen lisäämällä talousarviotuen antamista, mutta hankekohtainen tukimalli on yhä tarpeen silloin, kun tuki on tarpeen kohdistaa tarkemmin. Toimintaedellytysten kehittämistoimet ovat järjestelmällisesti osa hanketta (ks. kohdat 12—26). |
| --- | --- |

50.

Välimeren alueen yhteistyökumppanimaille MEDA-ohjelman kautta annettava, talousuudistusta ja yhteiskunnallista kehitystä edistävä EY:n tuki vastaa asianomaisten maiden tarpeita ja Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuudelle asetettuja tavoitteita. Kahdessa maassa, Egyptissä ja Jordaniassa, tukea on selvästikin kohdistettu rajoitetulle määrälle aloja, kun taas Marokossa näin ei ole tehty. Koska Euroopan naapuruuspolitiikkaan liittyvät uudet toimintasuunnitelmat kattavat kaikki yhteistyöalat, maakohtaisissa ohjelmasuunnitteluasiakirjoissa on tarpeen keskittyä vain joihinkin aloihin. Komissio on kannustanut hankevastuuseen lisäämällä talousarviotuen antamista, mutta hankekohtainen tukimalli on yhä tarpeen silloin, kun tuki on tarpeen kohdistaa tarkemmin. Toimintaedellytysten kehittämistoimet ovat järjestelmällisesti osa hanketta (ks. kohdat 12—26).

| 51. | Meda-ohjelmaa on pantu täytäntöön jo yli kymmenen vuotta, mutta tulokset ovat tähän mennessä kaiken kaikkiaan varsin niukkoja; monien alkuvuosien hankkeiden osalta voidaan todeta, että käynnistäminen oli hidasta, hankkeiden kestoaikaa oli pidennettävä ja niiden täytäntöönpano on vielä kesken, kun taas MEDA II -hankkeista suurimman osan kohdalla mahdollisesti saatavia tuloksia on vielä liian aikaista arvioida (ks. kohdat 27—30). |
| --- | --- |

51.

Meda-ohjelmaa on pantu täytäntöön jo yli kymmenen vuotta, mutta tulokset ovat tähän mennessä kaiken kaikkiaan varsin niukkoja; monien alkuvuosien hankkeiden osalta voidaan todeta, että käynnistäminen oli hidasta, hankkeiden kestoaikaa oli pidennettävä ja niiden täytäntöönpano on vielä kesken, kun taas MEDA II -hankkeista suurimman osan kohdalla mahdollisesti saatavia tuloksia on vielä liian aikaista arvioida (ks. kohdat 27—30).

| 52. | Vaikka MEDA-varoja on käytettävissä huomattavan suuri määrä, useiden MEDA-maiden kohdalla EY:n tuen vaikutus ei niinkään johdu tuen taloudellisesta merkityksestä vaan pikemminkin siitä, että on pyritty käsittelemään arkoja politiikan uudistukseen liittyviä aiheita sekä tukemaan köyhimpiä väestönosia, mikä tarkoittaa sitä, että sen vaikutusta on vaikeaa ilmaista määrällisesti (ks. kohdat 31 ja 43). |
| --- | --- |

52.

Vaikka MEDA-varoja on käytettävissä huomattavan suuri määrä, useiden MEDA-maiden kohdalla EY:n tuen vaikutus ei niinkään johdu tuen taloudellisesta merkityksestä vaan pikemminkin siitä, että on pyritty käsittelemään arkoja politiikan uudistukseen liittyviä aiheita sekä tukemaan köyhimpiä väestönosia, mikä tarkoittaa sitä, että sen vaikutusta on vaikeaa ilmaista määrällisesti (ks. kohdat 31 ja 43).

Komission tapa hallinnoida

| 53. | Komissio on hallinnoinut MEDA-ohjelmaa selkeästi paremmin kuin alkuvuosina, ja hallinnointia voidaan nykyisin pitää tyydyttävänä kun otetaan huomioon menetelmälliset ja ulkoiset rajoittavat tekijät. Ohjelmasuunnittelun myötä resurssit jakautuvat ajallisesti tasaisemmin, valmistelukaudet ovat lyhentyneet ja maksut ovat lisääntyneet huomattavasti varhaisempaan MEDA-kauteen verrattuna (ks. kohdat 32—37). |
| --- | --- |

53.

Komissio on hallinnoinut MEDA-ohjelmaa selkeästi paremmin kuin alkuvuosina, ja hallinnointia voidaan nykyisin pitää tyydyttävänä kun otetaan huomioon menetelmälliset ja ulkoiset rajoittavat tekijät. Ohjelmasuunnittelun myötä resurssit jakautuvat ajallisesti tasaisemmin, valmistelukaudet ovat lyhentyneet ja maksut ovat lisääntyneet huomattavasti varhaisempaan MEDA-kauteen verrattuna (ks. kohdat 32—37).

| 54. | Hallinnoinnin parantumiseen ovat vaikuttaneet seuraavat tekijät: Täytäntöönpantavien hankkeiden/ohjelmien kokonaismäärä on kasvanut, talousarviotuen osuus on kasvanut koko ohjelman osalta ja hallinnon hajauttamisella on ollut yleinen myönteinen vaikutus lähetystöjen vastuulla olevaan hankkeiden valmisteluun ja täytäntöönpanoon (ks. kohta 38). |
| --- | --- |

54.

Hallinnoinnin parantumiseen ovat vaikuttaneet seuraavat tekijät: Täytäntöönpantavien hankkeiden/ohjelmien kokonaismäärä on kasvanut, talousarviotuen osuus on kasvanut koko ohjelman osalta ja hallinnon hajauttamisella on ollut yleinen myönteinen vaikutus lähetystöjen vastuulla olevaan hankkeiden valmisteluun ja täytäntöönpanoon (ks. kohta 38).

| 55. | Täytäntöönpano viivästyy yhä edelleen useimmiten siitä syystä, että urakoiden, tavaroiden ja palveluiden hankinnassa esiintyy ongelmia, vaikka lähetystöt ovat aktiivisesti pyrkineet välttämään kyseisiä ongelmia (ks. kohdat 39 ja 40). |
| --- | --- |

55.

Täytäntöönpano viivästyy yhä edelleen useimmiten siitä syystä, että urakoiden, tavaroiden ja palveluiden hankinnassa esiintyy ongelmia, vaikka lähetystöt ovat aktiivisesti pyrkineet välttämään kyseisiä ongelmia (ks. kohdat 39 ja 40).

| 56. | Koska komissio on MEDA-ohjelmaa hallinnoidessaan osoittanut sekä kärsivällisyyttä että joustavuutta sallimalla hankkeiden jatkamisen ja suunnitelmien muuttamisen tarpeen vaatiessa, MEDA I -hankkeiden ja ohjelmien avulla on yleisesti ottaen päästy tai tullaan lopulta pääsemään tyydyttäviin tuloksiin. Hankkeisiin vuodesta 2003 lähtien sovellettu ns. D + 3 -sääntö on mahdollisesti vastaisuudessa tällaisen pitkän ajan sitoutumisen ja joustavuuden esteenä ja rajoittaa mahdollisuuksia uudistaa taloutta ja kehittää yhteiskuntaa kestäviä tuloksia tuottavalla tavalla (ks. kohdat 29, 30 ja 41). |
| --- | --- |

56.

Koska komissio on MEDA-ohjelmaa hallinnoidessaan osoittanut sekä kärsivällisyyttä että joustavuutta sallimalla hankkeiden jatkamisen ja suunnitelmien muuttamisen tarpeen vaatiessa, MEDA I -hankkeiden ja ohjelmien avulla on yleisesti ottaen päästy tai tullaan lopulta pääsemään tyydyttäviin tuloksiin. Hankkeisiin vuodesta 2003 lähtien sovellettu ns. D + 3 -sääntö on mahdollisesti vastaisuudessa tällaisen pitkän ajan sitoutumisen ja joustavuuden esteenä ja rajoittaa mahdollisuuksia uudistaa taloutta ja kehittää yhteiskuntaa kestäviä tuloksia tuottavalla tavalla (ks. kohdat 29, 30 ja 41).

| 57. | Komission hankehallinnointiin aikaansaatuja parannuksia ovat lisäksi aiempaa järjestelmällisemmin toteutettu seuranta ja arviointi sekä aiempaa tiiviimpi lähetystöjen, paikallisten osapuolten ja muiden rahoittajien välinen vuorovaikutus ja koordinointi (ks. kohdat 42—49). |
| --- | --- |

57.

Komission hankehallinnointiin aikaansaatuja parannuksia ovat lisäksi aiempaa järjestelmällisemmin toteutettu seuranta ja arviointi sekä aiempaa tiiviimpi lähetystöjen, paikallisten osapuolten ja muiden rahoittajien välinen vuorovaikutus ja koordinointi (ks. kohdat 42—49).

SUOSITUKSET

| 58. | Ottaen huomioon, että MEDA-asetuksen voimassaolo päättyy vuonna 2006 ja uusi eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline otetaan käyttöön vuonna 2007, komission olisi






  — | varmistettava, että siirtyminen uusiin maakohtaisiin ohjelmiin tapahtuu kitkattomasti ja nopeasti, jotta vastaisuudessa vältytään täytäntöönpanoon kielteisesti vaikuttavilta seurauksilta, määriteltävä selkeämmin strategiset tavoitteensa uusissa maakohtaisissa ohjelma-asiakirjoissa ja laadittava asianmukaisia indikaattoreita seurannan ja vaikutuksen arvioinnin parantamiseksi, |
| --- | --- | --- |

58.

Ottaen huomioon, että MEDA-asetuksen voimassaolo päättyy vuonna 2006 ja uusi eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline otetaan käyttöön vuonna 2007, komission olisi

—

varmistettava, että siirtyminen uusiin maakohtaisiin ohjelmiin tapahtuu kitkattomasti ja nopeasti, jotta vastaisuudessa vältytään täytäntöönpanoon kielteisesti vaikuttavilta seurauksilta, määriteltävä selkeämmin strategiset tavoitteensa uusissa maakohtaisissa ohjelma-asiakirjoissa ja laadittava asianmukaisia indikaattoreita seurannan ja vaikutuksen arvioinnin parantamiseksi,

| — | kohdistettava tukensa edelleen rajoitetulle määrälle tuettavia aloja johdonmukaisuuden ja ohjelmien hallinnoitavuuden varmistamiseksi, |
| --- | --- |

—

kohdistettava tukensa edelleen rajoitetulle määrälle tuettavia aloja johdonmukaisuuden ja ohjelmien hallinnoitavuuden varmistamiseksi,

| — | pyrittävä edelleen kehittämään hankkeiden hallinnointiin sovellettavat parhaat käytännöt viipeiden välttämiseksi; tämä voisi tapahtua esimerkiksi jatkamalla toimintaedellytysten kehittämistä hankintojen osalta, yksinkertaistamalla hankintamenettelyjä, mikäli se on mahdollista, ja siirtämällä enemmän hankkeiden hallinnointivastuuta kansallisille viranomaisille. |
| --- | --- |

—

pyrittävä edelleen kehittämään hankkeiden hallinnointiin sovellettavat parhaat käytännöt viipeiden välttämiseksi; tämä voisi tapahtua esimerkiksi jatkamalla toimintaedellytysten kehittämistä hankintojen osalta, yksinkertaistamalla hankintamenettelyjä, mikäli se on mahdollista, ja siirtämällä enemmän hankkeiden hallinnointivastuuta kansallisille viranomaisille.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 31. toukokuuta 2006 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  Vuonna 1995 kumppanuusmaita olivat Marokko, Algeria, Tunisia, Egypti, Israel, Jordania, Palestiinan itsehallintoviranomainen, Libanon, Syyria, Turkki, Kypros ja Malta. Näistä maista Kypros, Malta ja Turkki eivät enää saa kahdenvälistä MEDA-tukea, sillä Kyproksesta ja Maltasta on tullut EU:n jäsenvaltioita ja Turkki saa erityistä liittymistä edeltävää tukea. Israel ei täytä kahdenvälisen tuen kelpoisuusehtoja liian suuren kansantulonsa vuoksi. Kaikki kyseiset neljä maata voivat silti saada tukea MEDA:n alueellisen ohjelman kautta.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1488/96, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996, rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä (MEDA) taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa (EYVL L 189, 30.7.1996, s. 1). Ilmaisu ”MEDA” tulee itse asiassa ranskankielisestä ilmaisusta ”mesures d'accompagnement” (suom. liitännäistoimenpiteet), mutta käytännössä ja myös tässä kertomuksessa ohjelmaa kokonaisuudessaan kutsutaan nimellä ”MEDA”. Kautta 1995—1999 koskevaa asetusta (EY) N:o 1488/96 muutettiin ja sen soveltamisalaa laajennettiin kautta 2000—2006 koskevalla asetuksella (EY) N:o 2698/2000; kyseisiä kausia ja niitä vastaavia ohjelmia kutsutaan siten myös nimillä ”MEDA I” ja ”MEDA II”.

2

(3)  EYVL L 311, 12.12.2000, s. 1.

3

(4)  Kaudella 1979—1995 Välimeren alueen maiden kanssa tehtävä rahoitus- ja tekninen yhteistyö perustui kahdenvälisiin rahoituspöytäkirjoihin.

4

(5)  Ensimmäisessä MEDA-asetuksessa todetaan, että yhteisö tukee Välimeren alueen kumppaneiden pyrkimyksiä uudistaa taloudellisia ja yhteiskunnallisia rakenteitaan ja lievittää kaikkia mahdollisia talouskehityksen kielteisiä seurauksia. MEDA II -asetuksessa mainittiin näiden kahden lisäksi kolmas alue eli vähäosaisten elinolosuhteiden parantaminen. Yksityiskohtaisempi luettelo mahdollisista tukitoimenpiteistä esitetään MEDA-asetuksen liitteessä II.

5

(6)  Osoituksena tästä on se, että MEDA I -kaudella (Euroopan investointipankin rahoitustoimien tukemista ei oteta huomioon) hyväksyttiin Egyptin osalta 4, Jordanian osalta 6 ja Marokon osalta 26 hanketta/ohjelmaa ja MEDA II -kaudella vuoteen 2005 mennessä vastaavat luvut olivat Egyptin osalta 14, Jordanian osalta 8 ja Marokon osalta 19.

6

(7)  Marokon ja Jordanian toimintasuunnitelmat on jo hyväksytty; suunnitelmien mukaan Marokossa toteutetaan 85 tointa ja Jordaniassa 68 tointa.

7

(8)  Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD), DAC Principles for Effective Aid (”Kehitysyhteistyökomitean laatimat vaikuttavan tuen periaatteet”), 1992.

8

(9)  Ks. myös erityiskertomus nro 2/2005 EKR:n talousarviotuesta AKT-maille: komission tapa hallinnoida julkistalouden uudistusta (EUVL C 249, 7.10.2005).

9

(10)  Väliarviointikertomuksen taulukossa 2.3 esitetyssä MEDA I- ja II -kausien vertailussa käy ilmi, että talousarviotuen osuus on kasvanut 29 prosentista 40 prosenttiin kun taas hankekohtaisen tuen osuus on laskenut 53 prosentista 35 prosenttiin. Jäljelle jäävä osuus kattaa alueelliset hankkeet ja EIP:n toiminnalle annetun tuen.

10

(11)  Esimerkiksi ammatilliseen koulutukseen liittyvä hanke Marokossa, kaupanedistämisohjelma Egyptissä, Aqaban erityistalousalueen viranomaisille annettava institutionaalinen tuki Jordaniassa ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanon tukeminen kaikissa kyseisissä kolmessa maassa.

11

(12)  Esimerkiksi Egyptissä toteutettavista neljästä MEDA I -ohjelmasta kolmen osalta (terveydenhoitoon, koulutukseen ja teollisuuden nykyaikaistamiseen liittyvät ohjelmat) täytäntöönpano oli vielä tarkastusta tehtäessä kesken ja hankkeiden täytäntöönpanoaikaa oli jatkettu.

12

(13)  Ks. Evaluation of the European Commission's Country Strategy for Egypt, nide 1, lopull. kertomus, helmikuu 2004, 2.3 kohta, ja Evaluation de la Stratégie de la Commission européenne pour le Maroc, lopull. kertomus, heinäkuu 2003, 4.1 kohta.

13

(14)  MEDA II -väliarvioinnissa esitetyt EuropeAid-yhteistyötoimiston kokoamat tiedot osoittavat, että yksi valmisteluprosessin vaiheista eli rahoituspäätöksen tekemisen ja rahoitussopimuksen allekirjoittamisen välinen aika on lyhentynyt: Kaudella 1995—1999 se oli keskimäärin kymmenen kuukautta ja kaudella 2000—2004 noin kuusi kuukautta.

14

(15)  Kuten EuropeAid-yhteistyötoimiston ja sen alaisten laatutukiryhmien perustaminen sekä hankeasiakirjoja koskevien standardimallien ja ohjeiden laatiminen.

15

(16)  Esimerkiksi teknistä apua koskevat sopimukset allekirjoitettiin vasta sitten, kun Egyptissä toteutettavaa kaupanedistämisohjelmaa — A (TEP-A) koskevan rahoitussopimuksen allekirjoittamisesta oli kulunut kaksi vuotta ja Jordaniassa toteutettavaa lainsäädäntöuudistus- ja yksityistämishanketukea koskevan rahoitussopimuksen allekirjoittamisesta oli kulunut kolme vuotta.

16

(17)  Ns. RAL = reste à liquider.

17

(18)  Ks. väliarviointi, 6.2 kohta.

18

(19)  Ks. neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1), 166 artikla.

19

(20)  MEDA II -ohjelman väliarviointi. Lopullinen kertomus. Rotterdam, 18. heinäkuuta 2005.

20

---

LIITE I

MEDA-SITOUMUKSET/MAKSUT 1995—2005

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 1995—1999 | 2000—2005 | 1995—2005 |
| Sitoumukset | Maksut | Sitoumukset | Maksut | Sitoumukset | Maksut |
| Kahdenväliset |
| Algeria | 164 | 30 | 273 | 114 | 437 | 144 |
| Länsiranta/Gaza | 111 | 59 | 430 | 421 | 541 | 480 |
| Egypti | 686 | 157 | 463 | 493 | 1 150 | 650 |
| Jordania | 254 | 108 | 262 | 285 | 516 | 393 |
| Libanon | 182 | 1 | 101 | 131 | 283 | 132 |
| Marokko | 660 | 128 | 812 | 656 | 1 472 | 783 |
| Syyria | 101 | 0 | 158 | 64 | 259 | 64 |
| Tunisia | 428 | 168 | 447 | 400 | 875 | 568 |
| Kahdenväliset yhteensä | 2 586 | 651 | 2 946 | 2 564 | 5 533 | 3 214 |
| Alueelliset | 471 | 223 | 884 | 606 | 1 355 | 829 |
| Yhteensä | 3 057 | 874 | 3 831 | 3 169 | 6 888 | 4 043 |
| Käytettävissä olevien MEDA I ja II -varojen kokonaismäärä on 3 424 + 5 350 = 8 774 miljoonaa euroa. Tästä määrästä noin 852 miljoonaa euroa on kaudella 1996—2002 sidottu Turkille. (Määrissä on pyöristämisestä johtuvia pieniä eroja.) |
| Lähde: EuropeAid. |

(miljoonaa euroa)

1995—1999

2000—2005

1995—2005

Sitoumukset

Maksut

Sitoumukset

Maksut

Sitoumukset

Maksut

Kahdenväliset

Algeria

164

30

273

114

437

144

Länsiranta/Gaza

111

59

430

421

541

480

Egypti

686

157

463

493

1 150

650

Jordania

254

108

262

285

516

393

Libanon

182

1

101

131

283

132

Marokko

660

128

812

656

1 472

783

Syyria

101

0

158

64

259

64

Tunisia

428

168

447

400

875

568

Kahdenväliset yhteensä

2 586

651

2 946

2 564

5 533

3 214

Alueelliset

471

223

884

606

1 355

829

Yhteensä

3 057

874

3 831

3 169

6 888

4 043

Käytettävissä olevien MEDA I ja II -varojen kokonaismäärä on 3 424 + 5 350 = 8 774 miljoonaa euroa. Tästä määrästä noin 852 miljoonaa euroa on kaudella 1996—2002 sidottu Turkille. (Määrissä on pyöristämisestä johtuvia pieniä eroja.)

Lähde: EuropeAid.

---

LIITE II

TARKASTETUT HANKKEET/OHJELMAT

EGYPTI

| Nimi | Tukityyppi | Tilanne vuoden 2005 lopussa | Rahoituspäätös tehty vuonna | Tukeen varattu määrä
  (milj. euroa) | Maksettu määrä (1)

  (milj. euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MEDA I

  (sitoumukset yhteensä: 686 milj. euroa) |
| Education Enhancement Programme (EEP) | yhdistelmä | kesken | 1997 | 100 | 85 |
| Industrial Modernisation Programme (IMP) | yhdistelmä | kesken | 1998 | 250 | 220 |
| Health Sector Reform Programme (HSRP) | yhdistelmä | kesken | 1998 | 110 | 56 |
| MEDA I yhteensä | | | | 460 | 361 |
| MEDA II

  (vuoteen 2005 mennessä tehdyt sitoumukset yhteensä: 463 milj. euroa) |
| Trade Enhancement Programme — A (TEP-A) | hankekohtainen | kesken | 2002 | 20 | 7 |
| Trade Enhancement Programme — B (TEP-B) | talousarviotuki | kesken | 2003 | 40 | 20 |
| Trade Enhancement Programme — C (TEP-C) | hankekohtainen | kesken | 2003 | 6 | 1 |
| Financial and Investment Sector Cooperation — agricultural component (FISC Rural) | hankekohtainen | kesken | 2003 | 18 | 0 |
| Social Development and Civil Society: Children at Risk | hankekohtainen | kesken | 2003 | 20 | 1 |
| South Sinai Regional Development Programme | hankekohtainen | kesken | 2004 | 64 | 0 |
| Spinning and Weaving Sector Support Programme | talousarviotuki | kesken | 2004 | 80 | 20 |
| MEDA II yhteensä | | | | 248 | 49 |

Nimi

Tukityyppi

Tilanne vuoden 2005 lopussa

Rahoituspäätös tehty vuonna

Tukeen varattu määrä

(milj. euroa)

Maksettu määrä (1)

(milj. euroa)

MEDA I

(sitoumukset yhteensä: 686 milj. euroa)

Education Enhancement Programme (EEP)

yhdistelmä

kesken

1997

100

85

Industrial Modernisation Programme (IMP)

yhdistelmä

kesken

1998

250

220

Health Sector Reform Programme (HSRP)

yhdistelmä

kesken

1998

110

56

MEDA I yhteensä

460

361

MEDA II

(vuoteen 2005 mennessä tehdyt sitoumukset yhteensä: 463 milj. euroa)

Trade Enhancement Programme — A (TEP-A)

hankekohtainen

kesken

2002

20

7

Trade Enhancement Programme — B (TEP-B)

talousarviotuki

kesken

2003

40

20

Trade Enhancement Programme — C (TEP-C)

hankekohtainen

kesken

2003

6

1

Financial and Investment Sector Cooperation — agricultural component (FISC Rural)

hankekohtainen

kesken

2003

18

0

Social Development and Civil Society: Children at Risk

hankekohtainen

kesken

2003

20

1

South Sinai Regional Development Programme

hankekohtainen

kesken

2004

64

0

Spinning and Weaving Sector Support Programme

talousarviotuki

kesken

2004

80

20

MEDA II yhteensä

248

49

JORDANIA

| Nimi | Tukityyppi | Tilanne vuoden 2005 lopussa | Rahoituspäätös tehty vuonna | Tukeen varattu määrä
  (milj. euroa) | Maksettu määrä (2)

  (milj. euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MEDA I

  (sitoumukset yhteensä: 254 milj. euroa) |
| Industrial Modernisation Programme (IMP) (vuonna 2003 tehty lisäsitoumus: 5 milj. euroa) | hankekohtainen | kesken | 1999 | 40 | 34 |
| Project Management Unit (PMU) for the Greater Amman Water Sector Improvement Programme (vuonna 2003 tehty lisäsitoumus: 2 milj. euroa) | hankekohtainen | kesken | 1999 | 5 | 5 |
| Protection and Promotion of Cultural Heritage in the Hashemite Kingdom of Jordan | hankekohtainen | kesken | 1999 | 4 | 1 |
| Valitut MEDA I -hankkeet yhteensä | | | | 49 | 40 |
| MEDA II

  (vuoteen 2005 mennessä tehdyt sitoumukset yhteensä: 262 milj. euroa) |
| Support for Regulatory Reform and Privatisation (SRRP) | hankekohtainen | kesken | 2001 | 20 | 5 |
| Support to the implementation of the association agreement (SAAP I) | hankekohtainen | kesken | 2002 | 20 | 13 |
| Institutional Support to Aqaba Special Economic Zone Authority (AZESA) | hankekohtainen | kesken | 2002 | 10 | 3 |
| Structural Adjustment Facility III — SAF III | talousarviotuki | kesken | 2002 | 60 | 60 |
| Support to Poverty Reduction through Local Development — Jordan | talousarviotuki | kesken | 2004 | 30 | 6 |
| Valitut MEDA II -hankkeet yhteensä | | | | 140 | 87 |

Nimi

Tukityyppi

Tilanne vuoden 2005 lopussa

Rahoituspäätös tehty vuonna

Tukeen varattu määrä

(milj. euroa)

Maksettu määrä (2)

(milj. euroa)

MEDA I

(sitoumukset yhteensä: 254 milj. euroa)

Industrial Modernisation Programme (IMP) (vuonna 2003 tehty lisäsitoumus: 5 milj. euroa)

hankekohtainen

kesken

1999

40

34

Project Management Unit (PMU) for the Greater Amman Water Sector Improvement Programme (vuonna 2003 tehty lisäsitoumus: 2 milj. euroa)

hankekohtainen

kesken

1999

5

5

Protection and Promotion of Cultural Heritage in the Hashemite Kingdom of Jordan

hankekohtainen

kesken

1999

4

1

Valitut MEDA I -hankkeet yhteensä

49

40

MEDA II

(vuoteen 2005 mennessä tehdyt sitoumukset yhteensä: 262 milj. euroa)

Support for Regulatory Reform and Privatisation (SRRP)

hankekohtainen

kesken

2001

20

5

Support to the implementation of the association agreement (SAAP I)

hankekohtainen

kesken

2002

20

13

Institutional Support to Aqaba Special Economic Zone Authority (AZESA)

hankekohtainen

kesken

2002

10

3

Structural Adjustment Facility III — SAF III

talousarviotuki

kesken

2002

60

60

Support to Poverty Reduction through Local Development — Jordan

talousarviotuki

kesken

2004

30

6

Valitut MEDA II -hankkeet yhteensä

140

87

MAROKKO

| Nimi | Tukityyppi | Tilanne vuoden 2005 lopussa | Rahoituspäätös tehty vuonna | Tukeen varattu määrä
  (milj. euroa) | Maksettu määrä (3)

  (milj. euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MEDA I

  (sitoumukset yhteensä: 660 milj. euroa) |
| Appui à la mise à niveau de l'enseignement technique et de la formation professionnelle au Maroc | hankekohtainen | kesken | 1998 | 38 | 30 |
| Appui à la gestion du secteur de la santé (PAGSS) | hankekohtainen | kesken | 1998 | 20 | 10 |
| Appui aux institutions financières de garantie aux PME (PAIGAM) | hankekohtainen | kesken | 1998 | 30 | 27 |
| Eau et assainissement en milieu rural — PAGER | hankekohtainen | kesken | 1997 | 40 | 25 |
| Routes et pistes rurales au Nord du Maroc | hankekohtainen | saatu päätökseen | 1997 | 30 | 27 |
| MEDA I yhteensä | | | | 158 | 119 |
| MEDA II

  (vuoteen 2005 mennessä tehdyt sitoumukset yhteensä: 812 milj. euroa) |
| Développement rural et participatif dans le Moyen Atlas Central — KHENIFRA | hankekohtainen | kesken | 2000
  2005 | 9
  6 | 5 |
| Programme d’appui Budgétaire à la réforme du secteur des Transports au Maroc (PAB Transports) | talousarviotuki | kesken | 2003 | 96 | 76 |
| Programme d'appui à la réforme de l'Administration Publique au Maroc | talousarviotuki | kesken | 2004 | 79 | 60 |
| Appui à la mise en oeuvre de l'Accord d'Association | hankekohtainen | kesken | 2002 | 5 | 3 |
| MEDA II yhteensä | | | | 195 | 144 |

Nimi

Tukityyppi

Tilanne vuoden 2005 lopussa

Rahoituspäätös tehty vuonna

Tukeen varattu määrä

(milj. euroa)

Maksettu määrä (3)

(milj. euroa)

MEDA I

(sitoumukset yhteensä: 660 milj. euroa)

Appui à la mise à niveau de l'enseignement technique et de la formation professionnelle au Maroc

hankekohtainen

kesken

1998

38

30

Appui à la gestion du secteur de la santé (PAGSS)

hankekohtainen

kesken

1998

20

10

Appui aux institutions financières de garantie aux PME (PAIGAM)

hankekohtainen

kesken

1998

30

27

Eau et assainissement en milieu rural — PAGER

hankekohtainen

kesken

1997

40

25

Routes et pistes rurales au Nord du Maroc

hankekohtainen

saatu päätökseen

1997

30

27

MEDA I yhteensä

158

119

MEDA II

(vuoteen 2005 mennessä tehdyt sitoumukset yhteensä: 812 milj. euroa)

Développement rural et participatif dans le Moyen Atlas Central — KHENIFRA

hankekohtainen

kesken

2000

2005

9

6

5

Programme d’appui Budgétaire à la réforme du secteur des Transports au Maroc (PAB Transports)

talousarviotuki

kesken

2003

96

76

Programme d'appui à la réforme de l'Administration Publique au Maroc

talousarviotuki

kesken

2004

79

60

Appui à la mise en oeuvre de l'Accord d'Association

hankekohtainen

kesken

2002

5

3

MEDA II yhteensä

195

144

---

(1)  Määrä sisältää vuoden 2005 loppuun mennessä suoritetut maksut.

(2)  Määrä sisältää vuoden 2005 loppuun mennessä suoritetut maksut.

(3)  Määrä sisältää vuoden 2005 loppuun mennessä suoritetut maksut.

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| V | Ohjelman alun viivästymiset johtuivat osittain siitä, että MEDA I:n sääntelykehys valmistui myöhään. Tästä huolimatta tilanne on parantunut huomattavasti MEDA II:n aikana vuoden 2000 jälkeen. Konkreettiset tulokset eivät ole vielä täysin selvillä, sillä monet hankkeet ovat yhä kesken. Vaikka EY:n taloudellinen tuki Välimeren kumppanimaille on vähäistä suhteessa hallitusten kokonaistalousarvioon, se on usein erittäin huomattavaa, jos sitä verrataan perustarpeiden tyydyttämiseen tarkoitettuihin sosiaalipoliittisiin uudistuksiin osoitettuihin määrärahoihin. |
| --- | --- |

V

Ohjelman alun viivästymiset johtuivat osittain siitä, että MEDA I:n sääntelykehys valmistui myöhään. Tästä huolimatta tilanne on parantunut huomattavasti MEDA II:n aikana vuoden 2000 jälkeen. Konkreettiset tulokset eivät ole vielä täysin selvillä, sillä monet hankkeet ovat yhä kesken. Vaikka EY:n taloudellinen tuki Välimeren kumppanimaille on vähäistä suhteessa hallitusten kokonaistalousarvioon, se on usein erittäin huomattavaa, jos sitä verrataan perustarpeiden tyydyttämiseen tarkoitettuihin sosiaalipoliittisiin uudistuksiin osoitettuihin määrärahoihin.

| VI | Eräät täytäntöönpanon viivästymiset johtuvat usein julkisten hankintojen sopimusmenettelyihin sovellettavien sääntöjen noudattamisesta. Viivästymiset ovat keskimäärin 6—8 kuukautta niiden luonteesta riippuen. Tämä viivästyminen johtuu tasavertaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden tiukasta noudattamisesta. Komissio käynnisti äskettäin yksinkertaistamishankkeen, jonka tuloksena laadittiin ulkoisen avun sopimusmenettelyjä koskeva opas. Se tuli voimaan 1. helmikuuta 2006. |
| --- | --- |

VI

Eräät täytäntöönpanon viivästymiset johtuvat usein julkisten hankintojen sopimusmenettelyihin sovellettavien sääntöjen noudattamisesta. Viivästymiset ovat keskimäärin 6—8 kuukautta niiden luonteesta riippuen. Tämä viivästyminen johtuu tasavertaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden tiukasta noudattamisesta. Komissio käynnisti äskettäin yksinkertaistamishankkeen, jonka tuloksena laadittiin ulkoisen avun sopimusmenettelyjä koskeva opas. Se tuli voimaan 1. helmikuuta 2006.

| VII | (Ensimmäinen luetelmakohta) Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen suositukseen. Euroopan naapuruuspoliittista kumppanuusvälinettä koskevan suunnitelman mukaan maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa määritellyt strategiset tavoitteet ovat toimintasuunnitelmien mukaiset.
  Suunnitteluvaiheessa indikaattorit liitetään yleensä hallituksen uudistussuunnitelmaan. Erityiset tulosindikaattorit määritellään erittelyvaiheessa, ja ne muodostavat perustan seurannalle ja arvioinnille.
  (Toinen luetelmakohta) Euroopan naapuruuspoliittisen kumppanuusvälineen mukaisten painopistealueiden määrittely perustuu Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteisiin ja naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelman painopistealueisiin. Johdonmukaisuus varmistetaan keskittymällä kumppanuusmaiden politiikkojen, lainsäädännön ja sääntelyn uudistamiseen valituilla poliittisilla, taloudellisilla ja sosiaalisilla aloilla. Toimintaa tuetaan muutaman ohjelman avulla.
  (Kolmas luetelmakohta) Projektijohtamisen parhaiden käytänteiden etsintä on edelleen yksi komission painopistealueista. Komissio edistää edelleen kumppanuusmaiden kasvavaa roolia tarkoituksenmukaisimpien yhteistyövälineiden ja -toimintojen valinnassa. Täytäntöönpanon osalta komissio jatkaa ja mahdollisuuksien mukaan nopeuttaa siirtymistä perinteisistä hankkeista alakohtaisiin tukitoimintoihin sekä lisää yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa. |
| --- | --- |

VII

(Ensimmäinen luetelmakohta) Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen suositukseen. Euroopan naapuruuspoliittista kumppanuusvälinettä koskevan suunnitelman mukaan maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa määritellyt strategiset tavoitteet ovat toimintasuunnitelmien mukaiset.

Suunnitteluvaiheessa indikaattorit liitetään yleensä hallituksen uudistussuunnitelmaan. Erityiset tulosindikaattorit määritellään erittelyvaiheessa, ja ne muodostavat perustan seurannalle ja arvioinnille.

(Toinen luetelmakohta) Euroopan naapuruuspoliittisen kumppanuusvälineen mukaisten painopistealueiden määrittely perustuu Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteisiin ja naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelman painopistealueisiin. Johdonmukaisuus varmistetaan keskittymällä kumppanuusmaiden politiikkojen, lainsäädännön ja sääntelyn uudistamiseen valituilla poliittisilla, taloudellisilla ja sosiaalisilla aloilla. Toimintaa tuetaan muutaman ohjelman avulla.

(Kolmas luetelmakohta) Projektijohtamisen parhaiden käytänteiden etsintä on edelleen yksi komission painopistealueista. Komissio edistää edelleen kumppanuusmaiden kasvavaa roolia tarkoituksenmukaisimpien yhteistyövälineiden ja -toimintojen valinnassa. Täytäntöönpanon osalta komissio jatkaa ja mahdollisuuksien mukaan nopeuttaa siirtymistä perinteisistä hankkeista alakohtaisiin tukitoimintoihin sekä lisää yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa.

HUOMAUTUKSET

| 15. | Komissio huomauttaa, että sen tuki Marokolle on kohdennettu useammalle hankkeelle kuin Egyptissä ja Jordaniassa. MEDA-ohjelma on kuitenkin ollut keskittynyttä myös Marokossa, vaikkakin sen tavoitteena oli täyttää useampia tunnistettuja ja sovittuja tarpeita. Uusi ohjelmasuunnittelu perustuu aikaisempiin kokemuksiin ja tuloksiin, ja siinä keskitytään toimintasuunnitelmassa erityisesti mainittuun sosiaaliseen ja taloudelliseen ulottuvuuteen. |
| --- | --- |

15.

Komissio huomauttaa, että sen tuki Marokolle on kohdennettu useammalle hankkeelle kuin Egyptissä ja Jordaniassa. MEDA-ohjelma on kuitenkin ollut keskittynyttä myös Marokossa, vaikkakin sen tavoitteena oli täyttää useampia tunnistettuja ja sovittuja tarpeita. Uusi ohjelmasuunnittelu perustuu aikaisempiin kokemuksiin ja tuloksiin, ja siinä keskitytään toimintasuunnitelmassa erityisesti mainittuun sosiaaliseen ja taloudelliseen ulottuvuuteen.

| 16. | Komissio ottaa huomioon tuomioistuimen ehdotuksen uusista maastrategia-asiakirjoista. Euroopan naapuruuspoliittisen kumppanuusvälineen mukaisten painopistealueiden määrittely perustuu Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteisiin ja naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelman painopistealueisiin. Johdonmukaisuus varmistetaan keskittymällä kumppanuusmaiden politiikkojen, lainsäädännön ja sääntelyn uudistamiseen valituilla poliittisilla, taloudellisilla ja sosiaalisilla aloilla. Toimintaa tuetaan muutaman ohjelman avulla. |
| --- | --- |

16.

Komissio ottaa huomioon tuomioistuimen ehdotuksen uusista maastrategia-asiakirjoista. Euroopan naapuruuspoliittisen kumppanuusvälineen mukaisten painopistealueiden määrittely perustuu Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteisiin ja naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelman painopistealueisiin. Johdonmukaisuus varmistetaan keskittymällä kumppanuusmaiden politiikkojen, lainsäädännön ja sääntelyn uudistamiseen valituilla poliittisilla, taloudellisilla ja sosiaalisilla aloilla. Toimintaa tuetaan muutaman ohjelman avulla.

| 26. | Katso vastaus 39 kohtaan. |
| --- | --- |

26.

Katso vastaus 39 kohtaan.

| 28. | Ohjelman alun viivästymiset johtuivat osittain siitä, että MEDA I:n sääntelykehys valmistui myöhään. Tästä huolimatta tilanne on parantunut huomattavasti MEDA II:n aikana vuoden 2000 jälkeen. Konkreettiset tulokset eivät ole vielä täysin selvillä, sillä monet hankkeet ovat yhä kesken. |
| --- | --- |

28.

Ohjelman alun viivästymiset johtuivat osittain siitä, että MEDA I:n sääntelykehys valmistui myöhään. Tästä huolimatta tilanne on parantunut huomattavasti MEDA II:n aikana vuoden 2000 jälkeen. Konkreettiset tulokset eivät ole vielä täysin selvillä, sillä monet hankkeet ovat yhä kesken.

| 30. | Varainhoitoasetuksen 166 artiklassa säädetyllä D + 3 -säännöllä otettiin käyttöön aikarajoitus ulkoisen avun hallinnoinnissa (lukuun ottamatta tilintarkastusta ja arviointia). Rajoituksen mukaan sopimukset, joilla rahoitussopimukset pannaan täytäntöön, on tehtävä viimeistään kolmen vuoden kuluessa talousarviositoumuksen päivämäärästä (määräaika n + 1 sisältyy D + 3 -sääntöön). Tämän säännön seuraukset tuntuvat ensimmäisen kerran tänä vuonna, sillä varainhoitoasetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2003. |
| --- | --- |

30.

Varainhoitoasetuksen 166 artiklassa säädetyllä D + 3 -säännöllä otettiin käyttöön aikarajoitus ulkoisen avun hallinnoinnissa (lukuun ottamatta tilintarkastusta ja arviointia). Rajoituksen mukaan sopimukset, joilla rahoitussopimukset pannaan täytäntöön, on tehtävä viimeistään kolmen vuoden kuluessa talousarviositoumuksen päivämäärästä (määräaika n + 1 sisältyy D + 3 -sääntöön). Tämän säännön seuraukset tuntuvat ensimmäisen kerran tänä vuonna, sillä varainhoitoasetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2003.

| 31. | Vaikka EY:n taloudellinen tuki Välimeren kumppanuusmaille on yleisesti tarkasteltuna vähäistä suhteessa hallitusten kokonaistalousarvioon, se on usein erittäin huomattavaa, jos sitä verrataan perustarpeiden tyydyttämiseen tarkoitettuihin sosiaalipoliittisiin uudistuksiin osoitettuihin määrärahoihin. |
| --- | --- |

31.

Vaikka EY:n taloudellinen tuki Välimeren kumppanuusmaille on yleisesti tarkasteltuna vähäistä suhteessa hallitusten kokonaistalousarvioon, se on usein erittäin huomattavaa, jos sitä verrataan perustarpeiden tyydyttämiseen tarkoitettuihin sosiaalipoliittisiin uudistuksiin osoitettuihin määrärahoihin.

| 39. | Ulkoisen avun perusteella toteutettavat julkisten hankintojen sopimusmenettelyt voidaan saattaa päätökseen 6—7 kuukauden kuluessa palveluhankintojen ja toimitusten osalta ja 7—8 kuukauden kuluessa rakennustöiden osalta. Koska on kuitenkin kyse tarjouskilpailuista, joihin sovelletaan varainhoitoasetuksesta johtuvia tiukkoja sääntöjä, toteutusta koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, niissä on noudatettava muodollista menettelyä, joka takaa, että tasavertaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteita sovelletaan. Komissio onkin panostanut hankkeeseen, jonka tarkoituksena on yksinkertaistaa tulkintaa. Tätä varten komission yksiköt laativat ulkoisen avun sopimusmenettelyjä koskevan oppaan, joka tuli voimaan 1. helmikuuta 2006. Oppaaseen on koottu sovellettavat säännöt ja siinä selvennetään niiden soveltamisalaa. Esimerkiksi hyväksyttäväksi tarjoukseksi katsotaan tarjous, joka on saapunut määräajan kuluessa ja joka noudattaa tarjousten tekemistä koskevia muodollisia vaatimuksia. Alkuperäsääntöjen osalta on selvennettävä, että vaikka periaatteena on se, että alkuperä määrittää kelpoisuuden osallistua tarjouskilpailuun tietyillä markkinoilla, poikkeukset ovat mahdollisia erityisesti silloin, kun tuotteita ja materiaaleja ei ole saatavilla kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

39.

Ulkoisen avun perusteella toteutettavat julkisten hankintojen sopimusmenettelyt voidaan saattaa päätökseen 6—7 kuukauden kuluessa palveluhankintojen ja toimitusten osalta ja 7—8 kuukauden kuluessa rakennustöiden osalta. Koska on kuitenkin kyse tarjouskilpailuista, joihin sovelletaan varainhoitoasetuksesta johtuvia tiukkoja sääntöjä, toteutusta koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, niissä on noudatettava muodollista menettelyä, joka takaa, että tasavertaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteita sovelletaan. Komissio onkin panostanut hankkeeseen, jonka tarkoituksena on yksinkertaistaa tulkintaa. Tätä varten komission yksiköt laativat ulkoisen avun sopimusmenettelyjä koskevan oppaan, joka tuli voimaan 1. helmikuuta 2006. Oppaaseen on koottu sovellettavat säännöt ja siinä selvennetään niiden soveltamisalaa. Esimerkiksi hyväksyttäväksi tarjoukseksi katsotaan tarjous, joka on saapunut määräajan kuluessa ja joka noudattaa tarjousten tekemistä koskevia muodollisia vaatimuksia. Alkuperäsääntöjen osalta on selvennettävä, että vaikka periaatteena on se, että alkuperä määrittää kelpoisuuden osallistua tarjouskilpailuun tietyillä markkinoilla, poikkeukset ovat mahdollisia erityisesti silloin, kun tuotteita ja materiaaleja ei ole saatavilla kyseisillä markkinoilla.

| 41. | On totta, että D + 3 -säännön katsotaan joskus aiheuttavan tiettyjä vaikeuksia ulkoisen avun hallinnoinnissa. Tämän säännön muuttaminen edellyttäisi kuitenkin varainhoitoasetuksen muuttamista, toisin sanoen neuvoston säädöstä. Komission yksiköt tarkastelevat kyseistä ongelmaa tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

41.

On totta, että D + 3 -säännön katsotaan joskus aiheuttavan tiettyjä vaikeuksia ulkoisen avun hallinnoinnissa. Tämän säännön muuttaminen edellyttäisi kuitenkin varainhoitoasetuksen muuttamista, toisin sanoen neuvoston säädöstä. Komission yksiköt tarkastelevat kyseistä ongelmaa tässä yhteydessä.

| 43. | Euroopan naapuruuspoliittista kumppanuusvälinettä koskevan suunnitelman mukaan maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa määritellyt strategiset tavoitteet ovat toimintasuunnitelmien mukaiset.
  Suunnitteluvaiheessa indikaattorit liitetään yleensä hallituksen uudistussuunnitelmaan. Erityiset tulosindikaattorit määritellään erittelyvaiheessa, ja ne muodostavat perustan tuomioistuimen 44 kohdassa kuvailemalle seurannalle ja arvioinnille. |
| --- | --- |

43.

Euroopan naapuruuspoliittista kumppanuusvälinettä koskevan suunnitelman mukaan maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa määritellyt strategiset tavoitteet ovat toimintasuunnitelmien mukaiset.

Suunnitteluvaiheessa indikaattorit liitetään yleensä hallituksen uudistussuunnitelmaan. Erityiset tulosindikaattorit määritellään erittelyvaiheessa, ja ne muodostavat perustan tuomioistuimen 44 kohdassa kuvailemalle seurannalle ja arvioinnille.

| 47. | b) | Riippumattomien asiantuntijoiden vuonna 2005 tekemä MEDA-ohjelman väliarviointi oli myönteinen ohjelman keskeisten seikkojen osalta. Näitä ovat erityisesti poliittinen merkitys, politiikan suuntaviivat, taloudellinen suorituskyky viiden viime vuoden aikana, välineen vaihto toimialakohtaisiin toimintoihin, hajauttamisen onnistuminen ja MEDA-asetuksen tarkistus vuonna 2000. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että eräisiin seikkoihin on vielä kiinnitettävä huomiota. Tämä koskee suhteellisen vähäisiä taloudellisia voimavaroja, tehtävien jakautumista suunnitteluprosessissa, henkilöstön asianmukaisen kokoonpanon varmistamista ja palautetta opituista asioista. Tarvittavat parannukset on otettava huomioon siirryttäessä uuteen Euroopan naapuruuspoliittiseen kumppanuusvälineeseen, joka korvaa MEDA-ohjelman vuodesta 2007. |
| --- | --- | --- |

47.

b)

Riippumattomien asiantuntijoiden vuonna 2005 tekemä MEDA-ohjelman väliarviointi oli myönteinen ohjelman keskeisten seikkojen osalta. Näitä ovat erityisesti poliittinen merkitys, politiikan suuntaviivat, taloudellinen suorituskyky viiden viime vuoden aikana, välineen vaihto toimialakohtaisiin toimintoihin, hajauttamisen onnistuminen ja MEDA-asetuksen tarkistus vuonna 2000. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että eräisiin seikkoihin on vielä kiinnitettävä huomiota. Tämä koskee suhteellisen vähäisiä taloudellisia voimavaroja, tehtävien jakautumista suunnitteluprosessissa, henkilöstön asianmukaisen kokoonpanon varmistamista ja palautetta opituista asioista. Tarvittavat parannukset on otettava huomioon siirryttäessä uuteen Euroopan naapuruuspoliittiseen kumppanuusvälineeseen, joka korvaa MEDA-ohjelman vuodesta 2007.

PÄÄTELMÄT

| 50. | MEDA-ohjelma on ollut keskittynyttä myös Marokossa, vaikkakin sen tavoitteena oli täyttää useampia tunnistettuja ja sovittuja tarpeita. Uusi ohjelmasuunnittelu perustuu aikaisempiin kokemuksiin ja tuloksiin, ja siinä keskitytään toimintasuunnitelmassa erityisesti mainittuun sosiaaliseen ja taloudelliseen ulottuvuuteen. |
| --- | --- |

50.

MEDA-ohjelma on ollut keskittynyttä myös Marokossa, vaikkakin sen tavoitteena oli täyttää useampia tunnistettuja ja sovittuja tarpeita. Uusi ohjelmasuunnittelu perustuu aikaisempiin kokemuksiin ja tuloksiin, ja siinä keskitytään toimintasuunnitelmassa erityisesti mainittuun sosiaaliseen ja taloudelliseen ulottuvuuteen.

| 51. | Ohjelman alun viivästymiset johtuivat osittain siitä, että MEDA I:n sääntelykehys valmistui myöhään. Tästä huolimatta tilanne on parantunut huomattavasti MEDA II:n aikana vuoden 2000 jälkeen. Konkreettiset tulokset eivät ole vielä täysin selvillä, sillä monet hankkeet ovat yhä kesken. |
| --- | --- |

51.

Ohjelman alun viivästymiset johtuivat osittain siitä, että MEDA I:n sääntelykehys valmistui myöhään. Tästä huolimatta tilanne on parantunut huomattavasti MEDA II:n aikana vuoden 2000 jälkeen. Konkreettiset tulokset eivät ole vielä täysin selvillä, sillä monet hankkeet ovat yhä kesken.

| 55. | Eräät täytäntöönpanon viivästymiset johtuvat usein menettelysääntöjen noudattamisesta. Viivästymiset ovat keskimäärin 6—8 kuukautta niiden luonteesta riippuen. On kuitenkin muistettava, että tämä viivästyminen, joka joskus vaikuttaa liian pitkältä, johtuu tasavertaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden tiukasta noudattamisesta. Komissio käynnisti äskettäin yksinkertaistamishankkeen, jonka tuloksena laadittiin ulkoisen avun sopimusmenettelyjä koskeva opas. Se tuli voimaan 1. helmikuuta 2006. |
| --- | --- |

55.

Eräät täytäntöönpanon viivästymiset johtuvat usein menettelysääntöjen noudattamisesta. Viivästymiset ovat keskimäärin 6—8 kuukautta niiden luonteesta riippuen. On kuitenkin muistettava, että tämä viivästyminen, joka joskus vaikuttaa liian pitkältä, johtuu tasavertaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden tiukasta noudattamisesta. Komissio käynnisti äskettäin yksinkertaistamishankkeen, jonka tuloksena laadittiin ulkoisen avun sopimusmenettelyjä koskeva opas. Se tuli voimaan 1. helmikuuta 2006.

| 56. | Varainhoitoasetuksen 166 artiklassa säädetyllä D + 3 -säännöllä otettiin käyttöön aikarajoitus ulkoisen avun hallinnoinnissa (lukuun ottamatta tilintarkastusta ja arviointia). Rajoituksen mukaan sopimukset, joilla rahoitussopimukset pannaan täytäntöön, on tehtävä viimeistään kolmen vuoden kuluessa talousarviositoumuksen päivämäärästä (määräaika n + 1 sisältyy D + 3 -sääntöön). Tämän säännön seuraukset tuntuvat ensimmäisen kerran tänä vuonna, sillä varainhoitoasetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2003.
  On totta, että D + 3 -säännön katsotaan joskus aiheuttavan tiettyjä vaikeuksia ulkoisen avun hallinnoinnissa. Tämän säännön muuttaminen edellyttäisi kuitenkin varainhoitoasetuksen muuttamista, toisin sanoen neuvoston säädöstä. Komission yksiköt tarkastelevat kyseistä ongelmaa tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

56.

Varainhoitoasetuksen 166 artiklassa säädetyllä D + 3 -säännöllä otettiin käyttöön aikarajoitus ulkoisen avun hallinnoinnissa (lukuun ottamatta tilintarkastusta ja arviointia). Rajoituksen mukaan sopimukset, joilla rahoitussopimukset pannaan täytäntöön, on tehtävä viimeistään kolmen vuoden kuluessa talousarviositoumuksen päivämäärästä (määräaika n + 1 sisältyy D + 3 -sääntöön). Tämän säännön seuraukset tuntuvat ensimmäisen kerran tänä vuonna, sillä varainhoitoasetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2003.

On totta, että D + 3 -säännön katsotaan joskus aiheuttavan tiettyjä vaikeuksia ulkoisen avun hallinnoinnissa. Tämän säännön muuttaminen edellyttäisi kuitenkin varainhoitoasetuksen muuttamista, toisin sanoen neuvoston säädöstä. Komission yksiköt tarkastelevat kyseistä ongelmaa tässä yhteydessä.

SUOSITUKSET

| 58. | (Ensimmäinen luetelmakohta) Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen suositukseen. Euroopan naapuruuspoliittista kumppanuusvälinettä koskevan suunnitelman mukaan strategiset tavoitteet ovat toimintasuunnitelmien mukaiset.
  Suunnitteluvaiheessa indikaattorit liitetään yleensä hallituksen uudistussuunnitelmaan. Erityiset tulosindikaattorit määritellään edelleen erittelyvaiheessa, ja ne muodostavat perustan seurannalle ja arvioinnille.
  (Toinen luetelmakohta) Euroopan naapuruuspoliittisen kumppanuusvälineen mukaisten painopistealueiden määrittely perustuu Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteisiin ja naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelman painopistealueisiin. Johdonmukaisuus varmistetaan keskittymällä kumppanuusmaiden politiikkojen, lainsäädännön ja sääntelyn uudistamiseen valituilla poliittisilla, taloudellisilla ja sosiaalisilla aloilla. Toimintaa tuetaan muutaman ohjelman avulla.
  (Kolmas luetelmakohta) Komissio pani jokin aika sitten vireille yksinkertaistamishankkeen, jonka tuloksena laadittiin ulkoisen avun sopimusmenettelyjä koskeva opas. Se tuli voimaan 1. helmikuuta 2006.
  Projektijohtamisen parhaiden käytänteiden etsintä on edelleen yksi komission painopistealueista. Parhaiden käytänteiden analyysin perusteella hankkeen onnistuminen edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, vakaata operatiivista kumppanuutta ja hyvää hallinnointia. Hankkeeseen liittyy myös jälkiseuranta, jonka tarkoituksena on vahvistaa kestävyyttä ja valistustoimia. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi komissio edistää edelleen kumppanuusmaiden kasvavaa roolia tarkoituksenmukaisimpien yhteistyövälineiden ja -toimintojen valinnassa. Täytäntöönpanon osalta komissio jatkaa ja mahdollisuuksien mukaan nopeuttaa siirtymistä perinteisistä hankkeista alakohtaisiin tukitoimintoihin sekä lisää yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa. |
| --- | --- |

58.

(Ensimmäinen luetelmakohta) Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen suositukseen. Euroopan naapuruuspoliittista kumppanuusvälinettä koskevan suunnitelman mukaan strategiset tavoitteet ovat toimintasuunnitelmien mukaiset.

Suunnitteluvaiheessa indikaattorit liitetään yleensä hallituksen uudistussuunnitelmaan. Erityiset tulosindikaattorit määritellään edelleen erittelyvaiheessa, ja ne muodostavat perustan seurannalle ja arvioinnille.

(Toinen luetelmakohta) Euroopan naapuruuspoliittisen kumppanuusvälineen mukaisten painopistealueiden määrittely perustuu Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteisiin ja naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelman painopistealueisiin. Johdonmukaisuus varmistetaan keskittymällä kumppanuusmaiden politiikkojen, lainsäädännön ja sääntelyn uudistamiseen valituilla poliittisilla, taloudellisilla ja sosiaalisilla aloilla. Toimintaa tuetaan muutaman ohjelman avulla.

(Kolmas luetelmakohta) Komissio pani jokin aika sitten vireille yksinkertaistamishankkeen, jonka tuloksena laadittiin ulkoisen avun sopimusmenettelyjä koskeva opas. Se tuli voimaan 1. helmikuuta 2006.

Projektijohtamisen parhaiden käytänteiden etsintä on edelleen yksi komission painopistealueista. Parhaiden käytänteiden analyysin perusteella hankkeen onnistuminen edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, vakaata operatiivista kumppanuutta ja hyvää hallinnointia. Hankkeeseen liittyy myös jälkiseuranta, jonka tarkoituksena on vahvistaa kestävyyttä ja valistustoimia. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi komissio edistää edelleen kumppanuusmaiden kasvavaa roolia tarkoituksenmukaisimpien yhteistyövälineiden ja -toimintojen valinnassa. Täytäntöönpanon osalta komissio jatkaa ja mahdollisuuksien mukaan nopeuttaa siirtymistä perinteisistä hankkeista alakohtaisiin tukitoimintoihin sekä lisää yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa.

---