----

----

II Ettevalmistavad aktid

Regioonide komitee

65. istungjärgul 14.–15. juunil 2006

----

Regioonide Komitee Arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Ressursside säästev kasutamine: jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu temaatiline strateegia”” ja teemal “Euroopa Parlamendi ja nõukogu jäätmedirektiivi ettepanek”

(2006/C 229/01)

REGIOONIDE KOMITEE

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele “Ressursside säästev kasutamine: jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu temaatiline strateegia” (KOM(2005) 666 lõplik) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu jäätmedirektiivi ettepanekut (KOM(2005) 667 lõplik — 2005/0281 (COD));

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 15 jaanuari 2006. aasta otsust konsulteerida kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 175 ja artikli 265 lõikele 1;

võttes arvesse Regioonide Komitee juhatuse 12. aprilli 2005. aasta otsust teha asjaomase arvamuse koostamine ülesandeks säästva arengu komisjonile;

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust komisjoni teatise “Jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu temaatiline strateegia” (KOM(2003) 301 lõplik — CdR 239/2003) kohta (1);

võttes arvesse komitee perspektiivaruannet “Direktiiv prügilate kohta (1999/31/EÜ), selle rakendamine piirkondlikul ja kohalikul tasandil” (CdR 254/2005);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamuse eelnõud (CdR 47/2006 rév 2), mille võttis 3. aprillil 2006vastu säästva arengu komisjon (raportöör: Laust Grove Vejlstrup, omvalitsuse liige (DK/EPP);

võttis täiskogu 65. istungjärgul 14.–15. juunil 2006 (14. juuni 2006 istungil) vastu järgmise arvamuse.

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

Üldmärkused

Strateegia eesmärk

Strateegias kirjeldatud meetmed

Olemasolevate õigusaktide rakendamine, lihtsustamine ja kaasajastamine

Uus jäätmete raamdirektiiv

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 5

Artikkel 8

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 16

Artikkel 21

Artikkel 25

Artikkel 26

Artikkel 30

Artikkel 32

V LISA

Olelustsüklil põhineva mõtteviisi rakendamine

Alusteadmiste parandamine

Jäätmetekke vältimine

Jäätmeid taaskasutava Euroopa ühiskonna poole

Järelevalve ja hindamine

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

Regioonide Komitee soovitused direktiivi kohta

1. soovitus

Põhjendus 17(a)

Motivatsioon

Energia taaskasutamisega teostatava jäätmepõletamise ettenähtud klassifikatsioon taastustoiminguna võib mitmetes liikmesriikides põhjustada ebavõrdsust kasutatava põletamisvõimsuse ja käideldavate koguste vahel, ehkki rakendatav võimsus vastab riigi vajadustele. Asjaomastel ametivõimudel peaks sellistes olukordades olema võimalus piirata põletatavate jäätmete importi, et tagada nende endi jurisdiktsiooni all olevas piirkonnas toodetud jäätmete käitlemine.

2. soovitus

Artikkel 1

Motivatsioon

Komitee kiidab heaks olelustsüklil põhineva lähenemisviisi kui ühe juhtpõhimõtte. Ometi ei ole olelustsüklil põhinevad vahendid hetkel kasutuskõlblikuks alternatiiviks jäätmehierarhiale. Võtab palju aastaid, enne kui nende vahendite ühine kasutusmetoodika kinnitatakse ELi tasandil. Selle ajani on oluline selgitada, milline on seos olelustsüklil põhineva lähenemisviisi ja poliitiliselt kehtestatud jäätmehierarhia vahel, rõhutades taas, et viimane on element, mis paneb paika jäätmepoliitika struktuuri. Lõike 2 punktides a ja b esitatud võimalused, millega lubatakse teha hierarhiast erandeid, annavad vajaliku paindlikkuse ja samas edendavad olelustsüklil põhinevate vahendite edasist arengut. Arvestades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juba olemasolevat teadmistebaasi, peaks neil olema kõnealuste vahendite kohaldamisel põhiroll.

Kohalikel omavalitsustel ja jäätmekäitlejatel peaksid olema selged juhised. Neile olelustsüklil põhinevate vahendite tulemuste valideerimise eest vastutuse panemine parandab ettepanekut oluliselt. Lõikes 3 nimetatud järelevalveprotsess tagab, et hindamisi ei kasutata riiklike turgude kaitsmiseks ja et olelustsüklil põhineva lähenemisviisi sisseviimine ei kahjusta võrdseid tingimusi.

3. soovitus

Artikli 2 uus lõige 5

Motivatsioon

Muudatusettepaneku teksti esimene pool kordab praegu kehtiva jäätmete raamdirektiivi artikli 2 lõiget 2. Sellega sätestatakse õiguslik alus jäätmevoogude üksikdirektiivide vastuvõtmiseks, sest vajadust lisadirektiivide vastuvõtmiseks ei tohiks välistada. Käesoleva muudatusettepanekuga sätestatakse õiguslik alus ka direktiiviettepanekutele seoses 8. muudatusettepanekuga artikli 11 kohta. Muudatusettepanek lisab ka nõude jäätmekäitluse suunamise osas. See lähenemisviis, mille eesmärk on jäätmevoogude käitlemisviiside ühtlustamine, on lisa ringlussevõtu standardite kehtestamisele võrdsete konkurentsitingimuste tagamisel.

4. soovitus

Artikkel 3(b)

Motivatsioon

Kõnealune artikkel peaks sisaldama kõiki mõisteid, mis on seoses jäätmedirektiivi sätetega asjakohased. Samaaegselt peavad kõnealused mõisted ühtima olemasolevates jäätmeid käsitlevates õigusaktides, iseäranis jäätmeveo määruses kasutatavate mõistetega. Seega tehakse ettepanek:

5. soovitus

Artikkel 4

Motivatsioon

Artiklit 4 puudutava muudatusettepaneku eesmärk on tagada jäätmeloendi õiguskindlus. Olemasolevat jäätmeloendit on pidevalt muudetud komiteemenetluse kaudu ning see on ajakohastatud. Hoolimata sellest, et jäätmeloendi kvaliteeti saab alati parandada, ei tohiks kõnealuse loendi väljatöötamisel tehtud jõupingutusi lihtsalt kõrvale jätta. Vastupidi, need peaks moodustama aluse edasisele tööle jäätmeloendi edasiarendamisel ning seega pakkuma pidevust ametiasutustele ja ettevõtjatele. Kuna direktiivid 75/442/EMÜ ja 91/689/EMÜ tunnistatakse kehtetuks, on oluline tagada, et kehtiv loend jääb jõusse kuni ajani, mil uus vastu võetakse. Uue loendi väljatöötamiseks peaks määrama kindla tähtaja. Praktilised kogemused näitavad, et tuleks eelistada materjalipõhist jäätmeloendit (olulised kriteeriumid: koostis ja koostisainete kontsentratsioon), kuna see võimaldab keskkonna-, tervishoiu- ja turvalisuse aspektide paremat hindamist ja hõlbustab vastava taaskasutamistoimingu määramist. Komisjoni ettepanek uue loendi väljatöötamiseks ei ole piisavalt täpne. Tuleks selgitada, et loendisse kuuluvad nii tavajäätmed kui ohtlikud jäätmed.

6. soovitus

Artikkel 5

Motivatsioon

Jäätmekäitlustoimingute klassifikatsioon mõjutab suurel määral võimalusi planeerida mahuvajadusi keskpikas ja pikas perspektiivis. Samuti määratakse sellega ära konkurentsitingimused konkreetsete jäätmekäitlusettevõtete jaoks. Käesolev muudatusettepanek kutsub üles kasutama poliitilist otsustusmenetlust, kuhu on kaasatud asjaomased osapooled. Jäätmekäitlustoimingute klassifikatsiooni käsitleva määruse vastuvõtmine võimaldab seda, et tõhususkriteeriumite valik ning vastavate lävitasemete seadmine oleksid poliitilise kontrolli all. Samas annab selle määruse vastuvõtmine võimaluse võtta vastu meetmeid, ilma et oleks vaja pidevalt jäätmedirektiivi muudatusi teha. Arvestades kohaliku tasandi teadmistebaasi ning vastutust ja pädevust jäätmevaldkonnas, tuleks kohalike ja piirkondlike omavalitsustega vähemalt konsulteerida, enne kui tehakse ettepanek rakendusmeetmete suhtes. 5. ja 6. muudatusettepaneku vastuvõtmise tulemusel viiakse jäätmedirektiivi I ja II lisa üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu jäätmekäitlustoimingute klassifikatsiooni käsitleva määruse nr xxxx I ja II lisaks.

7. soovitus

Artikkel 6

Motivatsioon

Samadel põhjustel, mis on toodud 5. muudatusettepaneku põhjenduses, peaks kõnealuses artiklis käsitletavat teemat arutama poliitilisel, mitte ainult tehnilisel tasandil. Jäätmekäitlustoimingute ja käesoleval juhul kõrvaldamistoimingute klassifikatsioon mõjutab suurel määral pädevate ametiasutuste ja eraettevõtjate võimalusi planeerida mahuvajadusi keskpikas ja pikas perspektiivis. Samuti määratakse sellega ära konkurentsitingimused konkreetsete jäätmekäitlusettevõtete jaoks.

Seega peaks rakendusmeetmete vastuvõtmisel kasutama poliitilist otsustusmenetlust, kuhu on kaasatud asjaomased osapooled. Arvestades kohaliku tasandi vastutust ja pädevust jäätmevaldkonnas, tuleks kohalike ja piirkondlike ametiasutustega vähemalt konsulteerida, enne kui tehakse ettepanek rakendusmeetmete suhtes, ning neile tuleks anda võimalus avaldada arvamust mõjuhinnangu kohta, mille komisjon peaks läbi viima enne ettepaneku tegemist.

8. soovitus

Artikkel 9

Motivatsioon

Ühenduse kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, mille Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu 22. juulil 2002, toetub peamiselt põhimõttele, et saastaja maksab. Seda põhimõtet kui keskkonnapoliitika põhiprintsiipi tuleks direktiivis korrata.

9. soovitus

Artikli 11 lõike 1 uus punkt c

Motivatsioon

Soovitatav on jäätmete jäätmetena mittekäsitlemise kriteeriume rakendada alles pärast jäätmete käitlemist. See tähendab, et jäätmeid ei ole võimalik jäätmevaldkonna õigusaktide reguleerimispiirkonnast välja jätta enne, kui need kuuluvad tõepoolest uude tootmistsüklisse ja neil on täiesti uue materjali või ainega sarnane kvaliteet.

10. soovitus

Artikli 11 lõige 2

Motivatsioon

Artikkel 11 annab ülevaate kriteeriumidest, millal jäätmed lakkavad olemast jäätmed, ja seega jäätmevaldkonna õigusaktide edasisest reguleerimisalast. Keskkonnaalaste kriteeriumide valik ja see, millisel tasemel need sätestatakse, ei ole ainult tehniline, vaid ka poliitiline küsimus. Kuna jätkuvalt puuduvad rangete kriteeriumid selle mõiste kasutuse osas võib see viia segaduseni ja isegi erinevate huvirühmade vaheliste vaidlusteni. Seega peaks rakendusmeetmeid arutama poliitilisel tasandil. Ettepanekute esitamine jäätmete lakkamise direktiividena aitab vältida seda, et jäätmedirektiivi tuleks pidevalt muudatusi teha. Kuna sellistel ettepanekutel on keskkondlikud, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed, peaks nendega kaasas käima mõjuhinnangud, mis hõlmaks laiaulatuslikku konsultatsiooni asjaomaste sidusrühmadega.

11. soovitus

Artikkel 13

Motivatsioon

Kõnealune artikkel on üleliigne, sest jäätmeloendi kehtestamist puudutavad nõuded on juba esitatud artiklis 4.

12. soovitus

Artikkel 15

Motivatsioon

Ühesugune jäätmete ohtlikena või mitteohtlikena klassifitseerimine on oluline eeltingimus nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 rakendamisele, mis käsiteleb jäätmesaadetiste järelevalvet ja kontrolli. Seesugune klassifitseerimine on praegu arutlusel tehnika arengule kohandamise komitees. Muutusi ei saa jätta liikmesriikide pädevusse, kuid need peaksid jõustuma alles pärast liikmesriikide esindajate ja komisjoni vahelisi arutelusid.

13. soovitus

Artikkel 16

Motivatsioon

Jäätmete segamist võivad teostada ainult vastava loa saanud käitised. Siiski tuleb märkida, et artikli 16 punkti 2 sätetes nõutakse ainult illegaalsete jäätmesegude lahuskogumist juhul, kui seda nõutakse “liikmesriikide määratletavates tehnilistes ja majanduslikes teostatavuskriteeriumites”. Direktiivi tekstis tuleb selgelt välja tuua, et jäätmetekitajatel, -kogujatel ja transportijatel on keelatud jäätmeid segada. Lisaks tuleb täpsustada, et jäätmete segu tuleb käidelda vastavalt ohtlikke jäätmeid käsitlevatele eeskirjadele, vältimaks jäätmete segamist üksnes saasteainete lahjendamiseks.

14. soovitus

Artikli 19 lõige 1

Motivatsioon

Direktiivi artikliga 19 seotud keskkonnamõju arvestades peaks artikkel sätestama, et käitlemise kvaliteedi kohta on võimalik sätestada nõudeid.

15. soovitus

Artikkel 21

Motivatsioon

Nagu 5., 6. ja 9. muudatusettepaneku puhul, kutsub käesolev muudatusettepanek komisjoni üles poliitiliseks ja mitte ainult tehniliseks aruteluks. Miinimumstandardid lubade jaoks, mille eesmärk on tagada jäätmete käitlemine keskkonnale ohutul viisil, tuleks kehtestada poliitilise otsustusmenetluse korras, kuhu on kaasatud asjaomased osapooled. Arvestades kohaliku tasandi vastutust ja pädevust jäätmevaldkonnas, tuleks kohalike ja piirkondlike ametiasutustega vähemalt konsulteerida, enne kui tehakse ettepanek rakendusmeetmete suhtes, ning neile tuleks anda võimalus avaldada arvamust mõjuhinnangu kohta, mille komisjon peaks läbi viima enne ettepaneku tegemist.

16. soovitus

Artikli 26 lõige 1

Motivatsioon

Jäätmekavade läbivaatamise sagedus peaks olema kooskõlas artiklis 29 sätestatud jäätmetekke vältimise programmide läbivaatamise sagedusega. Jäätmetekke vältimise programmide läbivaatamine on sätestatud artiklis 31 ning see on seotud aruandluskohustustega, mis on määratletud artiklis 34. Vastavalt artiklike 34 tuleb aruanne esitada kord kolme aasta jooksul. Nii jäätmekavade kui jäätmetekke vältimise programmide samaaegne läbivaatamine ja aruannete esitamine sektori tasandil aitab asjaomastel asutustel seda teha regulaarselt, mis omakorda aitab neil täita direktiivi aruandluskohustusi.

Seoses nende kriteeriumidega on tähtis mainida, et pädevatele ametiasutustele tuleks eraldada piisavalt ressursse.

17. soovitus

Artikkel 29 lõige 1

Motivatsioon

Nagu öeldud 14. muudatusettepanekus, tuleb jäätmetekke vältimise programmide läbivaatamise sagedus ajaliselt ühtlustada jäätmekäitluskavade läbivaatamise sagedusega. Jäätmetekke vältimise programmide läbivaatamine on sätestatud artiklis 31 ning see on seotud aruandluskohustustega, mis on määratletud artiklis 34. Vastavalt artiklike 34 tuleb aruanne esitada kord kolme aasta jooksul. Aruandlusnõuete ühtlustamise ettepaneku põhjused on samad kui 14. muudatusettepanekus.

Kuna jäätmetekke vältimise programmide eesmärk on toime tulla jäätmepoliitika ühe olulisima väljakutsega, milleks on jäätmetekke vähendamine, peab kohandatud raamdirektiiv looma võrdluspunktid, mille suhtes saab edusamme hinnata. Selgete vähendamiseesmärkide seadmine on ka kooskõlas eesmärkide ja prioriteetsete valdkondadega, mis on määratletud ühenduse kuuendas, jäätmeid puudutavas keskkonnaalases tegevusprogrammis.

Artiklis 29 nõutakse, et jäätmetekke vältimise programmid koostataks sellisel geograafilisel tasandil, mis on kõige sobivam nende tõhusaks kohaldamiseks. Seega on oluline, et kõnealusele tasandile eraldataks piisavalt ressursse.

18. soovitus

Artikkel 30 lõige 2

Motivatsioon

Kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete eesmärkide seadmisega riiklikul tasandil võivad ilmneda erinevused liikmesriikide olukorras. Edenemise jälgimine ja hindamine kokkulepitud meetoditega võimaldab täiendavalt välja töötada jäätmetekke vältimise poliitikat ühenduse tasandil.

19. soovitus

Artikkel 34 lõige 1

Motivatsioon

Sektoriaruannete koostamise sagedus peaks olema ühtlustatud nii jäätmetekke vältimise programmidele kui jäätmekäitluskavadele esitatavate nõuetega, ja seda samadel põhjustel kui 14. ja 15. muudatusettepanekus.

20. soovitus

Artikkel 35

Motivatsioon

Kõnealuse direktiivis lisadel on oluline roll jäätmevaldkonna õigusaktide edasise reguleerimisala määratlemisel. Nagu öeldud 5. ja 6. muudatusettepanekus, tehakse ettepanek, et I ja II lisa, mis kujutavad tulevast jäätmekäitlustoimingute klassifikatsiooni, viiakse üle eraldi määruse lisadeks. Siiski on üldiselt oluline tunnistada, et kõnealuse direktiivi lisade kohandamine teaduse ja tehnika arenguga vajab lisaks tehnilisele arutelule ka poliitilist arutelu. Asjaomaseid osapooli tuleks kaasata kõnealusesse poliitilisse otsustusmenetlusse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega tuleks konsulteerida vähemalt enne pakutud meetmete rakendamist, võttes arvesse nende vastutust ja volitusi jäätmealal. Nagu 5. muudatusettepanekus öeldud, tuleb asjaomastele osapooltele anda võimalus avaldada arvamust mõjuhinnangu kohta, mille komisjon peaks läbi viima enne ettepanekut sellekohaste muudatuste tegemiseks õigusaktides.

21. soovitus

I LISA

Motivatsioon

Jäätmedirektiivi I lisa tuleks viia määruse nr xxxx I lisaks ning käesolevast muudatusettepanekust tuleks see vastavalt 5. muudatusettepaneku motivatsioonile välja jätta.

22. soovitus

II lisa

Motivatsioon

Jäätmedirektiivi II lisa tuleks vastavalt 5. muudatusettepaneku motivatsioonile viia eraldi määruse lisaks ning vastavalt eelnevatele muudatusettepanekutele välja jätta.

Brüssel, 14. juuni 2006

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

----

(1)EÜT C 73, 23.3.2004, lk 63.

----

----

Regioonide Komitee Arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonnasõbralike maanteeveokite edendamise kohta”

(2006/C 229/02)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse“Ettepanekut: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonnasõbralike maanteeveokite edendamise kohta” (KOM(2005) 634 lõplik — 2005/0283 (COD));

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 21. detsembri 2005. aasta otsust konsulteerida kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 175 ja artikli 265 lõikele 1;

võttes arvesse Regioonide Komitee presidendi 24. jaanuari 2006. aasta otsust teha vastavasisulise arvamuse koostamine ülesandeks säästva arengu komisjonile;

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: “Linnakeskkonna temaatilise strateegia suunas” (KOM(2004) 60 lõplik — CdR 93/2004 fin) (1);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, mis käsitleb valget raamatut “Euroopa transpordipoliitika aastaks 2010: aeg otsustada” (KOM(2001) 370 lõplik) (CdR 54/2001 fin) (2);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teemal “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: 2005. aasta kokkuvõte ELi säästva arengu strateegiast: esialgne hinnang ja tulevikusuunad” (KOM(2005) 37 lõplik — CdR 66/2005 fin);

võttes arvesse säästva arengu komisjoni poolt 3. aprillil 2006 vastu võetud arvamuse eelnõu (CdR 48/2006 CdR 48/2006 rev.1) (Raportöör: pr KARLSSON, kommuuninõunik, Vindelni kommunivalitsuse liige (SE/ALDE));

arvestades järgmist:

võttis täiskogu 65. istungjärgul 14.–15. juunil 2006 (15. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse:

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

Üldist

Täiendavad meetmed keskkonnasõbraliku liikluse edendamiseks

Kavandatud meetmed

Direktiivi ettepaneku rakendamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil

Edasine jälgimine

2.   Regioonide Komitee soovitused

Brüssel, 15. juuni 2006

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

----

(1)EÜT C 43, 18.2.2005, lk. 35.

(2)EÜT C 192, 12.8.2002, lk. 8.

----

----

Regioonide Komitee Arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituspõhipädevuste kohta elukestvas õppes”

(2006/C 229/03)

REGIOONIDE KOMITEE,

arvamus teemalEttepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus põhipädevuste kohta elukestvas õppes (KOM (2005) 548(lõplik)-2005/0221 (COD));

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsust konsulteerida kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 esimesele lõikele;

võttes arvesse Regioonide Komitee presidendi 24. jaanuari 2006. aasta otsust teha Regioonide Komitee kultuuri- ja hariduskomisjonile ülesandeks koostada kõnealusel teemal arvamus;

võttes arvesse komitee arvamust teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse terviklik tegevuskava elukestva õppe valdkonnas” (CdR 258/2004 fin (1));

võttes arvesse komitee arvamust komisjoni teatise kohta — Muuta elukestev õpe Euroopas reaalsuseks (CdR 49/2002 fin (2));

võttes arvesseEuroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekut, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) (CdR 155/2005 fin);

võttes arvesse komitee arvamust teemal Mitmeaastane programm (2004–2006) info- ja sidetehnoloogiate (ICT) tõhusaks lülitamiseks Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidesse (e-Õpe) (CdR 73/2003 fin (3));

võttes arvesse komitee arvamust komisjoni teatise kohta, mis käsitleb keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamist: tegevuskava 2004-2006 (CdR 248/2003 fin (4));

võttes arvesse arvamust teemal: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse programm Kultuur 2007 (2007–2013) (CdR 259/2004 fin (5));

võttes arvesse komitee arvamust Teatis: valge raamatu “Uus hoog Euroopa noortele” järelmeetmed. Ettepanekud noorsoo vabatahtlike tegevuste ühiseesmärkide kohta vastusena nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonile Euroopa noorsooalase koostöö raamistiku kohta KOM(2004) 337 (lõplik);

võttes arvesse komitee arvamust “Teatis: valge raamatu “Uus hoog Euroopa noortele” järelmeetmed. Ettepanekud noorte parema mõistmise ja tundmise ühiseesmärkide kohta vastusena nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonile Euroopa noorsooalase koostöö raamistiku kohta” KOM(2004) 336 lõplik (CdR 192/2004 fin (6));

võttes arvesse kultuuri-, haridus ja teaduskomisjoni arvamuse eelnõud, mis võeti vastu 4. aprillil 2006 (CdR 31/2006 rev.2) (raportöör: Christina Tallberg, Stockholmi Lääni landsting'i liige (SE-PES));

võttis täiskogu 65. istungjärgul 14.-15. juunil 2006 (14. juunil 2006. aastaistungil) vastu järgmise arvamuse:

Komisjoni teatise sisu

Euroopa Ülemkogu tunnistas 2000. aasta märtsi Lissaboni istungil, et Euroopa peab vastama väljakutsetele, mis kaasnevad globaliseerumisega ja üleminekuga teadmistepõhisele majandusele. Ülemkogu rõhutas, et “igal kodanikul peavad olema oskused, mida nõuab elu ja töö uues infoühiskonnas” ja et “Euroopa raamistikuga tuleks määratleda elukestva õppe käigus omandatavad uued põhioskused (7): arvutioskus, võõrkeeled, tehnoloogilised teadmised, ettevõtlus ja suhtlemisoskus.”

Sellest lähtuvalt esitatakse käesolevas soovituses üleeuroopalised suunised põhipädevuste kohta ning selgitatakse, kuidas saab elukestva õppe kaudu tagada sellised pädevused kõigile kodanikele.

Teadmisteühiskonna areng suurendab vajadust põhipädevuste järele isiklikus, avalikus ja tööalases sfääris.

Lissaboni strateegia kõrgetasemeline töörühm leidis novembris 2004 siiski, et “Euroopas ei ole tehtud veel kaugeltki piisavalt palju selleks, et pakkuda inimestele võimalusi, mis aitaksid neil kohaneda muutustega tööturul, ning see kehtib nii kõrge kui madala kvalifikatsiooniga töötajate kohta.”

Paljud riigid on käivitanud põhioskuste programmid täiskasvanutele (tihti valitsusväliste organisatsioonide abil), mis on suunatud põhioskuste arendamisele nt kirja- ja arvutusoskuse ning IKT alal. Paljudes riikides on olukord siiski selline, et kodanikel puudub võimalus põhioskuste omandamiseks.

Dokument “Põhipädevused elukestvas õppes — üleeuroopalised suunised” kirjeldab teadmisi, oskusi ja suhtumisi, mis võimaldavad inimestel täita aktiivsemat rolli nii jätkusuutlikus arengus kui kodanikudemokraatias. Kaheksa põhipädevust on järgmised: emakeeleoskus, võõrkeelteoskus, matemaatikapädevus, infotehnoloogi pädevus, õppimisoskus, interpersonaalne, kultuuridevaheline ja sotsiaalne pädevus, ettevõtlikkus ja kultuuripädevus.

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsus

Euroopa Liidus tervikuna on kohalikul ja piirkondlikul tasandil suur vastutus üldhariduse ja kutseõppega seotud küsimustes ning pädevuste arendamises läbi elukestva õppe.

Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ainulaadne seisund konstruktiivse koostöö algatamiseks sotsiaalpartnerite ning põhiharidust ning täiendõpet pakkuvate institutsioonide ja organisatsioonidega, nii et üldharidust- ja kutseõpet on võimalik korraldada vastavalt kohalikele vajadustele ja nõudmistele.

Lisaks sellele on kohaliku ja piirkondliku tasandi koostööprojektid oluliseks liikumapanevaks jõuks majanduskasvule ja arengule.

Õppeprogrammid võimaldavad Euroopa Liidul jõuda otse kodanikeni. Ükski teine Euroopa Liidu tegevus ei mõjuta nii paljusid inimesi igal aastal. Programmid edendavad haridussüsteemi kaasajastamist ja aitavad üksikisikul arendada oma pädevusi. Kohaliku ja piirkondliku tasandi vastutust silmas pidades peaksid piirkondliku tasandi osalejad olema oluline sihtrühm programmide koostamisel üldhariduse ja kutseõppe valdkonnas (8).

Elukestva õppe piirkondlik võrgustik (R3L-algatus), mille komisjon algatas koostöös Regioonide Komiteega, on heaks näiteks elukestva õppe levitamisel ja arendamisel Euroopas. Algselt oli tegemist eraldi eelarvet omava pilootalgatusega. Praegu on kõnealune algatus kaasatud elukestva õppe uue tervikliku tegevusprogrammi 2007-2013 ettepanekusse.

1.   Regioonide Komitee üldised seisukohad teatise kohta

2.   Komisjoni ettepanek liikmesriikidele antavate soovituste kohta

2.8   Komisjoni soovitus 1:

“[...] Tagada, et üldharidus ja kutseõpe pakuks kõigile noortele võimalusi põhipädevuste omandamiseks tasemel, mis valmistab neid ette täiskasvanuikka jõudmiseks ning oleks aluseks õpingute jätkamisele ja tööelule”

Regioonide Komitee seisukohad:

2.9   Komisjoni soovitus 2:

“[...] tagada, et hoolitsetaks ka nende noorte inimeste vajaduste eest, kes isiklike, sotsiaalsete, kultuuriliste või majanduslike olude tõttu on ebasoodsas olukorras ja vajavad oma hariduspotentsiaali realiseerimiseks erilist toetust”

Regioonide Komitee seisukohad:

2.10   Komisjoni soovitus 3:

“[...] Tagada, et täiskasvanud saaksid põhipädevusi kogu elu arendada ja täiendada ning et erilist tähelepanu pööratakse prioriteetseks seatud sihtrühmadele riiklikus, piirkondlikus ja/või kohalikus kontekstis”

Regioonide Komitee seisukohad:

2.11   Komisjoni soovitus 4:

“[...] tagada täiendõppeks ja täiskasvanute koolituseks vajaliku infrastruktuuri olemasolu (õpetajad ja koolitajad, meetmed juurdepääsu tagamiseks ning toetus õppijatele), mis arvestaks täiskasvanute erinevaid vajadusi”

Regioonide Komitee seisukohad:

2.12   Komisjoni soovitus 5:

“[...] tagada täiskasvanuhariduse ja täiskasvanute koolituse ühtsus, sidudes need tihedalt tööhõive- ja sotsiaalpoliitikaga ning teiste noori mõjutavate poliitikavaldkondadega ning tehes koostööd sotsiaalpartnerite ning teiste huvirühmadega”

Regioonide Komitee seisukohad:

2.13   Komisjoni soovitus 6:

[...] toetuda põhipädevuste kaasamisel elukestva õppe strateegiatesse lisas toodud dokumendile “Põhipädevused elukestvas õppes — üleeuroopalised suunised”.

Regioonide Komitee seisukohad:

3.   Põhipädevused

Euroopa põhipädevused hõlmavad kaheksat valdkonda:

3.1   Emakeeleoskus;

3.2   Võõrkeelteoskus;

3.3   Matemaatikapädevus ja teadmised teaduse ja tehnoloogia alustest;

3.4   Infotehnoloogiline pädevus;

3.5   Õppimisoskus;

3.6   Sotsiaal- ja kodanikupädevus;

3.7   Algatusvõime ja ettevõtlikkus;

3.8   Kultuuripädevus.

3.9   Regioonide Komitee ettepanekud

Brüssel, 14. juuni 2006

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

----

(1)ELT C 164, 05.07.2005, lk 59.

(2)ELT C 278, 14.11.2002, lk 26.

(3)ELT C 244, 10.10.2003, lk 42.

(4)ELT C 73, 23.3.2004, lk 33.

(5)ELT C 164, 05.07.2005, lk 65.

(6)ELT C 43, 18.02.2005, lk 42

(7)  Üldiselt viitab termin “põhipädevused”kirja- ja arvutusoskusele; Lissaboni Ülemkogus tehti ettepanek lisada teadmisteühiskonnas vajalikud uued oskused, nagu IKT-alased oskused ja ettevõtlikkus.

(8)  CdR 258/2004 fin.

(9)  CdR 49/2002 fin.

(10)  CdR 49/2004 fin.

(11)  CdR 19/2001 fin.

(12)  CdR 248/2003 fin.

(13)  CdR 151/2005 fin.

(14)  Põhipädevus nr 8: Kultuuripädevus.

----

----

Regioonide Komitee Arvamus teemal “Komisjoni teatis Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: poliitiline raamistik Euroopa Liidu töötleva tööstuse tugevdamiseks — Tööstuspoliitika enam integreeritud lähenemise suunas”

(2006/C 229/04)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist “Ühenduse Lissaboni programmi rakendamine: poliitiline raamistik Euroopa Liidu töötleva tööstuse tugevdamiseks — Tööstuspoliitika enam integreeritud lähenemise suunas”, KOM(2005) 474 lõplik;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 12. oktoobri 2005. aasta otsust konsulteerida Regioonide Komiteega kõnealusel teemal vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 esimesele lõikele;

võttes arvesse Regioonide Komitee presidendi 10. novembri 2005. aasta otsust, teha asjaomase arvamuse koostamine ülesandeks Regioonide Komitee majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjonile;

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamuse eelnõu (CdR 39/2006 rev.2), mille majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon võttis vastu 6. aprill 2006 (raportöör: hr O. Hoes, Põhja-Brabanti provintsi saadik);

ning arvestades järgmist:

võttis täiskogu 65 istungjärgul, mis toimus 14.- ja 15. juuni 2006 (14. juuni 2006 istungil) vastu järgmise arvamuse:

1.   Regioonide Komitee seisukoht

Valdkonnaülesed ettepanekud

Konkurentsivõime, energeetika ja keskkonna kõrgetasemeline töörühm

Ametioskuste parandamine

Intellektuaalomandi õigused

Integreeritud lähenemine teadustööle ja uuendustegevusele

Valdkonnaspetsiifilised ettepanekud

2.   Regioonide Komitee muud soovitused

Euroopa aastal 2027 (tulevikunägemus)

Teha panus “Euroopa tipppude” ja piirkondade vahelisele vastastikusele mõjule

Valdkonnapõhiselt lähenemiselt klastripõhisele lähenemisele (uued valdkonnad)

Tugevam toetus integratsioonile

Bürokraatia vähendamine, kättesaadavus VKEdele

Lõpetuseks

Pidades silmas Euroopa Komisjoni tulevast vahearuannet, oleks Regioonide Komiteel väga hea meel saada vastukaja käesolevas arvamuses esitatud ettepanekutele ja nõuannetele. Lisaks kutsub komitee komisjoni üles viima sisse iga-aastase seire. Regioonide Komitee on meeleldi valmis andma iga-aastasele seireraportile oma kommentaari.

Brüssel, 15. juuni 2006

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

----

(1)  Siinkohal tuleks tähelepanu pöörata ka mõistele “suured ettevõtted”.

----

----

Regioonide Komitee ArvamuS teemal“Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele: Uus mitmekeelsuse raamstrateegia”

(2006/C 229/05)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele teemal Uus mitmekeelsuse raamstrateegia (KOM (2005) 596 lõplik);

võttes arvesse Regioonide Komitee presidendi 24. jaanuari 2006. aasta otsust teha Regioonide Komitee kultuuri-, haridus- ja teaduskomisjonile ülesandeks koostada kõnealuse teema kohta arvamus;

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2005. aasta otsust konsulteerida kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 esimesele lõikele;

võttes arvesse arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis paneb paika programmi Kultuur 2007 (2007–2013)” (KOM(2004) 469 lõplik), (CdR 259/2004 fin) (1);

võttes arvesse arvamust “Komisjoni teatis keeleõppe edendamise ja keelelise mitmekesisuse kohta: tegevuskava 2004–2006” (CdR 248/2003 fin) (2);

võttes arves arvamust teemal “Piirkondlike ning vähemuskeelte edendamine ja kaitse” (CdR 86/2001 fin) (3);

võttes arvesse kultuuri-, haridus- ja teaduskomisjoni arvamuse eelnõud (CdR 33/2006 rev2), mis võeti vastu 4. aprillil 2006 (raportöör: hr Seamus Murray, Meathi krahvkonnanõukogu ja Kesk-Ida piirkondliku omavalitsuse liige, (IE/UEN-EA));

võttis täiskogu 65. istungjärgul 14.–15. juunil 2006 (14. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse.

1.   Üldised seisukohad

Regioonide Komitee,

Erimärkused raamstrateegia kohta

Mitmekeelse ühiskonna meetmed — keeleõpe ja keeleline mitmekesisus ühiskonnas

Regioonide Komitee

Mitmekeelse majanduse meetmed

Regioonide Komitee,

Mitmekeelsuse edendamine komisjoni ja kodanike suhetes

Regioonide Komitee

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

Erimärkused raamstrateegia kohta

Mitmekeelse ühiskonna meetmed — keeleõpe ja keeleline mitmekesisus ühiskonnas

Regioonide Komitee

Mitmekeelse majanduse meetmed

Mitmekeelsuse edendamine komisjoni ja kodanike suhetes

Brüssel, 14. juuni 2006

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

----

(1)ELT C 164, 5.7.2005, lk 65

(2)ELT C 73, 23.3.2004, lk 33

(3)ELT C 357, 14.12.2001, lk 33

----

----

Regioonide Komitee arvamus teemal “Meresõiduohutuse kolmas pakett”

(2006/C 229/06)

REGIOONIDE KOMITEE,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Komisjoni 25. novembri 2005. aasta kirja, milles paluti Regioonide Komitee arvamust meresõiduohutuse kolmanda paketi kohta;

VÕTTES ARVESSE komisjoni teatist teemal “Meresõiduohutuse õiguslike meetmete kolmas pakett” ning selles sisalduvat seitset direktiivi: KOM(2005) 586 lõplik; KOM(2005) 587 lõplik; KOM(2005) 588 lõplik; KOM(2005) 589 lõplik; KOM(2005) 590 lõplik; KOM(2005) 592 lõplik; KOM(2005) 593 lõplik;

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee juhatuse 12. aprilli 2005. aasta otsust teha territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjonile ülesandeks koostada kõnealusel teemal arvamus;

VÕTTES ARVESSE ettepanekut Euroopa Parlamendi resolutsiooniks, mis käsitleb mereohutuse parandamist, olles vastukajaks Prestige'i õnnetusele (2003/2066(INI)) ja MARE komisjoni tööle (MARE resolutsioon);

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) poolt väljendatud Euroopa reederite ühingute ning nende liikmete arvamust 2004. aasta juunis ja Euroopa Meresadamate Organisatsiooni (ESPO) arvamusi Euroopa meresadamate nimel 10. juunil 2004 ja 10. märtsil 2005, samuti INTERTANKO väljendatud arvamust enda ja oma liikmete nimel 2006. aasta jaanuaris;

VÕTTES ARVESSE MUSO (Maritime Safety Umbrella Operation) tegevust nagu seda esitleti 23.–24. veebruaril 2006 seminaril “Ohutute paikade parimad tavad: määratlemine, kavandamine ja sidusrühmade kaasamine” ning samal kohtumisel esitatud ettepanekuid, mille eesmärgiks on arendada Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) kaudu õnnetuste ohjamise raamistikku ja mis tuleks kaasata kõnealusesse direktiivi;

VÕTTES ARVESSE IMO rahvusvahelisi merekonventsioone, sealhulgas kõiki nendega seotud ja kehtivaid assamblee resolutsioone ning muudatusi;

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee arvamuse eelnõu (CdR 43/2006 rev 2), mille Regioonide Komitee territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjon võttis vastu 5. aprillil 2006 (raportöör: Flo Clucas (UK/ALDE) (Liverpooli linnavolikogu liige);

Ning arvestades järgmist:

võttis täiskogu 65. istungjärgul 14.–15. juulil 2006 (15. juuli istung) vastu järgmise arvamuse.

Regioonide Komitee

usub, et meresõiduohutuse kolmanda paketiga “Erika III” on võimalik parandada märkimisväärselt meretranspordi ohutust:

1.   Ettepanek direktiivi kohta, mis käsitleb lipuriikide vastutust

SOOVITUSED

Soovitus 1.1

Artikkel 1

Motivatsioon

Siiani on IMO konventsioonide tõlgendus jäetud lipuriigi ametivõimude või nende nimel tegutsevate kohtute otsustada, põhjustades erinevaid tõlgendusi ja varieeruvaid standardeid. IMO konventsioonide tõlgendamise ühtlustamiseks peaks olema kohustuslik kasutada kõnealuste konventsioonide tõlgendust sellisel kujul, nagu IMO neid ise kasutab.

Soovitus 1.2

Artikkel 2

Motivatsioon

Metsamaterjali tekilastide ohutu veo koodeks laevadele peaks olema kaasatud meresõiduohutuse kolmanda paketi kõigisse direktiividesse järgmistel põhjustel:

Tahkete puistekaupade ohutu veo koodeks peaks olema kaasatud meresõiduohutuse kolmanda paketi kõigisse direktiividesse, kuna on leidnud kinnitust, et puistlastilaevad on ühed ohtlikumad laevad. Puitlasti ohutu ja õige käitlemine, sealhulgas selle lastimine ja tasakaalustamine, laeva lastiruumide lastimise järjekord seoses ballasti eemaldamisega, samas laeva liigselt koormamata, on laeva ohutuse seisukohalt olulised. Peale laevadel veetava kütteõli reostavad merd ka teatud puitlastid.

Soovitus 1.3

Artikkel 5

Motivatsioon

Muudatusettepaneku eesmärk on kaotada soovimatu komme anda võimalus “nõuetele mittevastavate laevadele” sõitmiseks kolmandate riikide lipu all ja nende kandmiseks vähemnõudlikumasse registrisse, kui tekivad vaidlused lipuriigiga laevade ohutuse, mehitamise, töös hoidmise ja hoolduse üle.

2.   Direktiivi ettepanek sadamariigi kontrolli kohta

SOOVITUSED

Soovitus 2.1

Artikkel 5

Motivatsioon

Soov kontrollida 25 % laevadest ei muuda praegust olukorda.

Soovitus 2.2

Artikkel 7

Motivatsioon

Kõik sadamast lahkuvad laevad peavad korraliselt vastama merekõlblikkuse, sealhulgas ka lastiveokõlblikkuse tingimustele. Olemasolevad puudused võivad takistada vastavust neile tingimustele.

Soovitus 2.3

Artikkel 12

Motivatsioon

Mitte igat laeva ei juhi selle omanik. Mõnede laevade omanikuks on pangad, mis võivad soovi korral lubada enda nimel laeva hallata ja juhtida laevajuhil.

Soovitus 2.4

Artikkel 20

Motivatsioon

Igaühe nimetamine kõnealuses artiklis välistab mõiste “laeva kasutaja” tõlgendamise kohtutes süüdlasena. Loodetavasti tagab kõigi eraldi nimetamine ka selle, et laevaomanikud, laevajuhid, laevade kasutajad, prahtijad, laevad ja terminali operaatorid hoiavad üksteise tegevusel silma peal, kuna halli või musta nimekirja sattumine on tegevusele kahjulik.

Soovitus 2.5

Artiklis 8 nimetatud VIII lisa

Motivatsioon

Puitlastilaevadel on samad probleemid ballastimahutitega kui topeltkerega tankeritel. Ballastimahutitesse kogunevad setted ja mahutid korrodeeruvad tugevalt. Konstruktsiooniterase kulumine, väsimuspraod või tugevduskonstruktsioonide paindumine mõjutavad laeva ohutust ja nende ilmnemist saab kindlaks teha ainult visuaalse kontrolli käigus. Seepärast peaks sadamariigi kontrolli käigus ka neid uurima.

3.   Ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi direktiivi ettepanek

SOOVITUSED

Artikkel 1

Soovitus 3.1

Motivatsioon

Komisjon toob seletuskirjas välja ilmse vajaduse merehätta sattunud laevade ohutusse paika vastuvõtmise kohta kehtivate sätete selgemaks ja täpsusemaks muutmise järele. Seepärast teeb komisjon ettepaneku, et merehätta sattunud laeva ohutusse paika vastuvõtmine sõltub olukorra eelhinnangust ja selle otsustab liikmesriigi määratud pädev sõltumatu ametiasutus.

Pädeva sõltumatu ametiasutuse sissetoomine on soovitav, sest niiviisi tagatakse erapooletuma otsuse langetamine selle kohta, kus on merehätta sattunud laeva kõige parem vastu võtta. Ettepanekuga viiakse otsuse langetamise õigus laeva vastuvõtmise osas kohalikult sadamavõimult üle riigiasutusele. Teatud koostoime säilitamiseks ja usaldusel põhinevate suhete loomiseks kohalike sadamavõimude ja riigiasutuse vahel soovitame tungivalt teha kohustuslikuks sadamavõimudega konsulteerimise.

Kuna lõpliku otsuse merehätta sattunud laeva vastuvõtmise kohta langetab pädev sõltumatu ametiasutus, võidakse jätta sadamavõimudega arvestamata. Võimalus, et riigiasutus kohaliku sadamavõimuga ei arvesta, võib panna viimasele rahalise kohustuse otsuse eest, mida ta ei ole vastu võtnud. Pole loogiline, et sadamavõimud peavad leidma selliste kulude ja kahjude hüvitamise võimaluse, mida nad ei ole oma tegevusega tekitanud või oma otsustega põhjustanud.

Seepärast on soovitav, et pädev sõltumatu ametiasutus vastutaks täielikult enda langetatud otsuste eest ning kannaks kaasnevad kulud.

Soovitus 3.2

Artikkel 1

Motivatsioon

Juba siis, kui koostatakse kava reageerimaks liikmesriikide vetes merehätta sattunud laevaga seotud potentsiaalsele ohule, on soovitav sellesse lisada ohutusse paika vastuvõetavate laevadega seonduvate potentsiaalsete kulude ja kahjude hüvitamise menetlus.

Kohalikud sadamavõimud ja kogukonnad võivad puutuda kokku reostuse ja muude ohtudega, nagu plahvatus, ning kaasneda võivad majanduslikud kahjud, kui sadam, sillad, lüüsid või teed ohu tõttu suletakse. Kõnealune majanduslik kahju võib olla ulatuslik ja kasvada kiiresti. Sulgemise tagajärjed võivad ulatuda kaugemale sadamaalast, kuna erinevad sisemaa ettevõtted sõltuvad sadama kaudu tarnitavatest kaupadest. Rahvusvahelised fondid hüvitavad küll naftareostusega seotud kahjud, kuid ei hüvita sadamatele osaks saanud majandusliku kahju.

Kõigile laevadele kehtiva kindlustusnõude puudumisest tingituna ei ole garantiid, et laeval on tsiviilvastutuskindlustus, ning isegi kui see on, ei pruugi nõude esitajatel olla sellele juurdepääsu, kui kindlustusandja saab kasutada mingitki vastuväidet.

Ettepanek vastu võtta direktiiv laevaomanike tsiviilvastutuse ja finantstagatiste kohta parandaks märgatavalt olemasolevat õigusraamistikku. Siiski on hea, et laevaliikluse seire direktiivi sätteid täiustatakse, andmaks sadamavõimudele ja kohalike omavalitsustele selged garantiid, et merehätta sattunud laevade vastuvõtmisega seonduvad kahjud ja kulud hüvitatakse täielikult ja kiiresti.

Sellisel viisil innustatakse sadamavõime ja kohalikke omavalitsusi ohutu paiga pakkumisel aktiivselt tegutsema, samuti tagatakse nii tõhus ja efektiivne koostöö pädeva sõltumatu ametiasutusega, mille loomist soovitab komisjon igas liikmesriigis.

Komisjon on kõnealuse kompensatsiooni sadamavõimudele jätnud meresõiduohutuse kolmandas paketis lahtiseks, kuigi Euroopa Parlament nõudis komisjonilt oma 2004. aasta resolutsioonis, mis käsitleb mereohutuse parandamist, selgesõnaliselt ettepanekute esitamist rahalise hüvituse kohta ohututele paikadele (1).

Soovitus 3.3

Artikkel 1

Motivatsioon

Sadamavõimud on ühed paljudest laeva võlausaldajatest. Nad peavad jagama teiste pooltega hüvitamisele kuuluvat summat, mida saadakse rahvusvahelistest fondidest või laeva kindlustajalt. Sageli paiknevad nad hüvituse saamise järjekorras viimasel kohal, kuigi neil on ulatuslik kohustus võtta vastu merehätta sattunud laevu. Lisaks hüvitavad rahvusvahelised fondid küll naftareostusega seotud kahjud, kuid mitte sadamatele osaks saanud majandusliku kahju.

Väiksematel sadamatel ja kogukondadel, kes kannatavad merehätta sattunud laeva kohustusliku vastuvõtmise pärast, ei pruugi olla inimesi, rahalisi vahendeid ja juriidilisi teadmisi, et seista vastamisi pikaajaliste õigustoimingutega laeva käitaja, esindaja või kapteni vastu, et saada hüvitust kulude ja kahju eest, samas omamata otsuse vastuvõtmisel otsustava sõna õigust.

4.   Direktiiv, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetuste juurdluse põhimõtted

SOOVITUSED

Soovitus 4.1

Artikkel 2

Motivatsioon

Direktiivides sadamariigi kontrolli ja lipuriigi vastutuse kohta kirjeldab komisjon õigesti kalandust kui üht ohtlikumat tegevust. Mida väiksem on laev, seda suuremad on tal võimalused sattuda õnnetusse, sealhulgas sageli inimelude kaotuse hinnaga. Seepärast soovitame artikli 2 punkti d) välja jätta ning uurida kalalaevadega juhtunud õnnetusi ja ohtlikke olukordi sama hoolikalt kui kõnealuse direktiivi ettepanekul peaks uurima kaubalaevadega juhtunud õnnetusi ja ohtlikke olukordi.

5.   Direktiiv, millega kehtestatakse laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevad ühised eeskirjad ja standardid

SOOVITUSED

Soovitus 5.1

Artikkel 12

Motivatsioon

Eeldatavasti on süüdlasele vastuvõetavam, kui komisjon ise ei nõua trahve sisse, vaid seda teeb Euroopa Kohus komisjoni nõuandel.

Soovitus 5.2

Artikkel 20

Motivatsioon

Ühest klassist teise üleminek kestab tavaliselt neli aastat, lisaks üks aasta ajapikendust. Tegelikkuses teeb see kokku viis aastat. 10-aastane laev ei ole enam nii ekspluatatsioonikindel kui uuem. Väljavahetamist võib vajada vaheseinte ja tugevduskonstruktsioonide teras, samuti ballastvee ja lasti torustik, eriti põlved. See on ideaalne aeg laeva suhteliselt odavaks edasimüügiks ning kohustada uut omanikku remonti korraldama ja selle eest maksma. Tavaliselt on uus omanik vähenõudlikum ja valib sageli mugavuslipumaa all sõitmise. Seepärast ei pruugi uus klassifikatsiooniühing alati olla komisjoni määratletud “tunnustatud organisatsioon”.

6.   Määrus reisijate meritsi ja siseveekogudel vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumite korral

7.   Direktiiv laevaomanike tsiviilvastutuse ja finantstagatiste kohta

SOOVITUSED

Soovitus 7.1

Artikkel 1

Motivatsioon

Mõiste “ettevõtjad ja laevade kasutajad” hõlmab laevapereta prahtijatele lisaks ka teisi prahtijaid, kes kasutavad laevu, sh nõuetele mittevastavaid laevu, ajaprahilepingu, ringprahikirja, tšarterveolepingu, järjestikuste tšarterveolepingute alusel. Need tuleb lisada direktiivi ja neil peavad lasuma samad kohustused kui direktiivis määratletud “laevaomanikel”, st finantstagatise kohustus. Lõppude lõpuks on ju nende nafta see, mis reostab! Eelöeldu mõju oleks järgmine:

Soovitus 7.2

Artikkel 2

Motivatsioon

Tuleb ennetada võimalikku küsimust: kes on ettevõtja?

Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll strateegia rakendamisel kas siis reostatud ala puhastamise, laevadele varjupaiga pakkumise, raskustesse sattunute abistamise näol, juhul kui kohalikud elanikud ise on meresõitjad või tegutsevad ohtu sattunute päästjatena. Sellega seoses valmistab meresõiduohutuse kolmas pakett pettumuse, kuna ei osuta piisavat tähtsust osale, mida kõnealused asutused saavad soovitud tulemuste saavutamise nimel etendada.

Brüssel, 15. juuni 2006

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

----

(1)  Euroopa Parlamendi resolutsioon mereohutuse parandamise kohta, raportöör Dirk Sterckx. Vt

http://www.europarl.eu.int/comparl/tempcom/mare/pdf/res_en.pdf

----

----

Regioonide Komitee Arvamus teemal “Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele “i2010: digitaalsed raamatukogud””

(2006/C 229/07)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele “i2010: digitaalsed raamatukogud” (KOM(2005) 465 lõplik);

võttes arvesse Regioonide Komitee presidendi 24. jaanuari 2006. aasta otsust teha Regioonide Komitee kultuuri- ja hariduskomisjonile ülesandeks koostada kõnealusel teemal arvamus;

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teemal “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele: i2010 — Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”;

võttes arvesse kultuuri-, haridus ja teaduskomisjoni arvamust, mis võeti vastu 4. aprillil 2006 (CdR 32/2006 rev. 1) (raportöör: Jyrki Myllyvirta, Mikkeli linnapea (FI/EPP));

võttis täiskogu 65. istungjärgul 14.–15. juunil 2006 (15. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse.

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

Brüssel, 15. juuni 2006

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

----

----

Regioonide Komitee Arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele “Ühenduse Lissaboni kava elluviimine — kaasaegne vke-poliitika majanduskasvu soodustamiseks ja tööhõive suurendamiseks””

(2006/C 229/08)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele “Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: kaasaegne VKE-poliitika majanduskasvu soodustamiseks ja tööhõive suurendamiseks” KOM(2005) 551 lõplik;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 15. novembri 2005. aasta otsust konsulteerida kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 1;

võttes arvesse komitee presidendi 24. jaanuari 2006. aasta otsust teha asjaomase arvamuse koostamine ülesandeks majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjonile;

võttes arvesse komitee arvamust konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kohta (KOM (2005) 121 lõplik; CdR 150/2005 fin) (1);

võttes arvesse komitee arvamust teemal “Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised” (2005–2008) (KOM(2005) 141 lõplik; CdR 147/2005 fin) (2);

võttes arvesse komitee omaalgatuslikku arvamust teemal “Konkurentsivõime ja detsentraliseerimine” (CdR 23/2005 fin) (3);

võttes arvesse komitee arvamuse eelnõu CdR 40/2006 rev.2, mille 6. aprillil 2006 võttis vastu majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon, raportöör Constance Hanniffy, Offaly krahvkonnanõukogu liige, Midlandi piirkondliku omavalitsuse juht (Cathaoirleach), Borderi, Midlandi ja Westerni regionaalkogu liige, (IE/EPP).

võttis täiskogu 65. istungjärgul 14.–15. juunil 2006 (15. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse.

1.   Regioonide Komitee märkused

VKE-poliitika hoogustamine

Regioonide Komitee

Ettevõtluse ja oskuste edendamine

VKEde turulepääsu parandamine

Bürokraatia vähendamine

VKEde kasvupotentsiaali tõstmine

Dialoogi ja konsulteerimise parandamine VKEde sidusrühmadega

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

Ettevõtluse ja oskuste edendamine

VKEde turulepääsu parandamine

Bürokraatia vähendamine

Brüssel, 15. juuni 2006

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

----

(1)  Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata.

(2)  Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata.

(3)  Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata.

----

----

Regioonide Komitee Arvamus teemal “Euroopa Parlamendi resolutsioon vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas”

(2006/C 229/09)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. juuni 2005. aasta otsust konsulteerida vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 4 kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega;

võttes arvesse Regioonide Komitee juhatuse 11. oktoobri 2005. aasta otsust anda põhiseaduse ja Euroopa valitsemisasjade komisjonile korraldus koostada kõnealusel teemal arvamus;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni T6-0228/2005 vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas;

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 6 ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 13;

võttes arvesse 29. oktoobril 2004 allkirjastatud Euroopa põhiseaduse lepingut ning eelkõige põhiõiguste hartat, mis moodustab põhiseaduse lepingu II osa;

võttes arvesse direktiive 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ, milles kehtestatakse võrdse kohtlemise põhimõte, olenemata rassilisest või etnilisest päritolust, ja luuakse üldraamistik võrdseks kohtlemiseks tööhõives ja elukutsetes;

võttes arvesse komitee arvamust komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele “Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile — raamstrateegia” KOM(2005) 224 lõplik ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekut “Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna suunas”” (2007) käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta KOM(2005) 225 lõplik — 2005/0107 (COD) (CdR 226/2005 fin);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni homofoobia kohta Euroopas (RSP/2005/2666);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, mis käsitleb rohelist raamatut “Võrdõiguslikkus ja diskrimineerimise vastu võitlemine laienenud Euroopa Liidus” KOM(2004) 379 lõplik (CdR 241/2004 fin) (1);

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste sõltumatute ekspertide võrgustiku soovitusi temaatilises kommentaaris nr 3: vähemuste kaitse Euroopa Liidus;

võttes arvesse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse aruandeid sisserändajate, vähemuste ning eelkõige romide olukorra kohta;

võttes arvesse komitee arvamuse eelnõud (CdR 53 rev.1/2006), mille põhiseaduse, Euroopa valitsemisasjade ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala komisjon võttis ühehäälselt vastu 7. aprillil 2006 (raportöörid: hr Sovič, Maribori linnapea, ja hr Sinner, Minister ja peaministri kantselei direktor, Baieri liidumaa);

ning arvestades järgmist:

võttis täiskogu 65. istungjärgul 14.–15. juunil 2006 (15. juuni 2006 istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

Regioonide Komitee

1.   Üldised märkused

2.   Seisukohad ja soovitused

2.1   Mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine — detsentraliseeritud meetmed

2.2   Võrdõiguslikkuse standardite ja kavade kasutamine ja edendamine

2.3   Juurdepääs keeleõppele, haridusele ja tööturule

2.4   Juurdepääs munitsipaalkorteritele ja avalikele teenustele

2.5   Aktiivne juurdepääs poliitilisele ja ühiskondlikule elule

2.6   Andmete kogumise edendamine piirkondlikul ja kohalikul tasandil

3.   Lõppmärkused

Brüssel, 15. juuni 2006

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

----

(1)EÜT C 71, 22.03.2005, lk 62.

----

LISA

VÄHEMUSTE ÕIGUSTE KAITSE KOHALIKUL JA PIIRKONDLIKUL TASANDIL: HEAD TAVAD (1)

Paljude vähemuste olukorra parandamisele ning diskrimineerimisvastase poliitika edendamisele suunatud piirkondlik ja kohalik hea tava on Regioonide Komitee liikmete ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, organisatsioonide ja liitude uuringu tulemus. Regioonide Komitee soovib koostada piiratud loetelu ning kasutada seda Euroopa Liidu kõikide võrdse kohtlemise standardite edendamise meetmetes.

1.   Mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine

2.   Võrdõiguslikkuse standardite ja kavade kasutamine ja edendamine

3.   Juurdepääs keeleõppele, haridusele ja tööturule

4.   Juurdepääs eluasemele ja avalikele teenustele

5.   Aktiivne juurdepääs poliitilisele ja ühiskondlikule elule

6.   Romi vähemuse kaitse

Belgia

Tšehhi Vabariik

Prantsusmaa

Saksamaa

Kreeka

Hungary

Sloveenia

Hispaania

Ühendkuningriik

----

(1)  Allikad: teavet on kogunud Regioonide Komitee liikmed; Euroopa Liidu põhiõiguste sõltumatute ekspertide võrgustiku “Temaatiline kommentaar nr 3: vähemuste kaitse Euroopa Liidus” (2005); Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse aastaaruanne, II osa “Rassism ja ksenofoobia Euroopa Liidu liikmesriikides – suunad, arengud ja head tavad” (2005).

----

----

Regioonide Komitee Arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — “Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava”” ja “Valge raamat Euroopa teabevahetuspoliitika kohta”

(2006/C 229/10)

Regioonide Komitee,

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” KOM(2005) 494 lõplik ning valget raamatut Euroopa teabevahetuspoliitika kohta KOM(2006) 35 lõplik;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 13. oktoobri 2005. aasta otsust vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 esimesele lõigule konsulteerida kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega;

võttes arvesse Regioonide Komitee juhatuse 15. novembri 2005. aasta otsust anda põhiseaduse, Euroopa valitsemisasjade ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala komisjonile korraldus koostada arvamus kõnealusel teemal;

võttes arvesse Nice'i lepingut (2001/C 80/01);

võttes arvesse 29. oktoobril 2004 Euroopa Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide allkirjastatud Euroopa põhiseaduse lepingut (IGC 87/04 rev.1, IGC 87/04 Add. 1 rev.1, IGC 87/04 Add. 2 rev.1);

võttes arvesse Euroopa Liidu liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide deklaratsiooni Euroopa põhiseaduse lepingu ratifitseerimise kohta (Euroopa Ülemkogu 16.–17. juuni 2005);

võttes arvesse17. novembril 2005 allkirjastatud Regioonide Komitee ja Euroopa Komisjoni vahelist koostöölepingut (CdR 197/2005, punkt 11);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni järelemõtlemisaja kohta: struktuur, teemad ja raamistik hindamaks väitlust Euroopa Liidu üle, A6-0414/2005;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava”” (CESE 1390/2005 fin) (1);

võttes arvesse Regioonide Komitee 13. oktoobri 2005. aasta arvamust teemal “Järelemõtlemisaeg: struktuur, teemad ja raamistik hindamaks väitlust Euroopa Liidu üle”, (CdR 250/2005 fin) (2);

võttes arvesse Regioonide Komitee 17. detsembri 2002. aasta arvamust teemal “Euroopa Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele: Euroopa Liidu informatsiooni- ja kommunikatsioonistrateegia” (CdR 124/2002 fin) (3);

võttes arvesse arvamuse eelnõud (CdR 52/2006 rev.1), mille põhiseaduse, Euroopa valitsemisasjade ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala komisjon võttis vastu 7. aprillil 2006 (raportöör: Mercedes Bresso, Piedmonti regiooni president (IT-PES));

ning arvestades järgmist:

võttis täiskogu 65. istungjärgul 14.–15 juunil 2006 (15. juuni istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

Regioonide komitee ARVAMUSED JA soovitused

1.   Regioonide Komitee seisukohad järelemõtlemisperioodi ja D-kava kohta

Regioonide komitee

2.   Regioonide Komitee seisukohad Euroopa teabevahetuspoliitika kohta

Regioonide Komitee

Brüssel, 15. juuni 2006.

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

----

(1)ELT C 65, 17.3.2006, lk 92–93.

(2)ELT C 81, 4.4.2006, lk 32–36.

(3)ELT C 73, 26.3.2003, lk 46–52.

----