# Den Europæiske Unions C 227E/2006

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 227E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang21. september 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 227E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang21. september 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Europa-Parlamentet |
| | Mandag, 26. september 2005 |
| 2006/C 227E/1 | PROTOKOL | 1 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Genoptagelse af sessionen


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Modtagne dokumenter


  Andragender


  Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 116)


  Meddelelse om Kommissionens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger


  Udvalgenes og delegationernes sammensætning


  Undertegnelse af retsakter vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure


  Modtagelse af de bulgarske og rumænske observatører


  Arbejdsplan


  Parlamentets prioriterede arbejdsprogram (forhandling)


  Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager


  25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (forhandling)


  1. Kreditinstitutters virksomhed 2. Investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag ***I (forhandling)


  Lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber ***I (forhandling)


  Protokol til fiskeriaftalen EF/Comorerne * (forhandling)


  Dagsorden for næste møde


  Hævelse af mødet |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 10 |
| BILAG | 12 |
| | Tirsdag, 27. september 2005 |
| 2006/C 227E/2 | PROTOKOL | 13 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Åbning af mødet


  Modtagne dokumenter


  Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (meddelelse om indgivne beslutningsforslag)


  Tildeling og fratagelse af flygtningestatus * (forhandling)


  Aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater (forhandling)


  Afstemningstid


  Offentlige kontrakter ***I (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Aftale EF/Bulgarien om lufttrafik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Aftale EF/Kroatien om lufttrafik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Gebyrer til Det Europæiske Lægemiddelagentur * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Protokol til fiskeriaftalen EF/Comorerne * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Anmodning om ophævelse af Marios Matsakis' immunitet (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Opbevaring af data med henblik på at bekæmpe strafbare handlinger (forretningsordenens artikel 131) (endelig afstemning)


  Tildeling og fratagelse af flygtningestatus * (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  Stemmerettelser


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Territorial samhørighed — Regionerne i den yderste periferi (forhandling)


  Resultatet af undersøgelsen af verserende lovgivningsforslag (forhandling)


  Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen)


  Gigtsygdomme (skriftlig erklæring)


  Udvikling af jernbaner ***I — Certificering af togpersonale ***I — Internationale jernbanepassagerer ***I — Erstatning vedrørende jernbanefragt ***I — (forhandling)


  Dagsorden for næste møde


  Hævelse af mødet |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 24 |
| BILAG I | 26 |
| BILAG II | 30 |
| VEDTAGNE TEKSTER | 39 |
| P6_TA(2005)0342Offentlige kontrakter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om berigtigelse af direktiv 2004/18/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) | 39 |
| P6_TA(2005)0343Aftale EF/Bulgarien om lufttrafik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) | 39 |
| P6_TA(2005)0344Aftale EF/Kroatien om lufttrafik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) | 40 |
| P6_TA(2005)0345Gebyrer til Det Europæiske Lægemiddelagentur *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 297/95 om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) | 40 |
| P6_TA(2005)0346Protokol til fiskeriaftalen EF/Comorerne *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2005 — 31. december 2010 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Unionen Comorerne om fiskeri ud for Comorerne (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) | 42 |
| P6_TA(2005)0347Ophævelse af Marios Matsakis immunitetEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til anmodning om ophævelse af Marios Matsakis immunitet (2004/2194(IMM)) | 44 |
| P6_TA(2005)0348Bekæmpelse af kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om opbevaring af data, der behandles og lagres i forbindelse med levering af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, og af data, der findes i offentlige kommunikationsnet, med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre og strafforfølge kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) | 45 |
| P6_TA(2005)0349Tildeling og fratagelse af flygtningestatus *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om ændret forslag til Rådets direktiv om minimumsstandarder for procedurerne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) | 46 |
| | Onsdag, den 28. september 2005 |
| 2006/C 227E/3 | PROTOKOL | 83 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Åbning af mødet


  Bevillingsoverførsler


  Åbning af forhandlinger med Tyrkiet — Tillægsprotokol til associeringsaftalen med Tyrkiet *** (forhandling)


  Velkomstord


  Afstemningstid


  Tillægsprotokol til associeringsaftalen med Tyrkiet *** (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Åbning af forhandlinger med Tyrkiet (afstemning)


  Velkomstord


  Afstemningstid (fortsat)


  1. Kreditinstitutters virksomhed 2. Investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag ***I (afstemning)


  Lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber ***I (afstemning)


  Udvikling af jernbaner ***I (afstemning)


  Certificering af togpersonale ***I (afstemning)


  Internationale jernbanepassagerer ***I (afstemning)


  Erstatning vedrørende jernbanefragt ***I (afstemning)


  25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (afstemning)


  Territorial samhørighed (afstemning)


  Regionerne i den yderste periferi (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  Stemmerettelser


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Beskyttelse af immunitet (opfølgning)


  Olie (forhandling)


  Reform af FN og milleniumudviklingsmål (forhandling)


  Spørgetid (spørgsmål til Rådet)


  Belarus (forhandling)


  Strategisk partnerskab EU/Indien (forhandling)


  Vedvarende energikilder (forhandling)


  Menneskerettighedssituationen for minoriteter i Kosovo (forhandling)


  Handlingsprogram for trafiksikkerhed (forhandling)


  Dagsorden for næste møde


  Hævelse af mødet |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 95 |
| BILAG I | 97 |
| BILAG II | 114 |
| VEDTAGNE TEKSTER | 163 |
| P6_TA(2005)0350TyrkietEuropa-Parlamentets beslutning om indledning af forhandlingerne med Tyrkiet | 163 |
| P6_TA(2005)0351Kreditinstitutters virksomhed ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) | 166 |
| P6_TC1-COD(2004)0155Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/.../EF om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (omarbejdet) | 167 |
| BILAG ILISTE OVER DE AKTIVITETER, DER ER UNDERGIVET GENSIDIG ANERKENDELSE | 236 |
| BILAG IIKLASSIFICERING AF IKKE-BALANCEFØRTE POSTER | 236 |
| BILAG IIIBEHANDLING AF MODPARTSRISIKO VED DERIVATER, GENKØBSTRANSAKTIONER, TRANSAKTIONER VEDRØRENDE UD- ELLER INDLÅN I VÆRDIPAPIRER ELLER RÅVARER, TRANSAKTIONER MED LANG AFVIKLINGSTID OG MARGIN LENDING-TRANSAKTIONER | 237 |
| BILAG IVEKSEMPLER PÅ DERIVATER | 255 |
| BILAG VTEKNISKE KRITERIER FOR TILRETTELÆGGELSE OG BEHANDLING AF RISICI | 256 |
| BILAG VISTANDARDMETODEN | 257 |
| BILAG VIIMETODEN MED INTERNE RATINGS | 272 |
| BILAG VIIIKREDITRISIKOREDUKTION | 300 |
| BILAG IXSECURITISATION | 331 |
| BILAG XOPERATIONELLE RISICI | 349 |
| BILAG XIDE KOMPETENTE MYNDIGHEDERS TEKNISKE KRITERIER FOR REVISION OG EVALUERING | 357 |
| BILAG XIITEKNISKE KRITERIER FOR OPLYSNINGSPLIGT | 358 |
| BILAG XIII | 365 |
| BILAG XIV | 366 |
| P6_TA(2005)0352Investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)) | 371 |
| P6_TC1-COD(2004)0159Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/.../EF om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (omarbejdning) | 371 |
| BILAG IBEREGNING AF KAPITALKRAV VED POSITIONSRISIKO | 396 |
| BILAG IIBEREGNING AF KAPITALKRAV TIL AFVIKLINGS- OG MODPARTSKREDITRISIKO | 408 |
| BILAG IIIBEREGNING AF KAPITALKRAV VED VALUTARISIKO | 411 |
| BILAG IVBEREGNING AF KAPITALKRAV VED RÅVARERISIKO | 412 |
| BILAG VBRUG AF INTERNE MODELLER TIL BEREGNING AF KAPITALKRAV | 416 |
| BILAG VIBEREGNING AF KAPITALKRAV VED STORE ENGAGEMENTER | 421 |
| BILAG VIIHANDEL | 422 |
| BILAG VIIIOPHÆVEDE DIREKTIVER | 426 |
| BILAG IXSAMMENLIGNINGSTABEL | 427 |
| P6_TA(2005)0353Revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (KOM(2004)0177 — C6–0005/2004 — 2004/0065(COD)) | 432 |
| P6_TC1-COD(2004)0065Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF | 432 |
| P6_TA(2005)0354Udvikling af jernbaner ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD)) | 460 |
| P6_TC1-COD(2004)0047Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner og om ændring af direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering | 460 |
| P6_TA(2005)0355Certificering af togpersonale ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om certificering af togpersonale, der fremfører lokomotiver og tog på jernbanenettet i Fællesskabet (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD)) | 464 |
| P6_TC1-COD(2004)0048Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om certificering af lokomotivførere og togpersonale i lokomotiver og tog på jernbanenettet i Fællesskabet | 465 |
| BILAG IFÆLLESKABSMODEL FOR CERTIFIKAT OG SUPPLERENDE ATTEST | 480 |
| BILAG IILOKOMOTIVFØRERENS OPGAVER | 482 |
| BILAG IIIGRUNDLÆGGENDE KRAV | 482 |
| BILAG IVFAGLIGE KVALIFIKATIONER | 485 |
| BILAG VPRØVE I ALMENE FAGLIGE KUNDSKABER | 486 |
| BILAG VIPRØVE I FAGLIGE KUNDSKABER OM RULLENDE MATERIEL | 486 |
| BILAG VIIPRØVE I FAGLIGE KUNDSKABER OM INFRASTRUKTUR | 488 |
| P6_TA(2005)0356Internationale jernbanepassagerer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om internationale jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD)) | 490 |
| P6_TC1-COD(2004)0049Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser | 490 |
| BILAG IMINDSTEMÅL AF OPLYSNINGER, SOM SKAL GIVES AF JERNBANEVIRKSOMHEDERNE | 506 |
| BILAG IIMINDSTEMÅL AF OPLYSNINGER, SOM SKAL ANGIVES PÅ BILLETTEN | 507 |
| P6_TA(2005)035725-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til EuropaEuropa-Parlamentets beslutning om 25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa | 508 |
| P6_TA(2005)0358Den territoriale samhørigheds rolle i den regionale udviklingEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til den territoriale samhørigheds rolle i den regionale udvikling (2004/2256(INI)) | 509 |
| P6_TA(2005)0359Styrket partnerskab for regionerne i yderste periferiEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi (2004/2253(INI)) | 512 |
| | Torsdag, 29. september 2005 |
| 2006/C 227E/4 | PROTOKOL | 520 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Åbning af mødet


  Modtagne dokumenter


  Tekstilsektoren (forhandling)


  Udvalgenes og delegationernes sammensætning


  Handelsmæssige forbindelser EU/Kina (forhandling)


  Afstemningstid


  Aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater (afstemning)


  Olie (afstemning)


  Reform af FN og milleniumudviklingsmål (afstemning)


  Belarus (afstemning)


  Strategisk partnerskab EU/Indien (afstemning)


  Vedvarende energikilder (afstemning)


  Handlingsprogram for trafiksikkerhed (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  Stemmerettelser


  Meddelelse af Rådets fælles holdninger


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Anmodning om beskyttelse af parlamentarisk immunitet


  Dagsorden


  Udnævnelse af bulgarske og rumænske observatører i udvalgene


  Handelsmæssige forbindelser EU/Kina (fortsat forhandling)


  Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (forhandling)


  Nepal


  Tunesien


  Vojvodina


  Afstemningstid


  Nepal (afstemning)


  Tunesien (afstemning)


  Vojvodina (afstemning)


  Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 116)


  Afgørelser vedrørende forskellige dokumenter


  Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde


  Tid og sted for næste møde


  Afbrydelse af sessionen |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 532 |
| BILAG ILISTE OVER DE OBSERVATØRER, DER ER UDNÆVNT I UDVALGENE | 534 |
| BILAG II | 537 |
| BILAG III | 552 |
| VEDTAGNE TEKSTER | 578 |
| P6_TA(2005)0360Aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede StaterEuropa-Parlamentets beslutning om aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater | 578 |
| P6_TA(2005)0361OlieEuropa-Parlamentets beslutning om stigende oliepriser og afhængighed af olie | 580 |
| P6_TA(2005)0362Reformen af FN og milleniumudviklingsmålEuropa-Parlamentets beslutning om resultatet af FN-Verdenstopmødet den 14.-16. september 2005 | 582 |
| P6_TA(2005)0363BelarusEuropa-Parlamentets beslutning om Belarus | 585 |
| P6_TA(2005)0364Strategisk partnerskab EU/IndienEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til et strategisk partnerskab mellem EU og Indien (2004/2169(INI)) | 589 |
| P6_TA(2005)0365De vedvarende energikilders bidrag i EUEuropa-Parlamentets beslutning om den vedvarende energis andel i EU og forslag til konkrete foranstaltninger (2004/2153(INI)) | 599 |
| P6_TA(2005)0366Europæisk handlingsprogram for trafiksikkerhedenEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til et europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden — Halvering af antallet af trafikofre i Den Europæiske Union inden 2010: en fælles opgave (2004/2162(INI)) | 609 |
| P6_TA(2005)0367NepalEuropa-Parlamentets beslutning om Nepal | 616 |
| P6_TA(2005)0368TunesienEuropa-Parlamentets beslutning om Tunesien | 618 |
| P6_TA(2005)0369VojvodinaEuropa-Parlamentets beslutning om beskyttelse af multietniciteten i Vojvodina | 620 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Europa-Parlamentet

Mandag, 26. september 2005

2006/C 227E/1

PROTOKOL

1

AFVIKLING AF MØDET

Genoptagelse af sessionen

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Modtagne dokumenter

Andragender

Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 116)

Meddelelse om Kommissionens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger

Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Undertegnelse af retsakter vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure

Modtagelse af de bulgarske og rumænske observatører

Arbejdsplan

Parlamentets prioriterede arbejdsprogram (forhandling)

Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager

25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (forhandling)

1. Kreditinstitutters virksomhed 2. Investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag ***I (forhandling)

Lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber ***I (forhandling)

Protokol til fiskeriaftalen EF/Comorerne * (forhandling)

Dagsorden for næste møde

Hævelse af mødet

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

10

BILAG

12

Tirsdag, 27. september 2005

2006/C 227E/2

PROTOKOL

13

AFVIKLING AF MØDET

Åbning af mødet

Modtagne dokumenter

Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (meddelelse om indgivne beslutningsforslag)

Tildeling og fratagelse af flygtningestatus * (forhandling)

Aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater (forhandling)

Afstemningstid

Offentlige kontrakter ***I (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Aftale EF/Bulgarien om lufttrafik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Aftale EF/Kroatien om lufttrafik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Gebyrer til Det Europæiske Lægemiddelagentur * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Protokol til fiskeriaftalen EF/Comorerne * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Anmodning om ophævelse af Marios Matsakis' immunitet (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Opbevaring af data med henblik på at bekæmpe strafbare handlinger (forretningsordenens artikel 131) (endelig afstemning)

Tildeling og fratagelse af flygtningestatus * (afstemning)

Stemmeforklaringer

Stemmerettelser

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Territorial samhørighed — Regionerne i den yderste periferi (forhandling)

Resultatet af undersøgelsen af verserende lovgivningsforslag (forhandling)

Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen)

Gigtsygdomme (skriftlig erklæring)

Udvikling af jernbaner ***I — Certificering af togpersonale ***I — Internationale jernbanepassagerer ***I — Erstatning vedrørende jernbanefragt ***I — (forhandling)

Dagsorden for næste møde

Hævelse af mødet

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

24

BILAG I

26

BILAG II

30

VEDTAGNE TEKSTER

39

P6_TA(2005)0342Offentlige kontrakter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om berigtigelse af direktiv 2004/18/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD))

39

P6_TA(2005)0343Aftale EF/Bulgarien om lufttrafik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS))

39

P6_TA(2005)0344Aftale EF/Kroatien om lufttrafik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS))

40

P6_TA(2005)0345Gebyrer til Det Europæiske Lægemiddelagentur *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 297/95 om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS))

40

P6_TA(2005)0346Protokol til fiskeriaftalen EF/Comorerne *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2005 — 31. december 2010 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Unionen Comorerne om fiskeri ud for Comorerne (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS))

42

P6_TA(2005)0347Ophævelse af Marios Matsakis immunitetEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til anmodning om ophævelse af Marios Matsakis immunitet (2004/2194(IMM))

44

P6_TA(2005)0348Bekæmpelse af kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om opbevaring af data, der behandles og lagres i forbindelse med levering af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, og af data, der findes i offentlige kommunikationsnet, med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre og strafforfølge kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS))

45

P6_TA(2005)0349Tildeling og fratagelse af flygtningestatus *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om ændret forslag til Rådets direktiv om minimumsstandarder for procedurerne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS))

46

Onsdag, den 28. september 2005

2006/C 227E/3

PROTOKOL

83

AFVIKLING AF MØDET

Åbning af mødet

Bevillingsoverførsler

Åbning af forhandlinger med Tyrkiet — Tillægsprotokol til associeringsaftalen med Tyrkiet *** (forhandling)

Velkomstord

Afstemningstid

Tillægsprotokol til associeringsaftalen med Tyrkiet *** (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Åbning af forhandlinger med Tyrkiet (afstemning)

Velkomstord

Afstemningstid (fortsat)

1. Kreditinstitutters virksomhed 2. Investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag ***I (afstemning)

Lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber ***I (afstemning)

Udvikling af jernbaner ***I (afstemning)

Certificering af togpersonale ***I (afstemning)

Internationale jernbanepassagerer ***I (afstemning)

Erstatning vedrørende jernbanefragt ***I (afstemning)

25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (afstemning)

Territorial samhørighed (afstemning)

Regionerne i den yderste periferi (afstemning)

Stemmeforklaringer

Stemmerettelser

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Beskyttelse af immunitet (opfølgning)

Olie (forhandling)

Reform af FN og milleniumudviklingsmål (forhandling)

Spørgetid (spørgsmål til Rådet)

Belarus (forhandling)

Strategisk partnerskab EU/Indien (forhandling)

Vedvarende energikilder (forhandling)

Menneskerettighedssituationen for minoriteter i Kosovo (forhandling)

Handlingsprogram for trafiksikkerhed (forhandling)

Dagsorden for næste møde

Hævelse af mødet

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

95

BILAG I

97

BILAG II

114

VEDTAGNE TEKSTER

163

P6_TA(2005)0350TyrkietEuropa-Parlamentets beslutning om indledning af forhandlingerne med Tyrkiet

163

P6_TA(2005)0351Kreditinstitutters virksomhed ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD))

166

P6_TC1-COD(2004)0155Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/.../EF om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (omarbejdet)

167

BILAG ILISTE OVER DE AKTIVITETER, DER ER UNDERGIVET GENSIDIG ANERKENDELSE

236

BILAG IIKLASSIFICERING AF IKKE-BALANCEFØRTE POSTER

236

BILAG IIIBEHANDLING AF MODPARTSRISIKO VED DERIVATER, GENKØBSTRANSAKTIONER, TRANSAKTIONER VEDRØRENDE UD- ELLER INDLÅN I VÆRDIPAPIRER ELLER RÅVARER, TRANSAKTIONER MED LANG AFVIKLINGSTID OG MARGIN LENDING-TRANSAKTIONER

237

BILAG IVEKSEMPLER PÅ DERIVATER

255

BILAG VTEKNISKE KRITERIER FOR TILRETTELÆGGELSE OG BEHANDLING AF RISICI

256

BILAG VISTANDARDMETODEN

257

BILAG VIIMETODEN MED INTERNE RATINGS

272

BILAG VIIIKREDITRISIKOREDUKTION

300

BILAG IXSECURITISATION

331

BILAG XOPERATIONELLE RISICI

349

BILAG XIDE KOMPETENTE MYNDIGHEDERS TEKNISKE KRITERIER FOR REVISION OG EVALUERING

357

BILAG XIITEKNISKE KRITERIER FOR OPLYSNINGSPLIGT

358

BILAG XIII

365

BILAG XIV

366

P6_TA(2005)0352Investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD))

371

P6_TC1-COD(2004)0159Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/.../EF om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (omarbejdning)

371

BILAG IBEREGNING AF KAPITALKRAV VED POSITIONSRISIKO

396

BILAG IIBEREGNING AF KAPITALKRAV TIL AFVIKLINGS- OG MODPARTSKREDITRISIKO

408

BILAG IIIBEREGNING AF KAPITALKRAV VED VALUTARISIKO

411

BILAG IVBEREGNING AF KAPITALKRAV VED RÅVARERISIKO

412

BILAG VBRUG AF INTERNE MODELLER TIL BEREGNING AF KAPITALKRAV

416

BILAG VIBEREGNING AF KAPITALKRAV VED STORE ENGAGEMENTER

421

BILAG VIIHANDEL

422

BILAG VIIIOPHÆVEDE DIREKTIVER

426

BILAG IXSAMMENLIGNINGSTABEL

427

P6_TA(2005)0353Revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (KOM(2004)0177 — C6–0005/2004 — 2004/0065(COD))

432

P6_TC1-COD(2004)0065Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF

432

P6_TA(2005)0354Udvikling af jernbaner ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD))

460

P6_TC1-COD(2004)0047Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner og om ændring af direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering

460

P6_TA(2005)0355Certificering af togpersonale ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om certificering af togpersonale, der fremfører lokomotiver og tog på jernbanenettet i Fællesskabet (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD))

464

P6_TC1-COD(2004)0048Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om certificering af lokomotivførere og togpersonale i lokomotiver og tog på jernbanenettet i Fællesskabet

465

BILAG IFÆLLESKABSMODEL FOR CERTIFIKAT OG SUPPLERENDE ATTEST

480

BILAG IILOKOMOTIVFØRERENS OPGAVER

482

BILAG IIIGRUNDLÆGGENDE KRAV

482

BILAG IVFAGLIGE KVALIFIKATIONER

485

BILAG VPRØVE I ALMENE FAGLIGE KUNDSKABER

486

BILAG VIPRØVE I FAGLIGE KUNDSKABER OM RULLENDE MATERIEL

486

BILAG VIIPRØVE I FAGLIGE KUNDSKABER OM INFRASTRUKTUR

488

P6_TA(2005)0356Internationale jernbanepassagerer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om internationale jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD))

490

P6_TC1-COD(2004)0049Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser

490

BILAG IMINDSTEMÅL AF OPLYSNINGER, SOM SKAL GIVES AF JERNBANEVIRKSOMHEDERNE

506

BILAG IIMINDSTEMÅL AF OPLYSNINGER, SOM SKAL ANGIVES PÅ BILLETTEN

507

P6_TA(2005)035725-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til EuropaEuropa-Parlamentets beslutning om 25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa

508

P6_TA(2005)0358Den territoriale samhørigheds rolle i den regionale udviklingEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til den territoriale samhørigheds rolle i den regionale udvikling (2004/2256(INI))

509

P6_TA(2005)0359Styrket partnerskab for regionerne i yderste periferiEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi (2004/2253(INI))

512

Torsdag, 29. september 2005

2006/C 227E/4

PROTOKOL

520

AFVIKLING AF MØDET

Åbning af mødet

Modtagne dokumenter

Tekstilsektoren (forhandling)

Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Handelsmæssige forbindelser EU/Kina (forhandling)

Afstemningstid

Aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater (afstemning)

Olie (afstemning)

Reform af FN og milleniumudviklingsmål (afstemning)

Belarus (afstemning)

Strategisk partnerskab EU/Indien (afstemning)

Vedvarende energikilder (afstemning)

Handlingsprogram for trafiksikkerhed (afstemning)

Stemmeforklaringer

Stemmerettelser

Meddelelse af Rådets fælles holdninger

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Anmodning om beskyttelse af parlamentarisk immunitet

Dagsorden

Udnævnelse af bulgarske og rumænske observatører i udvalgene

Handelsmæssige forbindelser EU/Kina (fortsat forhandling)

Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (forhandling)

Nepal

Tunesien

Vojvodina

Afstemningstid

Nepal (afstemning)

Tunesien (afstemning)

Vojvodina (afstemning)

Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 116)

Afgørelser vedrørende forskellige dokumenter

Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde

Tid og sted for næste møde

Afbrydelse af sessionen

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

532

BILAG ILISTE OVER DE OBSERVATØRER, DER ER UDNÆVNT I UDVALGENE

534

BILAG II

537

BILAG III

552

VEDTAGNE TEKSTER

578

P6_TA(2005)0360Aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede StaterEuropa-Parlamentets beslutning om aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater

578

P6_TA(2005)0361OlieEuropa-Parlamentets beslutning om stigende oliepriser og afhængighed af olie

580

P6_TA(2005)0362Reformen af FN og milleniumudviklingsmålEuropa-Parlamentets beslutning om resultatet af FN-Verdenstopmødet den 14.-16. september 2005

582

P6_TA(2005)0363BelarusEuropa-Parlamentets beslutning om Belarus

585

P6_TA(2005)0364Strategisk partnerskab EU/IndienEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til et strategisk partnerskab mellem EU og Indien (2004/2169(INI))

589

P6_TA(2005)0365De vedvarende energikilders bidrag i EUEuropa-Parlamentets beslutning om den vedvarende energis andel i EU og forslag til konkrete foranstaltninger (2004/2153(INI))

599

P6_TA(2005)0366Europæisk handlingsprogram for trafiksikkerhedenEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til et europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden — Halvering af antallet af trafikofre i Den Europæiske Union inden 2010: en fælles opgave (2004/2162(INI))

609

P6_TA(2005)0367NepalEuropa-Parlamentets beslutning om Nepal

616

P6_TA(2005)0368TunesienEuropa-Parlamentets beslutning om Tunesien

618

P6_TA(2005)0369VojvodinaEuropa-Parlamentets beslutning om beskyttelse af multietniciteten i Vojvodina

620

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 227E/5 | | s16 |

2006/C 227E/5

s16

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Europa-Parlamentet

Mandag, 26. september 2005

| 21.9.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 227/1

---

PROTOKOL

(2006/C 227 E/01)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Josep BORRELL FONTELLES

formand

1.   Genoptagelse af sessionen

Formanden åbnede mødet kl. 17.05.

2.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

3.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget:

| 1) | fra udvalgene








  1.1) | følgende betænkninger:







  — | * Betænkning om ændret forslag til Rådets direktiv om minimumsstandarder for procedurerne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Kreissl-Dörfler Wolfgang (A6-0222/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

1)

fra udvalgene

fra udvalgene

1.1)

1.1)

følgende betænkninger:

følgende betænkninger:

—

- Betænkning om ændret forslag til Rådets direktiv om minimumsstandarder for procedurerne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Kreissl-Dörfler Wolfgang (A6-0222/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Retsudvalget
  Ordfører: Doorn Bert (A6-0224/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Retsudvalget

Ordfører: Doorn Bert (A6-0224/2005).

| — | Betænkning om et europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden — Halvering af antallet af trafikofre i Den Europæiske Union inden 2010: en fælles opgave (2004/2162(INI)) — Transport- og Turismeudvalget
  Ordfører: Vatanen Ari (A6-0225/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om et europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden — Halvering af antallet af trafikofre i Den Europæiske Union inden 2010: en fælles opgave (2004/2162(INI)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Vatanen Ari (A6-0225/2005).

| — | Betænkning om den vedvarende energis andel i EU og forslag til konkrete foranstaltninger (2004/2153(INI)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi
  Ordfører: Turmes Claude (A6-0227/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om den vedvarende energis andel i EU og forslag til konkrete foranstaltninger (2004/2153(INI)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi

Ordfører: Turmes Claude (A6-0227/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Aserbajdsjan om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0060 — C6-0130/2005 — 2005/0011(CNS)) — Transport- og Turismeudvalget
  Ordfører: Costa Paolo (A6-0230/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Aserbajdsjan om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0060 — C6-0130/2005 — 2005/0011(CNS)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Costa Paolo (A6-0230/2005).

| — | Betænkning om nye udfordringer for cirkus som en del af Europas kultur (2004/2266(INI)) — Kultur- og Uddannelsesudvalget
  Ordfører: Pack Doris (A6-0237/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om nye udfordringer for cirkus som en del af Europas kultur (2004/2266(INI)) — Kultur- og Uddannelsesudvalget

Ordfører: Pack Doris (A6-0237/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en europæisk betalingspåbudsprocedure (KOM(2004)0173 — C6-0006/2004 — 2004/0055(COD)) — Retsudvalget
  Ordfører: McCarthy Arlene (A6-0240/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en europæisk betalingspåbudsprocedure (KOM(2004)0173 — C6-0006/2004 — 2004/0055(COD)) — Retsudvalget

Ordfører: McCarthy Arlene (A6-0240/2005).

| — | *** Henstilling om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af tillægsprotokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Tyrkiet som følge af udvidelsen af Den Europæiske Union (09617/2005 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Udenrigsudvalget
  Ordfører: Brok Elmar (A6-0241/2005). |
| --- | --- |

—

*** Henstilling om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af tillægsprotokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Tyrkiet som følge af udvidelsen af Den Europæiske Union (09617/2005 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Udenrigsudvalget

Ordfører: Brok Elmar (A6-0241/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tvangslicens til udnyttelse af patenter vedrørende fremstilling af farmaceutiske produkter med henblik på eksport til lande med folkesundhedsproblemer (KOM(2004)0737 — C6-0168/2004 — 2004/0258(COD)) — Udvalget om International Handel
  Ordfører: Van Hecke Johan (A6-0242/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tvangslicens til udnyttelse af patenter vedrørende fremstilling af farmaceutiske produkter med henblik på eksport til lande med folkesundhedsproblemer (KOM(2004)0737 — C6-0168/2004 — 2004/0258(COD)) — Udvalget om International Handel

Ordfører: Van Hecke Johan (A6-0242/2005).

| — | Betænkning om et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi (2004/2253(INI)) — Regionaludviklingsudvalget
  Ordfører: Marques Sérgio (A6-0246/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi (2004/2253(INI)) — Regionaludviklingsudvalget

Ordfører: Marques Sérgio (A6-0246/2005).

| — | Betænkning om den territoriale samhørigheds rolle i den regionale udvikling (2004/2256(INI)) — Regionaludviklingsudvalget
  Ordfører: Guellec Ambroise (A6-0251/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om den territoriale samhørigheds rolle i den regionale udvikling (2004/2256(INI)) — Regionaludviklingsudvalget

Ordfører: Guellec Ambroise (A6-0251/2005).

| — | Betænkning om et strategisk partnerskab mellem EU og Indien (2004/2169(INI)) — Udenrigsudvalget
  Ordfører: Menéndez del Valle Emilio (A6-0256/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om et strategisk partnerskab mellem EU og Indien (2004/2169(INI)) — Udenrigsudvalget

Ordfører: Menéndez del Valle Emilio (A6-0256/2005).

| — | ***I Betænkning






  1. | om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut og |
| --- | --- | --- |

—

***I Betænkning

1.

om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut og

| 2. | om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (KOM(2004)0486 [01] — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) — Økonomi- og Valutaudvalget |
| --- | --- |

2.

om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (KOM(2004)0486 [01] — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) — Økonomi- og Valutaudvalget

Ordfører: Radwan Alexander (A6-0257/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) — Transport- og Turismeudvalget
  Ordfører: Costa Paolo (A6-0258/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Costa Paolo (A6-0258/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) — Transport- og Turismeudvalget
  Ordfører: Costa Paolo (A6-0259/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Costa Paolo (A6-0259/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2005 — 31. december 2010 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne om fiskeri ud for Comorerne (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Fiskeriudvalget
  Ordfører: Fraga Estévez Carmen (A6-0260/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2005 — 31. december 2010 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne om fiskeri ud for Comorerne (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Fiskeriudvalget

Ordfører: Fraga Estévez Carmen (A6-0260/2005).

| — | Betænkning om perspektiverne for de handelsmæssige forbindelser mellem EU og Kina (2005/2015(INI)) — Udvalget om International Handel
  Ordfører: Lucas Caroline (A6-0262/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om perspektiverne for de handelsmæssige forbindelser mellem EU og Kina (2005/2015(INI)) — Udvalget om International Handel

Ordfører: Lucas Caroline (A6-0262/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 297/95 om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed
  Ordfører: Florenz Karl-Heinz (A6-0264/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 297/95 om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

Ordfører: Florenz Karl-Heinz (A6-0264/2005).

| — | Betænkning om anmodning om ophævelse af Marios Matsakis' immunitet (2004/2194(IMM)) — Retsudvalget
  Ordfører: Lehne Klaus-Heiner (A6-0268/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om anmodning om ophævelse af Marios Matsakis' immunitet (2004/2194(IMM)) — Retsudvalget

Ordfører: Lehne Klaus-Heiner (A6-0268/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om berigtigelse af direktiv 2004/18/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) — Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse
  Ordfører: Zappalà Stefano (A6-0270/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om berigtigelse af direktiv 2004/18/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) — Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse

Ordfører: Zappalà Stefano (A6-0270/2005).

| 2) | fra medlemmerne








  2.1) | spørgsmål til spørgetiden (forretningsordenens artikel 109) (B6-0331/2005)







  — | Maat Albert Jan, Stihler Catherine, Pafilis Athanasios, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Czarnecki Ryszard, Masip Hidalgo Antonio, Paleckis Justas Vincas, Toubon Jacques, Kacin Jelko, McGuinness Mairead, Bowles Sharon Margaret, Starkevičiūtė Margarita, Wuermeling Joachim, Lundgren Nils, Posselt Bernd, Schierhuber Agnes, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Van Hecke Johan, Higgins Jim, Batzeli Katerina, Salinas García María Isabel, Goudin Hélène, Papastamkos Georgios, Seeberg Gitte, Manolakou Diamanto, Andersson Jan, Evans Robert, Berger Maria, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Kasoulides Ioannis, Medina Ortega Manuel, Lavarra Vincenzo, Matsis Yiannakis, Sjöstedt Jonas, Hennicot-Schoepges Erna, Hegyi Gyula, Karim Sajjad, Seppänen Esko, Belet Ivo, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Segelström Inger, Moraes Claude, Arnaoutakis Stavros, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Szent-Iványi István, Jordan Cizelj Romana, Toussas Georgios, Gklavakis Ioannis, Demetriou Panayiotis, Lulling Astrid, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Newton Dunn Bill, Morgantini Luisa, Trakatellis Antonios, Landsbergis Vytautas-Farage Nigel, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Bushill-Matthews Philip, Medina Ortega Manuel, Beglitis Panagiotis, Seppänen Esko, Trakatellis Antonios, Kamall Syed, Papastamkos Georgios, Sjöstedt Jonas, Guerreiro Pedro, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Czarnecki Ryszard, Heaton-Harris Christopher, Moraes Claude, Goudin Hélène, Hutchinson Alain, Stihler Catherine, Van Hecke Johan, Manolakou Diamanto, Tannock Charles, Pafilis Athanasios, Van Orden Geoffrey, Beazley Christopher, Newton Dunn Bill, Parish Neil, Toussas Georgios, Ashworth Richard James, Kirkhope Timothy, Rosati Dariusz |
| --- | --- | --- | --- |

2)

2)

fra medlemmerne

fra medlemmerne

2.1)

2.1)

spørgsmål til spørgetiden (forretningsordenens artikel 109) (B6-0331/2005)

spørgsmål til spørgetiden (forretningsordenens artikel 109) (B6-0331/2005)

—

Maat Albert Jan, Stihler Catherine, Pafilis Athanasios, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Czarnecki Ryszard, Masip Hidalgo Antonio, Paleckis Justas Vincas, Toubon Jacques, Kacin Jelko, McGuinness Mairead, Bowles Sharon Margaret, Starkevičiūtė Margarita, Wuermeling Joachim, Lundgren Nils, Posselt Bernd, Schierhuber Agnes, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Van Hecke Johan, Higgins Jim, Batzeli Katerina, Salinas García María Isabel, Goudin Hélène, Papastamkos Georgios, Seeberg Gitte, Manolakou Diamanto, Andersson Jan, Evans Robert, Berger Maria, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Kasoulides Ioannis, Medina Ortega Manuel, Lavarra Vincenzo, Matsis Yiannakis, Sjöstedt Jonas, Hennicot-Schoepges Erna, Hegyi Gyula, Karim Sajjad, Seppänen Esko, Belet Ivo, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Segelström Inger, Moraes Claude, Arnaoutakis Stavros, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Szent-Iványi István, Jordan Cizelj Romana, Toussas Georgios, Gklavakis Ioannis, Demetriou Panayiotis, Lulling Astrid, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Newton Dunn Bill, Morgantini Luisa, Trakatellis Antonios, Landsbergis Vytautas-Farage Nigel, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Bushill-Matthews Philip, Medina Ortega Manuel, Beglitis Panagiotis, Seppänen Esko, Trakatellis Antonios, Kamall Syed, Papastamkos Georgios, Sjöstedt Jonas, Guerreiro Pedro, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Czarnecki Ryszard, Heaton-Harris Christopher, Moraes Claude, Goudin Hélène, Hutchinson Alain, Stihler Catherine, Van Hecke Johan, Manolakou Diamanto, Tannock Charles, Pafilis Athanasios, Van Orden Geoffrey, Beazley Christopher, Newton Dunn Bill, Parish Neil, Toussas Georgios, Ashworth Richard James, Kirkhope Timothy, Rosati Dariusz

| 2.2) | følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 116)







  — | Elspeth Attwooll, Ian Hudghton, David Martin, Alyn Smith og Struan Stevenson om udenlandske lektorers rettigheder på italienske universiteter (46/2005), |
| --- | --- | --- |

2.2)

2.2)

følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 116)

følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 116)

—

Elspeth Attwooll, Ian Hudghton, David Martin, Alyn Smith og Struan Stevenson om udenlandske lektorers rettigheder på italienske universiteter (46/2005),

| — | James Hugh Allister om internationale terrorister (»De tre i Colombia«) (47/2005), |
| --- | --- |

—

James Hugh Allister om internationale terrorister (»De tre i Colombia«) (47/2005),

| — | Richard Corbett om luftvejssygdomme (48/2005), |
| --- | --- |

—

Richard Corbett om luftvejssygdomme (48/2005),

| — | Richard Corbett om »European City Guides« (49/2005), |
| --- | --- |

—

Richard Corbett om »European City Guides« (49/2005),

| — | Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta og Vasco Graça Moura om hjælpelinjer for børn i Europa (50/2005) |
| --- | --- |

—

Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta og Vasco Graça Moura om hjælpelinjer for børn i Europa (50/2005)

| — | Silvana Koch-Mehrin om ngo'ers og arbejdsmarkedets parters finansielle gennemsigtighed (51/2005), |
| --- | --- |

—

Silvana Koch-Mehrin om ngo'ers og arbejdsmarkedets parters finansielle gennemsigtighed (51/2005),

| — | David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn og Robert Evans om den voksende internationale bekymring over produktion af bjørnegalde i Kina (52/2005) |
| --- | --- |

—

David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn og Robert Evans om den voksende internationale bekymring over produktion af bjørnegalde i Kina (52/2005)

4.   Andragender

Formanden havde, jf. forretningsordenens artikel 191, stk. 5, henvist følgende andragender, som var optaget i registret på nedenstående datoer, til det kompetente udvalg:

Den 23.09.2005

| | György Bognár (nr. 734/2005) |
| --- | --- |

György Bognár (nr. 734/2005)

| | Konstantinos Proikakis (nr. 735/2005) |
| --- | --- |

Konstantinos Proikakis (nr. 735/2005)

| | Dimitra Pashalidou (nr. 736/2005) |
| --- | --- |

Dimitra Pashalidou (nr. 736/2005)

| | Petros Papalaios (nr. 737/2005) |
| --- | --- |

Petros Papalaios (nr. 737/2005)

| | Olympia Tabourlou (nr. 738/2005) |
| --- | --- |

Olympia Tabourlou (nr. 738/2005)

| | Ioannis Skountis (nr. 739/2005) |
| --- | --- |

Ioannis Skountis (nr. 739/2005)

| | Dafni Theodoraki (nr. 740/2005) |
| --- | --- |

Dafni Theodoraki (nr. 740/2005)

| | Michael Niotis (nr. 741/2005) |
| --- | --- |

Michael Niotis (nr. 741/2005)

| | Miguel Blázquez López (nr. 742/2005) |
| --- | --- |

Miguel Blázquez López (nr. 742/2005)

| | Jesús Lopez Vazquez(nr. 743/2005) |
| --- | --- |

Jesús Lopez Vazquez(nr. 743/2005)

| | Enrique González Blanco (nr. 744/2005) |
| --- | --- |

Enrique González Blanco (nr. 744/2005)

| | José López Rocamora (nr. 745/2005) |
| --- | --- |

José López Rocamora (nr. 745/2005)

| | U. Dimitri (Association l'Ulm de M. tout le Monde) (nr. 746/2005) |
| --- | --- |

U. Dimitri (Association l'Ulm de M. tout le Monde) (nr. 746/2005)

| | Jean-Paul François Galibert (nr. 747/2005) |
| --- | --- |

Jean-Paul François Galibert (nr. 747/2005)

| | Philippe Moulin (nr. 748/2005) |
| --- | --- |

Philippe Moulin (nr. 748/2005)

| | Jean Pierre Baron (nr. 749/2005) |
| --- | --- |

Jean Pierre Baron (nr. 749/2005)

| | Gisela Holy (nr. 750/2005) |
| --- | --- |

Gisela Holy (nr. 750/2005)

| | Fausto da Silva (nr. 751/2005) |
| --- | --- |

Fausto da Silva (nr. 751/2005)

| | Maria Silva (nr. 752/2005) |
| --- | --- |

Maria Silva (nr. 752/2005)

| | João Henrique Robalo Correia (nr. 753/2005) |
| --- | --- |

João Henrique Robalo Correia (nr. 753/2005)

| | João da Cunha Barbosa (Associação Agentes Funerários de Portugal (nr. 754/2005) |
| --- | --- |

João da Cunha Barbosa (Associação Agentes Funerários de Portugal (nr. 754/2005)

| | Rolf Bossi (Rechtsanwälte Bossi Ufer Ziegert) (nr. 755/2005) |
| --- | --- |

Rolf Bossi (Rechtsanwälte Bossi Ufer Ziegert) (nr. 755/2005)

| | Oliver Brandenburg (nr. 756/2005) |
| --- | --- |

Oliver Brandenburg (nr. 756/2005)

| | Hartmut Haase (Siedlergemeinschaft Herreninsel) (nr. 757/2005) |
| --- | --- |

Hartmut Haase (Siedlergemeinschaft Herreninsel) (nr. 757/2005)

| | Thomas Lorentz (nr. 758/2005) |
| --- | --- |

Thomas Lorentz (nr. 758/2005)

| | Franz Swoboda (nr. 759/2005) |
| --- | --- |

Franz Swoboda (nr. 759/2005)

| | Aleksandras Mininas (Kazlu Rudos Spaustuve) (nr. 760/2005) |
| --- | --- |

Aleksandras Mininas (Kazlu Rudos Spaustuve) (nr. 760/2005)

| | Wolfgang Drebitz (Elektrizitätsgenossenschaft Steimelhagen e.G.) (nr. 761/2005) |
| --- | --- |

Wolfgang Drebitz (Elektrizitätsgenossenschaft Steimelhagen e.G.) (nr. 761/2005)

| | Thaddea Brugger (Alpenverein, Verein zum Schutz der Erholungslandschaft Osttirols) (nr. 762/2005) |
| --- | --- |

Thaddea Brugger (Alpenverein, Verein zum Schutz der Erholungslandschaft Osttirols) (nr. 762/2005)

| | Gerhard Eller (nr. 763/2005) |
| --- | --- |

Gerhard Eller (nr. 763/2005)

| | Percy Malitte (nr. 764/2005) |
| --- | --- |

Percy Malitte (nr. 764/2005)

| | Katrin Weinstock-Aroldi (nr. 765/2005) |
| --- | --- |

Katrin Weinstock-Aroldi (nr. 765/2005)

| | Larisa Gubanova (nr. 766/2005) |
| --- | --- |

Larisa Gubanova (nr. 766/2005)

| | Mirko Brand (nr. 767/2005) |
| --- | --- |

Mirko Brand (nr. 767/2005)

| | Maryna Renz (nr. 768/2005) |
| --- | --- |

Maryna Renz (nr. 768/2005)

| | Hans Jürgen Stoj (nr. 769/2005) |
| --- | --- |

Hans Jürgen Stoj (nr. 769/2005)

| | Viktor Merten (nr. 770/2005) |
| --- | --- |

Viktor Merten (nr. 770/2005)

| | Dietmar Domke (nr. 771/2005) |
| --- | --- |

Dietmar Domke (nr. 771/2005)

| | Michael Berning (nr. 772/2005) |
| --- | --- |

Michael Berning (nr. 772/2005)

| | Jürgen Sachansky (nr. 773/2005) |
| --- | --- |

Jürgen Sachansky (nr. 773/2005)

| | Andre Tomasino (nr. 774/2005) |
| --- | --- |

Andre Tomasino (nr. 774/2005)

| | Manfred Bischof (nr. 775/2005) |
| --- | --- |

Manfred Bischof (nr. 775/2005)

| | Josef Sagerschnig (Körpersportverein Wörtersee) (nr. 776/2005) |
| --- | --- |

Josef Sagerschnig (Körpersportverein Wörtersee) (nr. 776/2005)

| | Erhardt Fiebiger (Aktionsbündnis mittelständischer Unternehmen) (nr. 777/2005) |
| --- | --- |

Erhardt Fiebiger (Aktionsbündnis mittelständischer Unternehmen) (nr. 777/2005)

| | Michel Guillet (nr. 778/2005) |
| --- | --- |

Michel Guillet (nr. 778/2005)

| | Adam Bohdan (Pracownia na rzecz Wszystkich Istot) (plus 38 signatures) (nr. 779/2005) |
| --- | --- |

Adam Bohdan (Pracownia na rzecz Wszystkich Istot) (plus 38 signatures) (nr. 779/2005)

| | Friedrich Kohle (nr. 780/2005) |
| --- | --- |

Friedrich Kohle (nr. 780/2005)

| | Michael Sommer (nr. 781/2005) |
| --- | --- |

Michael Sommer (nr. 781/2005)

| | Oisin Jones-Dillon (nr. 782/2005) |
| --- | --- |

Oisin Jones-Dillon (nr. 782/2005)

| | William G Loveland (nr. 783/2005) |
| --- | --- |

William G Loveland (nr. 783/2005)

| | Joy P. Henderson (nr. 784/2005) |
| --- | --- |

Joy P. Henderson (nr. 784/2005)

| | J. S. McGregor (nr. 785/2005) |
| --- | --- |

J. S. McGregor (nr. 785/2005)

| | Jože Fergula (nr. 786/2005) |
| --- | --- |

Jože Fergula (nr. 786/2005)

| | Jerzy Płókarz (Komitet Wyborczy Wyborców »Społeczni Ratownicy«) (nr. 787/2005). |
| --- | --- |

Jerzy Płókarz (Komitet Wyborczy Wyborców »Społeczni Ratownicy«) (nr. 787/2005).

5.   Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 116)

(forretningsordenens artikel 116)

De skriftlige erklæringer nr. 35, 36 og 37/2005 havde ikke opnået det fornødne antal underskrifter, og de bortfaldt derfor i henhold til forretningsordenens artikel 116, stk. 5.

6.   Meddelelse om Kommissionens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger

Kommissionens meddelelser om dens reaktion på Parlamentets udtalelser og beslutninger under mødeperioderne i april I og II og maj II var omdelt.

7.   Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Efter anmodning fra PPE-DE-Gruppen godkendte Parlamentet følgende udnævnelse:

LIBE

| — | Antonio Tajani |
| --- | --- |

—

Antonio Tajani

8.   Undertegnelse af retsakter vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure

Formanden meddelte, at han den følgende onsdag i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 68 sammen med Rådets formand ville undertegne følgende retsakter, der var vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure:

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (3614/2005 — C6-0295/2005 — 2003/0302(COD)) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (3614/2005 — C6-0295/2005 — 2003/0302(COD))

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende luftarter fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas eller autogas (LPG) som brændstof (3617/1/2005 — C6-0296/2005 — 2003/0205(COD)) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende luftarter fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas eller autogas (LPG) som brændstof (3617/1/2005 — C6-0296/2005 — 2003/0205(COD))

| — | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (3635/1/2005 — C6-0292/2005 — 2004/0272(COD)). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (3635/1/2005 — C6-0292/2005 — 2004/0272(COD)).

Endvidere meddelte Rådet, at det godkendte

| — | Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. april 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om lettelse af medlemsstaternes udstedelse af ensartede visa til kortvarigt ophold til forskere fra tredjelande, som rejser inden for Fællesskabet med henblik på videnskabelig forskning (3621/2/2005 — C6-0294/2005 — 2004/0063(COD)). |
| --- | --- |

—

Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. april 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om lettelse af medlemsstaternes udstedelse af ensartede visa til kortvarigt ophold til forskere fra tredjelande, som rejser inden for Fællesskabet med henblik på videnskabelig forskning (3621/2/2005 — C6-0294/2005 — 2004/0063(COD)).

Efter gennemgang af de justeringer, som Rådet havde foretaget i de tekster, det havde fremsendt til Parlamentet, havde formanden hørt LIBE udvalget, det kompetente udvalg på området, i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 66, stk. 2. Formanden for dette udvalg havde ved skrivelse af 23. juni 2005 informeret Parlamentets formand om, at justeringerne ikke berørte indholdet. Formanden ville ligeledes undertegne denne retsakt den følgende onsdag.

9.   Modtagelse af de bulgarske og rumænske observatører

På Parlamentets vegne bød formanden velkommen til de bulgarske og rumænske observatører, der havde taget plads i mødesalen.

Navnelisten over de bulgarske og rumænske observatører optræder som bilag til denne protokol.

Navnelisten over de bulgarske og rumænske observatører optræder som bilag til denne protokol.

10.   Arbejdsplan

Næste punkt på dagsordenen var fastsættelse af arbejdsplanen.

Det endelige forslag til dagsorden for mødeperioderne i september II og oktober I (PE 361.877/PDOJ) var omdelt, og der var foreslået følgende ændringer (forretningsordenens artikel 132):

Mødeperioden fra den 26.09.2005 til 29.09.2005

Mødeperioden fra den 26.09.2005 til 29.09.2005

Mandag

Mandag

| — | ingen ændringer |
| --- | --- |

—

ingen ændringer

Tirsdag

Tirsdag

| — | ingen ændringer |
| --- | --- |

—

ingen ændringer

Onsdag

Onsdag

| — | ingen ændringer |
| --- | --- |

—

ingen ændringer

Torsdag

Torsdag

Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (forretningsordenens artikel 115):

| — | anmodning fra PPE-DE-Gruppen om at udskifte punktet »Tunesien«punkt 62 i PDOJ) med et nyt punkt: »Mindretal i Vojvodina« |
| --- | --- |

—

anmodning fra PPE-DE-Gruppen om at udskifte punktet »Tunesien«punkt 62 i PDOJ) med et nyt punkt: »Mindretal i Vojvodina«

punkt 62 i PDOJ)

| — | anmodning fra PSE-Gruppen om at udskifte punktet »Uzbekistan«punkt 63 i PDOJ) med et nyt punkt: »Vojvodina«. |
| --- | --- |

—

anmodning fra PSE-Gruppen om at udskifte punktet »Uzbekistan«punkt 63 i PDOJ) med et nyt punkt: »Vojvodina«.

punkt 63 i PDOJ)

Talere: Martin Schulz for PSE-Gruppen, som oplyste, at PSE-, PPE-DE- og ALDE-Grupperne var nået til enighed om at fremme anmodningen fra PSE-Gruppen, og Hans-Gert Poettering for PPE-DE-Gruppen, som tog gruppens anmodning tilbage.

Parlamentet godkendte denne anmodning fra PSE-Gruppen.

Mødet den 12.10.2005 og 13.10.2005

Mødet den 12.10.2005 og 13.10.2005

| — | ingen ændringer |
| --- | --- |

—

ingen ændringer

Arbejdsplanen fastsattes således.

11.   Parlamentets prioriterede arbejdsprogram (forhandling)

(forhandling)

Redegørelse fra formanden: Parlamentets prioriterede arbejdsprogram.

Formanden afgav en redegørelse, hvori han tegnede et billede af EU's situation og fremtidsperspektiverne og understregede, hvilken rolle Europa-Parlamentet burde spille i europæisk regi.

Talere: Hans-Gert Poettering for PPE-DE-Gruppen, Martin Schulz for PSE-Gruppen, Graham Watson for ALDE-Gruppen, Daniel Marc Cohn-Bendit for Verts/ALE-Gruppen, Francis Wurtz for GUE/NGL-Gruppen, Nigel Farage for IND/DEM-Gruppen, Brian Crowley for UEN-Gruppen, Jean-Marie Le Pen løsgænger, og Margot Wallström (næstformand i Kommissionen)

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Pervenche Berès tog ordet om tilrettelæggelsen af arbejdet.

FORSÆDE: Mario MAURO

næstformand

12.   Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager

Følgende medlemmer, der havde ønsket at henlede Parlamentets opmærksomhed på en politisk vigtig sag, fik ordet for indlæg af et minuts varighed, jf. forretningsordenens artikel 144:

Marianne Thyssen, Catherine Stihler, Sophia in 't Veld, Mary Lou McDonald, Dariusz Maciej Grabowski, Ryszard Czarnecki, Zdzisław Zbigniew Podkański, Antonio Masip Hidalgo, Marian Harkin, Mirosław Mariusz Piotrowski, Zbigniew Zaleski, Panagiotis Beglitis, Marios Matsakis, Kathy Sinnott, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Alfredo Antoniozzi, Magda Kósáné Kovács, Nikolaos Sifunakis, Avril Doyle, Marta Vincenzi, Christopher Beazley, Peter Skinner, Tunne Kelam og Ljudmila Novak.

13.   25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (forhandling)

(forhandling)

Redegørelse fra Kommissionen: 25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa.

Formanden afgav en kort redegørelse som indledning til debatten.

Charlie McCreevy (medlem af Kommissionen) afgav redegørelsen.

Talere: Jacek Emil Saryusz-Wolski for PPE-DE-Gruppen, Józef Pinior for PSE-Gruppen, Bronisław Geremek for ALDE-Gruppen, Milan Horáček for Verts/ALE-Gruppen, Jonas Sjöstedt for GUE/NGL-Gruppen, og Wojciech Roszkowski for UEN-Gruppen.

FORSÆDE: Janusz ONYSZKIEWICZ

næstformand

Talere: Ryszard Czarnecki løsgænger, Alojz Peterle, Jan Marinus Wiersma, Erik Meijer, Jan Tadeusz Masiel, Timothy Kirkhope, Athanasios Pafilis, Zbigniew Zaleski, Anna Ibrisagic, Bogusław Sonik og Tunne Kelam.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 103, stk. 2):

| — | Joost Lagendijk, Angelika Beer og Milan Horáček for Verts/ALE-Gruppen, om 25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (B6-0485/2005), |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk, Angelika Beer og Milan Horáček for Verts/ALE-Gruppen, om 25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (B6-0485/2005),

| — | Martin Schulz, Józef Pinior og Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen, om 25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (B6-0495/2005), |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Józef Pinior og Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen, om 25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (B6-0495/2005),

| — | Francis Wurtz, Helmuth Markov, Eva-Britt Svensson og Roberto Musacchio for GUE/NGL-Gruppen om 25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (B6-0500/2005), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Helmuth Markov, Eva-Britt Svensson og Roberto Musacchio for GUE/NGL-Gruppen om 25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (B6-0500/2005),

| — | Bronisław Geremek, Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski, Janusz Onyszkiewicz, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Cristiana Muscardini, Grażyna Staniszewska og Jan Jerzy Kułakowski, på vegne af PPE-DE-, PSE-, ALDE- og UEN-Grupperne, om 25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (B6-0504/2005). |
| --- | --- |

—

Bronisław Geremek, Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski, Janusz Onyszkiewicz, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Cristiana Muscardini, Grażyna Staniszewska og Jan Jerzy Kułakowski, på vegne af PPE-DE-, PSE-, ALDE- og UEN-Grupperne, om 25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (B6-0504/2005).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 7.7 i protokollen af 28.09.2005.

14.   1. Kreditinstitutters virksomhed 2. Investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag ***I (forhandling)

(forhandling)

Betænkning:

| 1. | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut [KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)] |
| --- | --- |

1.

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut [KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)]

| 2. | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag [KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)] — Økonomi- og Valutaudvalget. |
| --- | --- |

2.

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag [KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)] — Økonomi- og Valutaudvalget.

Ordfører: Alexander Radwan (A6-0257/2005).

Charlie McCreevy (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Alexander Radwan forelagde sin betænkning.

Talere: Harald Ettl (ordfører for udtalelse fra JURI) og José Manuel García-Margallo y Marfil for PPE-DE-Gruppen.

FORSÆDE: Manuel António dos SANTOS

næstformand

Talere: Harald Ettl for PSE-Gruppen, Wolf Klinz for ALDE-Gruppen, John Whittaker for IND/DEM-Gruppen, Eoin Ryan for UEN-Gruppen, Hans-Peter Martin løsgænger, John Purvis, Pervenche Berès, Nils Lundgren, Ieke van den Burg, Astrid Lulling, Gunnar Hökmark, Andreas Schwab, Jean-Paul Gauzès, Paul Rübig og Charlie McCreevy.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 7.1 i protokollen af 28.09.2005.

15.   Lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber ***I (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Retsudvalget.

Ordfører: Bert Doorn (A6-0224/2005).

Charlie McCreevy (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Bert Doorn forelagde sin betænkning.

Talere: Andreas Schwab for PPE-DE-Gruppen, Antonio Masip Hidalgo for PSE-Gruppen, Wolf Klinz for ALDE-Gruppen, Giuseppe Gargani, Arlene McCarthy, Paul Rübig, Andrzej Jan Szejna og Charlie McCreevy.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 7.2 i protokollen af 28.09.2005.

16.   Protokol til fiskeriaftalen EF/Comorerne * (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2005 — 31. december 2010 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne om fiskeri ud for Comorerne (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Carmen Fraga Estévez (A6-0260/2005).

Joe Borg (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Carmen Fraga Estévez forelagde sin betænkning.

Talere: Helga Trüpel (ordfører for udtalelse fra BUDG), Dorette Corbey for PSE-Gruppen, Carl Schlyter for Verts/ALE-Gruppen, Hélène Goudin for IND/DEM-Gruppen, Manuel Medina Ortega og Joe Borg.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.5 i protokollen af 27.09.2005.

17.   Dagsorden for næste møde

Dagsordenen for mødet den følgende dag var fastsat (»Dagsorden« PE 361.877/OJMA).

18.   Hævelse af mødet

Formanden hævede mødet kl. 21.50.

Julian Priestley

Generalsekretær

Luigi Cocilovo

Næstformand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Adamou, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bobošíková, Bösch, Bonde, Bonino, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Horáček, Hudacký, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lipietz, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Toia, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zīle, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatører:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Dimitrov Martin, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAG

LISTE OVER OBSERVATØRER FRA BULGARIEN

Abadjiev Dimitar

Ali Nedzhmi Niyazi

Arabadjiev Alexander Stoyanov

Bliznashki Georgi Petkov

Cappone Maria Vassileva

Dimitrov Martin Dimitrov

Hristova Hristina Velcheva

Hyusmenova Filiz Hakaeva

Ilchev Stanimir Yankov

Ivanova Iglika Dimitrova

Kazak Tchetin Hussein

Kirilov Evgeni Zahariev

Paparizov Atanas Atanassov

Parvanova Antonyia Stefanova

Shouleva Lydia Santova

Sofianski Stefan Antonov

Stoyanov Dimitar Kinov

Vigenin Kristian Ivanov

LISTE OVER OBSERVATØRER FRA RUMÆNIEN

Anastase Roberta Alma

Athanasiu Alexandru

Bărbuleţiu Tiberiu

Becşenescu Dumitru

Buruiană Aprodu Daniela

Ciornei Silvia

Cioroianu Adrian Mihai

Corlăţean Titus

Coşea Dumitru Gheorghe Mircea

Creţu Corina

Creţu Gabriela

Dîncu Vasile

Duca Viorel Senior

Dumitrescu Cristian

Ganţ Ovidiu Victor

Hogea Vlad Gabriel

Iacob Ridzi Monica Maria

Kelemen Atilla Béla Ladislau

Kónya Hamar Sándor

Marinescu Marian Jean

Mihăescu Eugen

Morţun Alexandru Ioan

Muscă Monica Octavia

Nicolae Şerban

Paşcu Ioan Mircea

Petre Maria

Podgorean Radu

Popa Nicolae Vlad

Popeangă Petre

Sârbu Daciana Octavia

Severin Adrian

Silaghi Ovidiu Ioan

Szabó Károly Ferenc

Tîrle Radu

Zgonea Valeriu Ştefan

---

Tirsdag, 27. september 2005

| 21.9.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 227/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 227/13

---

PROTOKOL

(2006/C 227 E/02)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Janusz ONYSZKIEWICZ

næstformand

1.   Åbning af mødet

Formanden åbnede mødet kl. 09.00.

2.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget:

| 1) | fra Rådet og Kommissionen






  — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (KOM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)).






  henvist til: | korr.udv. | : | REGI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | BUDG |

1)

fra Rådet og Kommissionen

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (KOM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)).

henvist til:

korr.udv.

:

REGI

rådg.udv.

:

BUDG

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) (KOM(2005)0236 — C6-0174/2005 — 2005/0106(COD)).






  henvist til: | korr.udv. | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | BUDG |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) (KOM(2005)0236 — C6-0174/2005 — 2005/0106(COD)).

henvist til:

korr.udv.

:

LIBE

rådg.udv.

:

BUDG

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om foranstaltninger med henblik på at lette procedurerne for ansøgning om og udstedelse af visum til medlemmer af den olympiske familie, der deltager i De Olympiske og/eller De Paralympiske Vinterlege 2006 i Torino (KOM(2005)0412 — C6-0275/2005 — 2005/0169(COD)).






  henvist til: | korr.udv. | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | CULT |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om foranstaltninger med henblik på at lette procedurerne for ansøgning om og udstedelse af visum til medlemmer af den olympiske familie, der deltager i De Olympiske og/eller De Paralympiske Vinterlege 2006 i Torino (KOM(2005)0412 — C6-0275/2005 — 2005/0169(COD)).

henvist til:

korr.udv.

:

LIBE

rådg.udv.

:

CULT

| — | Forslag om bevillingsoverførsel DEC 29/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)1048 — C6-0276/2005 — 2005/2170(GBD)).






  henvist til: | korr.udv. | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Forslag om bevillingsoverførsel DEC 29/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)1048 — C6-0276/2005 — 2005/2170(GBD)).

henvist til:

korr.udv.

:

BUDG

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af EU's Solidaritetsfond i henhold til punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (KOM(2005)0401 — C6-0277/2005 — 2005/2171(ACI)).






  henvist til: | korr.udv. | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | REGI |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af EU's Solidaritetsfond i henhold til punkt 3 i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om finansieringen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som supplerer den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (KOM(2005)0401 — C6-0277/2005 — 2005/2171(ACI)).

henvist til:

korr.udv.

:

BUDG

rådg.udv.

:

REGI

| — | Forslag om bevillingsoverførsel DEC 30/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)1094 — C6-0278/2005 — 2005/2173(GBD)).






  henvist til: | korr.udv. | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Forslag om bevillingsoverførsel DEC 30/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)1094 — C6-0278/2005 — 2005/2173(GBD)).

henvist til:

korr.udv.

:

BUDG

| — | Forslag til Rådets afgørelse om ændring af overenskomsten om oprettelse af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBGU) for at give banken mulighed for at finansiere transaktioner i Mongoliet (KOM(2005)0342 — C6-0280/2005 — 2005/0139(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. | : | ECON |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | INTA, BUDG |

—

Forslag til Rådets afgørelse om ændring af overenskomsten om oprettelse af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBGU) for at give banken mulighed for at finansiere transaktioner i Mongoliet (KOM(2005)0342 — C6-0280/2005 — 2005/0139(CNS)).

henvist til:

korr.udv.

:

ECON

rådg.udv.

:

INTA, BUDG

| — | Forslag til Rådets direktiv om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr (KOM(2005)0362 [01] — C6-0281/2005 — 2005/0153(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | BUDG, ENVI |

—

Forslag til Rådets direktiv om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr (KOM(2005)0362 [01] — C6-0281/2005 — 2005/0153(CNS)).

henvist til:

korr.udv.

:

PECH

rådg.udv.

:

BUDG, ENVI

| — | Forslag til Rådets beslutning om ændring af beslutning 90/424/EØF om visse udgifter på veterinærområdet (KOM(2005)0362 [02] — C6-0282/2005 — 2005/0154(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | BUDG, ENVI |

—

Forslag til Rådets beslutning om ændring af beslutning 90/424/EØF om visse udgifter på veterinærområdet (KOM(2005)0362 [02] — C6-0282/2005 — 2005/0154(CNS)).

henvist til:

korr.udv.

:

PECH

rådg.udv.

:

BUDG, ENVI

| — | Forslag til Rådets afgørelse om at give de lande, der er omfattet af det kommende europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI), adgang til støtte under programmet for teknisk bistand og informationsudveksling (TAIEX) (KOM(2005)0321 — C6-0283/2005 — 2005/0133(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | INTA, BUDG |

—

Forslag til Rådets afgørelse om at give de lande, der er omfattet af det kommende europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI), adgang til støtte under programmet for teknisk bistand og informationsudveksling (TAIEX) (KOM(2005)0321 — C6-0283/2005 — 2005/0133(CNS)).

henvist til:

korr.udv.

:

AFET

rådg.udv.

:

INTA, BUDG

| — | Forslag til Rådets rammeafgørelse om en styrkelse af de strafferetlige rammer til bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder (KOM(2005)0276 [02] — C6-0284/2005 — 2005/0128(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | ITRE, IMCO, LIBE |

—

Forslag til Rådets rammeafgørelse om en styrkelse af de strafferetlige rammer til bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder (KOM(2005)0276 [02] — C6-0284/2005 — 2005/0128(CNS)).

henvist til:

korr.udv.

:

JURI

rådg.udv.

:

ITRE, IMCO, LIBE

| — | Forslag til Rådets forordning om den fælles markedsordning for frø (KOM(2005)0384 — C6-0285/2005 — 2005/0164(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | JURI |

—

Forslag til Rådets forordning om den fælles markedsordning for frø (KOM(2005)0384 — C6-0285/2005 — 2005/0164(CNS)).

henvist til:

korr.udv.

:

AGRI

rådg.udv.

:

JURI

| — | Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin (KOM(2005)0395 — C6-0286/2005 — 2005/0160(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin (KOM(2005)0395 — C6-0286/2005 — 2005/0160(CNS)).

henvist til:

korr.udv.

:

AGRI

| — | Forslag til Rådets forordning om den fælles markedsordning for humle (KOM(2005)0386 — C6-0287/2005 — 2005/0162(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | JURI |

—

Forslag til Rådets forordning om den fælles markedsordning for humle (KOM(2005)0386 — C6-0287/2005 — 2005/0162(CNS)).

henvist til:

korr.udv.

:

AGRI

rådg.udv.

:

JURI

| 2) | fra medlemmerne, skriftlige erklæringer til indførelse i registret (forretningsordenens artikel 116)







  — | Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie og Frédérique Ries, om Israels tilbagetrækning fra Gaza (53/2005); |
| --- | --- | --- |

2)

2)

fra medlemmerne, skriftlige erklæringer til indførelse i registret (forretningsordenens artikel 116)

fra medlemmerne, skriftlige erklæringer til indførelse i registret (forretningsordenens artikel 116)

—

Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie og Frédérique Ries, om Israels tilbagetrækning fra Gaza (53/2005);

| — | Den Dover og Kathy Sinnott, om opfordring til medlemsstaterne om at anvende nedsatte momssatser for boligsektoren (54/2005); |
| --- | --- |

—

Den Dover og Kathy Sinnott, om opfordring til medlemsstaterne om at anvende nedsatte momssatser for boligsektoren (54/2005);

| — | Den Dover og Kathy Sinnott, om fremme af energieffektivitet i bygninger (55/2005). |
| --- | --- |

—

Den Dover og Kathy Sinnott, om fremme af energieffektivitet i bygninger (55/2005).

3.   Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (meddelelse om indgivne beslutningsforslag)

(meddelelse om indgivne beslutningsforslag)

Følgende medlemmer eller grupper havde fremsat anmodning om afholdelse af en sådan debat i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 115, ledsaget af følgende beslutningsforslag:

| I. | NEPAL







  — | Pasqualina Napoletano og Neena Gill for PSE-Gruppen om Nepal (B6-0513/2005); |
| --- | --- | --- |

I.

NEPAL

NEPAL

—

Pasqualina Napoletano og Neena Gill for PSE-Gruppen om Nepal (B6-0513/2005);

| — | Roberta Angelilli for UEN-Gruppen om menneskerettighedssituationen i Nepal (B6-0519/2005); |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli for UEN-Gruppen om menneskerettighedssituationen i Nepal (B6-0519/2005);

| — | Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre og Gérard Onesta for Verts/ALE-Gruppen om Nepal (B6-0520/2005); |
| --- | --- |

—

Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre og Gérard Onesta for Verts/ALE-Gruppen om Nepal (B6-0520/2005);

| — | Luisa Morgantini for GUE/NGL-Gruppen om Nepal (B6-0523/2005); |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini for GUE/NGL-Gruppen om Nepal (B6-0523/2005);

| — | Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack og Zsolt László Becsey for PPE-DE-Gruppen om Nepal (B6-0526/2005); |
| --- | --- |

—

Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack og Zsolt László Becsey for PPE-DE-Gruppen om Nepal (B6-0526/2005);

| — | Elizabeth Lynne for ALDE-Gruppen om situationen i Nepal (B6-0530/2005). |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne for ALDE-Gruppen om situationen i Nepal (B6-0530/2005).

| II. | TUNESIEN







  — | Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser og Alain Hutchinson for PSE-Gruppen om menneskerettighedssituationen i Tunesien (B6-0512/2005); |
| --- | --- | --- |

II.

TUNESIEN

TUNESIEN

—

Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser og Alain Hutchinson for PSE-Gruppen om menneskerettighedssituationen i Tunesien (B6-0512/2005);

| — | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda og Daniel Marc Cohn-Bendit for Verts/ALE-Gruppen om Tunesien (B6-0522/2005); |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda og Daniel Marc Cohn-Bendit for Verts/ALE-Gruppen om Tunesien (B6-0522/2005);

| — | Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto og Umberto Guidoni for GUE/NGL-Gruppen om ytringsfrihed i Tunesien (B6-0524/2005); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto og Umberto Guidoni for GUE/NGL-Gruppen om ytringsfrihed i Tunesien (B6-0524/2005);

| — | Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack og Zsolt László Becsey for PPE-DE-Gruppen om Tunesien (B6-0525/2005); |
| --- | --- |

—

Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack og Zsolt László Becsey for PPE-DE-Gruppen om Tunesien (B6-0525/2005);

| — | Cecilia Malmström for ALDE-Gruppen om situationen i Tunesien (B6-0529/2005); |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström for ALDE-Gruppen om situationen i Tunesien (B6-0529/2005);

| — | Ģirts Valdis Kristovskis for UEN-Gruppen om ytringsfrihed og foreningsfrihed i Tunesien (B6-0532/2005). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis for UEN-Gruppen om ytringsfrihed og foreningsfrihed i Tunesien (B6-0532/2005).

| III. | VOJVODINA







  — | Bastiaan Belder for IND/DEM-Gruppen om beskyttelse af multietnicitet i Vojvodina (B6-0518/2005); |
| --- | --- | --- |

III.

VOJVODINA

VOJVODINA

—

Bastiaan Belder for IND/DEM-Gruppen om beskyttelse af multietnicitet i Vojvodina (B6-0518/2005);

| — | Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk og Angelika Beer for Verts/ALE-Gruppen om chikane mod mindretal i provinsen Vojvodina i Serbien-Montenegro (B6-0521/2005); |
| --- | --- |

—

Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk og Angelika Beer for Verts/ALE-Gruppen om chikane mod mindretal i provinsen Vojvodina i Serbien-Montenegro (B6-0521/2005);

| — | Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt og Thomas Mann for PPE-DE-Gruppen om beskyttelse af multietnicitet i Vojvodina (B6-0527/2005); |
| --- | --- |

—

Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt og Thomas Mann for PPE-DE-Gruppen om beskyttelse af multietnicitet i Vojvodina (B6-0527/2005);

| — | István Szent-Iványi for ALDE-Gruppen om vedvarende chikane mod mindretal i provinsen Vojvodina og i Serbien-Montenegro (B6-0528/2005); |
| --- | --- |

—

István Szent-Iványi for ALDE-Gruppen om vedvarende chikane mod mindretal i provinsen Vojvodina og i Serbien-Montenegro (B6-0528/2005);

| — | Jonas Sjöstedt for GUE/NGL-Gruppen om situationen i Vojvodina (Serbien-Montenegro) (B6-0531/2005); |
| --- | --- |

—

Jonas Sjöstedt for GUE/NGL-Gruppen om situationen i Vojvodina (Serbien-Montenegro) (B6-0531/2005);

| — | Adriana Poli Bortone for UEN-Gruppen om beskyttelse af multietnicitet i Vojvodina (B6-0533/2005); |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone for UEN-Gruppen om beskyttelse af multietnicitet i Vojvodina (B6-0533/2005);

| — | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda og Csaba Sándor Tabajdi for PSE-Gruppen om Vojvodina (B6-0534/2005). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda og Csaba Sándor Tabajdi for PSE-Gruppen om Vojvodina (B6-0534/2005).

Taletiden fordeltes i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 142.

4.   Tildeling og fratagelse af flygtningestatus * (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Ændret forslag til Rådets direktiv om minimumsstandarder for procedurerne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Wolfgang Kreissl-Dörfler (A6-0222/2005)

Franco Frattini (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Wolfgang Kreissl-Dörfler forelagde sin betænkning.

Talere: Feleknas Uca (ordfører for udtalelse fra DEVE), Carlos Coelho for PPE-DE-Gruppen, Martine Roure for PSE-Gruppen, Jeanine Hennis-Plasschaert for ALDE-Gruppen, Jean Lambert for Verts/ALE-Gruppen, Giusto Catania for GUE/NGL-Gruppen, Johannes Blokland for IND/DEM-Gruppen, Romano Maria La Russa for UEN-Gruppen, Frank Vanhecke løsgænger, Ewa Klamt, Stavros Lambrinidis, Johannes Voggenhuber, Athanasios Pafilis, Kathy Sinnott, Jan Tadeusz Masiel, Alexander Stubb, Giovanni Claudio Fava, Cem Özdemir, Andreas Mölzer, Simon Busuttil, Inger Segelström, Genowefa Grabowska og Franco Frattini.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.8 i protokollen af 27.09.2005.

5.   Aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater (forhandling)

(forhandling)

Redegørelse fra Kommissionen: Aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater

Mariann Fischer Boel (medlem af Kommissionen) afgav redegørelsen.

Talere: Christa Klaß for PPE-DE-Gruppen, og Katerina Batzeli for PSE-Gruppen.

FORSÆDE: Ingo FRIEDRICH

næstformand

Talere: Jorgo Chatzimarkakis for ALDE-Gruppen, Marie-Hélène Aubert for Verts/ALE-Gruppen, Ilda Figueiredo for GUE/NGL-Gruppen, Roberta Angelilli for UEN-Gruppen, Jean-Claude Martinez løsgænger, María Esther Herranz García, María Isabel Salinas García, Anne Laperrouze, Astrid Lulling, Luis Manuel Capoulas Santos, Jean Marie Beaupuy, Giuseppe Castiglione, Vincenzo Lavarra, Agnes Schierhuber, Duarte Freitas, María del Pilar Ayuso González og Mariann Fischer Boel.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 103, stk. 2):

| — | María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling, Giuseppe Castiglione for PPE-DE-Gruppen om vinaftalen mellem EU og USA (B6-0489/2005); |
| --- | --- |

—

María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling, Giuseppe Castiglione for PPE-DE-Gruppen om vinaftalen mellem EU og USA (B6-0489/2005);

| — | Katerina Batzeli, María Isabel Salinas García og Luis Manuel Capoulas Santos for PSE-Gruppen om vinaftalen mellem Den Europæiske Union og USA (B6-0511/2005); |
| --- | --- |

—

Katerina Batzeli, María Isabel Salinas García og Luis Manuel Capoulas Santos for PSE-Gruppen om vinaftalen mellem Den Europæiske Union og USA (B6-0511/2005);

| — | Anne Laperrouze, Jorgo Chatzimarkakis, Niels Busk, Ignasi Guardans Cambó og Willem Schuth for ALDE-Gruppen om vinaftalen mellem EU og USA (B6-0514/2005); |
| --- | --- |

—

Anne Laperrouze, Jorgo Chatzimarkakis, Niels Busk, Ignasi Guardans Cambó og Willem Schuth for ALDE-Gruppen om vinaftalen mellem EU og USA (B6-0514/2005);

| — | Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Marie-Hélène Aubert, Milan Horáček og David Hammerstein Mintz for Verts/ALE-Gruppen om vinaftalen mellem EU og USA (B6-0515/2005); |
| --- | --- |

—

Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Marie-Hélène Aubert, Milan Horáček og David Hammerstein Mintz for Verts/ALE-Gruppen om vinaftalen mellem EU og USA (B6-0515/2005);

| — | Sergio Berlato, Roberta Angelilli og Sebastiano (Nello) Musumeci for UEN-Gruppen om vinaftalen mellem EU og USA (B6-0516/2005); |
| --- | --- |

—

Sergio Berlato, Roberta Angelilli og Sebastiano (Nello) Musumeci for UEN-Gruppen om vinaftalen mellem EU og USA (B6-0516/2005);

| — | Ilda Figueiredo, Marco Rizzo og Diamanto Manolakou for GUE/NGL-Gruppen om vinaftalen mellem Den Europæiske Union og USA (B6-0517/2005). |
| --- | --- |

—

Ilda Figueiredo, Marco Rizzo og Diamanto Manolakou for GUE/NGL-Gruppen om vinaftalen mellem Den Europæiske Union og USA (B6-0517/2005).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.1 i protokollen af 29.09.2005.

(Mødet udsat kl. 11.45 i afventning af afstemningstiden og genoptaget kl. 12.05)

(Mødet udsat kl. 11.45 i afventning af afstemningstiden og genoptaget kl. 12.05)

FORSÆDE: Gérard ONESTA

næstformand

6.   Afstemningstid

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

6.1.   Offentlige kontrakter ***I (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

(forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om berigtigelse af direktiv 2004/18/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) — Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse.

Ordfører: Stefano Zappalà (A6-0270/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Stefano Zappalà tog ordet, jf. forretningsordenens artikel 131, stk. 4.

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P6_TA(2005)0342)

(P6_TA(2005)0342)

6.2.   Aftale EF/Bulgarien om lufttrafik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

(forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) — Transport- og Turismeudvalget.

Ordfører: Paolo Costa (A6-0258/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P6_TA(2005)0343)

(P6_TA(2005)0343)

6.3.   Aftale EF/Kroatien om lufttrafik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

(forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) — Transport- og Turismeudvalget.

Ordfører: Paolo Costa (A6-0259/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning(P6_TA(2005)0344

(P6_TA(2005)0344

6.4.   Gebyrer til Det Europæiske Lægemiddelagentur * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

(forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 297/95 om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed.

Ordfører: Karl-Heinz Florenz (A6-0264/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P6_TA(2005)0345)

(P6_TA(2005)0345)

6.5.   Protokol til fiskeriaftalen EF/Comorerne * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

(forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2005 — 31. december 2010 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne om fiskeri ud for Comorerne (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Fiskeriudvalget.

Ordfører: Carmen Fraga Estévez (A6-0260/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P6_TA(2005)0346)

(P6_TA(2005)0346)

6.6.   Anmodning om ophævelse af Marios Matsakis' immunitet (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

(forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Betænkning: Anmodning om ophævelse af Marios Matsakis' immunitet (2004/2194(IMM)) — Retsudvalget.

Ordfører: Klaus-Heiner Lehne (A6-0268/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

FORSLAG TIL AFGØRELSE

Talere: Bronisław Geremek, Klaus-Heiner Lehne, ordfører, om dette indlæg, og Christopher Heaton-Harris.

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P6_TA(2005)0347)

(P6_TA(2005)0347)

6.7.   Opbevaring af data med henblik på at bekæmpe strafbare handlinger (forretningsordenens artikel 131) (endelig afstemning)

(forretningsordenens artikel 131) (endelig afstemning)

Betænkning: Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om opbevaring af data, der behandles og lagres i forbindelse med levering af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, og af data, der findes i offentlige kommunikationsnet, med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre og strafforfølge kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme (08958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Alexander Nuno Alvaro (A6-0174/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

Initiativet var blevet forkastet den 07.06.2005 (punkt 6.8 i protokollen af 07.06.2005), og spørgsmålet var blevet henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg (forretningsordenens artikel 52).

punkt 6.8 i protokollen af 07.06.2005

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0348)

(P6_TA(2005)0348)

Forkastelsen af initiativet blev således bekræftet. Proceduren afsluttedes.

6.8.   Tildeling og fratagelse af flygtningestatus * (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Ændret forslag til Rådets direktiv om minimumsstandarder for procedurerne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.

Ordfører: Wolfgang Kreissl-Dörfler (A6-0222/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0349)

(P6_TA(2005)0349)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0349)

(P6_TA(2005)0349)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Giusto Catania havde anmodet om, at ændringsforslag 180, der var blevet erklæret for bortfaldet, blev sat under afstemning (Formanden havde oplyst, at dette ændringsforslag var bortfaldet som følge af vedtagelsen af ændringsforslag 99), og ordføreren havde bekræftet dette. |
| --- | --- |

—

Giusto Catania havde anmodet om, at ændringsforslag 180, der var blevet erklæret for bortfaldet, blev sat under afstemning (Formanden havde oplyst, at dette ændringsforslag var bortfaldet som følge af vedtagelsen af ændringsforslag 99), og ordføreren havde bekræftet dette.

7.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 163, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

Mundtlige stemmeforklaringer:

Mundtlige stemmeforklaringer:

Betænkning: Wolfgang Kreissl-Dörfler — A6-0222/2005

Philip Claeys

8.   Stemmerettelser

»Stemmerettelser« findes på websiden »Séance en direct«, »Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (Roll-call votes)« og i den trykte udgave af bilag 2 til protokollen »Resultat af afstemningerne ved navneopråb«.

Den elektroniske udgave på Europarl vil blive ajourført regelmæssigt i en periode på højst 2 uger efter afstemningsdagen.

Efter udløbet af denne frist vil listen over stemmerettelser blive afsluttet med henblik på oversættelse og offentliggørelse i Den Europæiske Unions Officielle Tidende.

Medlemmer, der havde meddelt, at de ikke havde deltaget i afstemningerne:

Medlemmer, der havde meddelt, at de ikke havde deltaget i afstemningerne:

Yiannakis Matsis havde meddelt, at han havde været til stede, men at han ikke havde deltaget i afstemningen.

(Mødet udsat kl. 12.25 og genoptaget kl. 15.05)

(Mødet udsat kl. 12.25 og genoptaget kl. 15.05)

FORSÆDE: Luigi COCILOVO

næstformand

9.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Ursula Stenzel tog ordet for at meddele, at skriftlig erklæring nr. 41/2005 om gigtsygdomme dags dato var blevet underskrevet af et flertal af Parlamentets medlemmer.

*

- *

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

10.   Territorial samhørighed — Regionerne i den yderste periferi (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Den territoriale samhørigheds rolle i den regionale udvikling (2004/2256(INI)) — Regionaludviklingsudvalget.

Ordfører: Ambroise Guellec (A6-0251/2005)

Betænkning: Et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi (2004/2253(INI)) — Regionaludviklingsudvalget.

Ordfører: Sérgio Marques (A6-0246/2005)

Ambroise Guellec forelagde sin betænkning (A6-0251/2005).

Sérgio Marques forelagde sin betænkning (A6-0246/2005).

Danuta Hübner (medlem af Kommissionen) tog ordet .

Talere: Luis Manuel Capoulas Santos (ordfører for udtalelse fra AGRI), Duarte Freitas (ordfører for udtalelse fra PECH), Ewa Hedkvist Petersen for PSE-Gruppen, Konstantinos Hatzidakis for PPE-DE-Gruppen, Jean Marie Beaupuy for ALDE-Gruppen, Gisela Kallenbach for Verts/ALE-Gruppen, Pedro Guerreiro for GUE/NGL-Gruppen, Graham Booth for IND/DEM-Gruppen, Mieczysław Edmund Janowski for UEN-Gruppen, James Hugh Allister, løsgænger, Rolf Berend, Emanuel Jardim Fernandes og Alfonso Andria.

FORSÆDE: Miroslav OUZKÝ

næstformand

Talere: Kyriacos Triantaphyllides, Mirosław Mariusz Piotrowski, Salvatore Tatarella, Robert Kilroy-Silk, Margie Sudre, Bernadette Bourzai, Paul Verges, Ryszard Czarnecki, Jan Olbrycht, Catherine Stihler, Markus Pieper, Jamila Madeira, Ioannis Gklavakis, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Guido Podestà, Zita Gurmai, Lambert van Nistelrooij, Stavros Arnaoutakis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Manuel Medina Ortega, José Albino Silva Peneda, Paulo Casaca, Alexander Stubb, Richard Seeber, Francesco Musotto og Danuta Hübner.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 7.8 i protokollen af 28.09.2005 og punkt 7.9 i protokollen af 28.09.2005

punkt 7.8 i protokollen af 28.09.2005 og punkt 7.9 i protokollen af 28.09.2005

11.   Resultatet af undersøgelsen af verserende lovgivningsforslag (forhandling)

(forhandling)

Meddelelse fra Kommissionen: Resultatet af undersøgelsen af verserende lovgivningsforslag

Günter Verheugen (næstformand i Kommissionen) afgav meddelelsen.

Talere: for at stille spørgsmål, som Günter Verheugen besvarede: Alexander Stubb, Hannes Swoboda og Alexander Radwan.

FORSÆDE: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

næstformand

Talere: for at stille spørgsmål, som Günter Verheugen besvarede tre ad gangen: Elizabeth Lynne, Monica Frassoni, Françoise Grossetête, Jules Maaten, Stephen Hughes og Elisabeth Schroedter.

Formanden erklærede dette punkt for afsluttet.

12.   Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen)

spørgsmål til Kommissionen)

Parlamentet behandlede en række spørgsmål til Kommissionen (B6-0331/2005).

Første del

Første del

Spørgsmål nr. 39 (Albert Jan Maat): Indførsel af smitsomme sygdomme til EU.

Jacques Barrot (næstformand i Kommissionen) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Albert Jan Maat.

Spørgsmål nr. 40 (Catherine Stihler): Kompensation til flypassagerer.

Jacques Barrot besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Catherine Stihler, Bill Newton Dunn og Josu Ortuondo Larrea.

Spørgsmål nr. 41 (Athanasios Pafilis): Alvorlige problemer med flysikkerheden.

Jacques Barrot besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Athanasios Pafilis, Georgios Karatzaferis og Georgios Toussas.

Anden del

Anden del

Spørgsmål nr. 42 (Dimitrios Papadimoulis): Færdiggørelse af det græske nationale ejendomsregister.

Danuta Hübner (medlem af Kommissionen) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos og Georgios Karatzaferis.

Spørgsmål nr. 43 (Georgios Karatzaferis): De græske myndigheders indrømmelse af, at det ikke vil lykkes at nå målene for udnyttelse af bevillinger i 2005.

Danuta Hübner besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Georgios Karatzaferis, Paul Rübig og Dimitrios Papadimoulis.

Spørgsmål nr. 44 (Ryszard Czarnecki): Støtte til regionalpolitikken.

Danuta Hübner besvarede spørgsmålet.

Ryszard Czarnecki tog ordet.

Danuta Hübner besvarede tillægsspørgsmål af David Martin og Justas Vincas Paleckis.

Spørgsmål 45 og 46 ville blive besvaret skriftligt.

Spørgsmål nr. 47 (Jacques Toubon): Undersøgelse om spillesektoren på det indre marked.

Charlie McCreevy (medlem af Kommissionen) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Jacques Toubon og David Martin.

Spørgsmål nr. 48 (Jelko Kacin): Hasardspilvirksomheders vanskeligheder i forbindelse med fremme af deres aktiviteter i andre medlemsstater.

Charlie McCreevy besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Jelko Kacin.

Spørgsmål nr. 49 (Mairead McGuinness): Beskyttelse af forbrugerne ved grænseoverskridende finanstransaktioner.

Charlie McCreevy besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Gay Mitchell (for stilleren).

Spørgsmål 50 til 53 ville blive besvaret skriftligt.

Spørgsmål nr. 54 (Bernd Posselt): Forordning (EØF) nr. 2081/92: Beskyttelse af geografiske betegnelser — Karlovarske oplatky.

Mariann Fischer Boel (medlem af Kommissionen) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Bernd Posselt.

Spørgsmål nr. 55 (Agnes Schierhuber): »Olmützer Quargel« som en beskyttet geografisk betegnelse i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92.

Mariann Fischer Boel besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Agnes Schierhuber.

Spørgsmål nr. 56 (Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk): Bærfrugtmarkedet i Polen.

Mariann Fischer Boel besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk.

Spørgsmål nr. 57 (Johan Van Hecke): EU-landbrugsstøtte til adelige storgodsejere.

Mariann Fischer Boel besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Johan Van Hecke, Bart Staes og Agnes Schierhuber.

Spørgsmål 58 til 96 ville blive besvaret skriftligt.

Formanden erklærede spørgetiden til Kommissionen for afsluttet.

Jim Higgins tog ordet for at spørge, om den tid, der var afsat til at behandle spørgsmålene til Mariann Fischer Boel, virkelig var fuldstændig opbrugt, hvilket formanden bekræftede.

13.   Gigtsygdomme (skriftlig erklæring)

(skriftlig erklæring)

Skriftlig erklæring nr. 41/2005 af medlemmerne Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou og Grażyna Staniszewska om gigtsygdomme var den 27.09.2005 blevet underskrevet af et flertal af Parlamentets medlemmer og ville derfor i henhold til forretningsordenens artikel 116, stk. 4, blive sendt til modtagerne og offentliggjort med angivelse af underskrivernes navne i de vedtagne tekster fra mødet den 13.10.2005(P6_TA(2005)0389).

(P6_TA(2005)0389)

(Mødet udsat kl. 19.40 og genoptaget kl. 21.00)

FORSÆDE: Edward McMILLAN-SCOTT

næstformand

14.   Udvikling af jernbaner ***I — Certificering af togpersonale ***I — Internationale jernbanepassagerer ***I — Erstatning vedrørende jernbanefragt ***I — (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD)) — Transport- og Turismeudvalget.

Ordfører: Georg Jarzembowski (A6-0143/2005)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om certificering af togpersonale, der fremfører lokomotiver og tog på jernbanenettet i Fællesskabet (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD)) — Transport- og Turismeudvalget.

Ordfører: Gilles Savary (A6-0133/2005)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om internationale jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD)) — Transport- og Turismeudvalget.

Ordfører: Dirk Sterckx (A6-0123/2005)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om erstatning ved manglende overholdelse af kontraktlige kvalitetskrav i forbindelse med jernbanefragt (KOM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — Transport- og Turismeudvalget.

Ordfører: Roberts Zīle (A6-0171/2005)

Jacques Barrot (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Georg Jarzembowski forelagde sin betænkning (A6-0143/2005) efter at have beklaget, at dette punkt var blevet opført på dagsordenen under aftenmødet.

Gilles Savary forelagde sin betænkning (A6-0133/2005).

Dirk Sterckx forelagde sin betænkning (A6-0123/2005).

Roberts Zīle forelagde sin betænkning (A6-0171/2005).

Talere: Elisabeth Jeggle for PPE-DE-Gruppen, Willi Piecyk for PSE-Gruppen, Paolo Costa for ALDE-Gruppen, Michael Cramer for Verts/ALE-Gruppen, Francis Wurtz for GUE/NGL-Gruppen, Patrick Louis for IND/DEM-Gruppen, Luca Romagnoli, løsgænger, Reinhard Rack først om afviklingen af mødet for at støtte Georg Jarzembowskis indledende bemærkninger, Bogusław Liberadzki, Anne E. Jensen, Hélène Flautre, Erik Meijer, Gerard Batten, Armando Dionisi, Saïd El Khadraoui, Josu Ortuondo Larrea, Jaromír Kohlíček, Sylwester Chruszcz, Corien Wortmann-Kool, Inés Ayala Sender, Bogusław Sonik, Ewa Hedkvist Petersen, Péter Olajos, Jörg Leichtfried, Luís Queiró, Emanuel Jardim Fernandes, Zsolt László Becsey, Ulrich Stockmann, Małgorzata Handzlik, Marta Vincenzi, Stanisław Jałowiecki, Nikolaos Sifunakis, Etelka Barsi-Pataky og Jacques Barrot.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 7.3 i protokollen af 28.09.2005, punkt 7.4 i protokollen af 28.09.2005, punkt 7.5 i protokollen af 28.09.2005 og punkt 7.6 i protokollen af 28.09.2005

punkt 7.3 i protokollen af 28.09.2005, punkt 7.4 i protokollen af 28.09.2005, punkt 7.5 i protokollen af 28.09.2005 og punkt 7.6 i protokollen af 28.09.2005

15.   Dagsorden for næste møde

Dagsordenen for mødet den følgende dag var fastsat (»Dagsorden« PE 361.877/OJME).

16.   Hævelse af mødet

Formanden hævede mødet kl. 23.40.

Julian Priestley

generalsekretær

Jacek Emil Saryusz-Wolski

næstformand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Lombardo, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatører:

Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Buruiană Aprodu Daniela, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Duca Viorel Senior, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Paparizov Atanas Atanassov, Petre Maria, Popeangă Petre, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu

---

BILAG I

AFSTEMNINGSRESULTATER

Tegnforklaring

| + | vedtaget |
| --- | --- |
| - | forkastet |
| ↓ | bortfaldt |
| R | taget tilbage |
| AN | afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller) |
| VE (..., ..., ...) | elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller) |
| div | opdelt afstemning |
| vs | særskilt afstemning |
| am | ændringsforslag |
| AC | kompromisændringsforslag |
| PC | tilsvarende tekstdel |
| S | ændringsforslag udgår |
| = | identiske ændringsforslag |
| § | punkt/stk./betragtning |
| art | artikel |
| PR | beslutningsforslag |
| PRC | fælles beslutningsforslag |
| SEC | hemmelig afstemning |

+

vedtaget

-

forkastet

↓

bortfaldt

R

taget tilbage

AN

afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller)

VE (..., ..., ...)

elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller)

div

opdelt afstemning

vs

særskilt afstemning

am

ændringsforslag

AC

kompromisændringsforslag

PC

tilsvarende tekstdel

S

ændringsforslag udgår

=

identiske ændringsforslag

§

punkt/stk./betragtning

art

artikel

PR

beslutningsforslag

PRC

fælles beslutningsforslag

SEC

hemmelig afstemning

1.   Samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter ***I

Betænkning: Stefano ZAPPALÀ (A6-0270/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

2.   Aftale EF/Bulgarien om lufttrafik *

Betænkning: Paolo COSTA (A6-0258/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

3.   Aftale EF/Kroatien om lufttrafik *

Betænkning: Paolo COSTA (A6-0259/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

4.   Fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering *

Betænkning: Karl-Heinz FLORENZ (A6-0264/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

5.   Protokol til fiskeriaftalen EF/Comorerne *

Betænkning: Carmen FRAGA ESTÉVEZ (A6-0260/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | AN | + | 473, 54, 82 |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

AN

+

473, 54, 82

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE endelig afstemning

IND/DEM endelig afstemning

6.   Anmodning om ophævelse af Marios Matsakis' immunitet

Betænkning: Klaus-Heiner LEHNE (A6-0268/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

7.   Opbevaring af data med henblik på at bekæmpe strafbare handlinger *

Betænkning: Alexander Nuno ALVARO (A6-0174/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Parlamentet havde forkastet initiativet den 7. juni 2005, og spørgsmålet var blevet henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg (forretningsordenens artikel 52).

Ved denne afstemning bekræftede Parlamentet forkastelsen af initiativet.

Proceduren afsluttedes således.

8.   Procedurerne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne *

Betænkning: Wolfgang KREISSL-DÖRFLER (A6-0222/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forslag til direktiv |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-11
  14-17
  20-35
  37-44
  46-55
  57-98
  100-109
  111-122
  130-131
  145-147
  149-156
  158-163
  169-174 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 18 | korr. udv. | vs/VE | + | 330, 283, 12 |
| 19 | korr. udv. | vs | + | |
| 36 | korr. udv. | vs | + | |
| 157 | korr. udv. | vs | + | |
| 164 | korr. udv. | vs | + | |
| 165 | korr. udv. | vs | + | |
| 166 | korr. udv. | AN | + | 511, 111, 20 |
| 167 | korr. udv. | AN | + | 507, 103, 28 |
| 168 | korr. udv. | AN | + | 505, 100, 29 |
| Art 6, § 1 | 45 | korr. udv. | VE | + | 335, 290, 16 |
| 191 | PPE-DE | | ↓ | |
| Art 9a, § 1 | 181 | GUE/NGL | VE | + | 323, 296, 13 |
| Art 17, § 2 | 99 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2/VE | - | 303, 337, 3 |
| 180 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Art 23, § 4, litra c | 175=
  186= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 110 | korr. udv. | VE | - | 257, 369, 5 |
| Art 27 | 176=
  187= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 123-129 | korr. udv. | | + | |
| Art 30 | 177=
  188= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 132-139 | korr. udv. | | + | |
| Art 30a | 140=
  189= | korr. udv.
  Verts/ALE | | + | |
| Art 30b | 178=
  190= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 141 | korr. udv. | vs/VE | + | 347, 268, 15 |
| 143 | korr. udv. | vs | + | |
| 144 | korr. udv. | vs | + | |
| Bilag B | 179 | GUE/NGL | | - | |
| § 17 | 183 | Verts/ALE | | - | |
| § 18 | 184 | Verts/ALE | | - | |
| 12 | korr. udv. | | + | |
| § 19 | 185 | Verts/ALE | | - | |
| 13 | korr. udv. | | + | |
| afstemning: ændret forslag | VE | + | 308, 300, 33 |
| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning |
| Efter § 3 | 182 | PSE | VE | + | 321, 300, 15 |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 305, 302, 33 |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Forslag til direktiv

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-11

14-17

20-35

37-44

46-55

57-98

100-109

111-122

130-131

145-147

149-156

158-163

169-174

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

18

korr. udv.

vs/VE

+

330, 283, 12

19

korr. udv.

vs

+

36

korr. udv.

vs

+

157

korr. udv.

vs

+

164

korr. udv.

vs

+

165

korr. udv.

vs

+

166

korr. udv.

AN

+

511, 111, 20

167

korr. udv.

AN

+

507, 103, 28

168

korr. udv.

AN

+

505, 100, 29

Art 6, § 1

45

korr. udv.

VE

+

335, 290, 16

191

PPE-DE

↓

Art 9a, § 1

181

GUE/NGL

VE

+

323, 296, 13

Art 17, § 2

99

korr. udv.

div

1

+

2/VE

-

303, 337, 3

180

GUE/NGL

↓

Art 23, § 4, litra c

175=

186=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

110

korr. udv.

VE

-

257, 369, 5

Art 27

176=

187=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

123-129

korr. udv.

+

Art 30

177=

188=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

132-139

korr. udv.

+

Art 30a

140=

189=

korr. udv.

Verts/ALE

+

Art 30b

178=

190=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

141

korr. udv.

vs/VE

+

347, 268, 15

143

korr. udv.

vs

+

144

korr. udv.

vs

+

Bilag B

179

GUE/NGL

-

§ 17

183

Verts/ALE

-

§ 18

184

Verts/ALE

-

12

korr. udv.

+

§ 19

185

Verts/ALE

-

13

korr. udv.

+

afstemning: ændret forslag

VE

+

308, 300, 33

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Efter § 3

182

PSE

VE

+

321, 300, 15

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

305, 302, 33

Am 56 var annulleret.

Anmodning om opdelt afstemning

PSE

am 99

1. del: teksten uden ordene: »Forvaringen kan aldrig strække sig over mere end seks måneder«

2. del: disse ord

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PSE am 166, 167 og 168

PPE-DE endelig afstemning

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE am 18, 19, 36, 141, 143, 144, 157, 164 og 165

---

BILAG II

RESULTAT AF AFSTEMNINGERNE VED NAVNEOPRÅB

1.   Betænkning Fraga Estevez A6-0260/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 473

ALDE: Costa, De Sarnez, Morillon, Pistelli, Prodi, Takkula

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, de Villiers, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Nej-stemmer: 54

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Meijer, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 82

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Krarup, Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Sinnott, Železný

NI: Baco, Gollnisch, Helmer, Kozlík

PSE: Bullmann, Hedh, Hedkvist Petersen

UEN: Fotyga

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Etelka Barsi-Pataky, Bárbara Dührkop Dührkop

Nej-stemmer

Kartika Tamara Liotard, Eva-Britt Svensson

2.   Betænkning Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

Ændringsforslag 166

Ja-stemmer: 511

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 111

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pieper, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berlinguer, Calabuig Rull, Carnero González, Díez González, Douay, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere

Hverken eller: 20

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

UEN: Szymański

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Bárbara Dührkop Dührkop

3.   Betænkning Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

Ændringsforslag 167

Ja-stemmer: 507

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 103

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Gruber, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Hverken eller: 28

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Bárbara Dührkop Dührkop

4.   Betænkning Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

Ændringsforslag 168

Ja-stemmer: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 100

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Hverken eller: 29

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Bárbara Dührkop Dührkop

5.   Betænkning Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 305

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Ransdorf, Strož, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Rutowicz

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 302

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Degutis, Deprez

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 33

GUE/NGL: Adamou, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Esteves, Gaubert

PSE: Attard-Montalto, Grech, Mann Erika, Muscat

Stemmerettelser

Hverken eller

Patrick Gaubert

---

VEDTAGNE TEKSTER

P6_TA(2005)0342

Offentlige kontrakter ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om berigtigelse af direktiv 2004/18/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2005)0214) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2005)0214) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, artikel 47, stk. 2, artikel 55 og artikel 95 (C6-0155/2005), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, artikel 47, stk. 2, artikel 55 og artikel 95 (C6-0155/2005),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0270/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0270/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0343

Aftale EF/Bulgarien om lufttrafik *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2005)0158) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2005)0158) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, og artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, og artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0177/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0177/2005),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0258/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0258/2005),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Bulgariens regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Bulgariens regeringer og parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0344

Aftale EF/Kroatien om lufttrafik *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kroatien om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2005)0159) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2005)0159) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, og artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, og artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0173/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0173/2005),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0259/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0259/2005),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Kroatiens regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Kroatiens regeringer og parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0345

Gebyrer til Det Europæiske Lægemiddelagentur *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 297/95 om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2005)0106) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2005)0106) (1),

| — | der henviser til artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 297/95 af 10. februar 1995 (2), der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0137/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 297/95 af 10. februar 1995 (2), der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0137/2005),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Budgetudvalget (A6–0264/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Budgetudvalget (A6–0264/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| (4a) | For at sikre overholdelse af proportionalitetsprincippet bør der for lægemidler, hvori det aktive stof har fundet almindelig anerkendt anvendelse til medicinsk brug i Fællesskabet i mindst 10 år, opkræves et nedsat gebyr. |
| --- | --- |

(4a)

For at sikre overholdelse af proportionalitetsprincippet bør der for lægemidler, hvori det aktive stof har fundet almindelig anerkendt anvendelse til medicinsk brug i Fællesskabet i mindst 10 år, opkræves et nedsat gebyr.

Der opkræves et nedsat gebyr på 90 000 euro for ansøgninger om markedsføringstilladelse i henhold til artikel 10, stk. 1 og 3, og artikel 10c i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF. Gebyret dækker en enkelt styrke af en lægemiddelform og en enkelt pakningsstørrelse.

Der opkræves et nedsat gebyr på 90 000 euro for ansøgninger om markedsføringstilladelse i henhold til artikel 10, stk. 1 og 3,
  artikel 10a
  og artikel 10c i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF. Gebyret dækker en enkelt styrke af en lægemiddelform og en enkelt pakningsstørrelse.
  I undtagelsestilfælde, hvor der kan påvises en stor arbejdsbyrde i forbindelse med vurderingen af en ansøgning om markedsføringstilladelse i henhold til artikel 10a i direktiv 2001/83/EF, kan der fastsættes et gebyr på op til 232 000 euro i overensstemmelse med denne forordnings artikel 11, stk. 2.

Der opkræves et gebyr for videnskabelige tjenester, når der ansøges om videnskabelig rådgivning eller videnskabelige udtalelser fra et videnskabeligt udvalg, som ikke er omfattet af artikel 3 til 7 eller af artikel 8, stk. 1. Dette indbefatter
  vurdering af traditionelle plantelægemidler,
  udtalelser om lægemidler, der anvendes med særlig udleveringstilladelse (»compassionate use«), høring vedrørende lægemidler, herunder blodderivater, der udgør en integrerende bestanddel af medicinsk udstyr, og vurdering af plasma master files og vaccine antigen master files.

Der opkræves et gebyr for videnskabelige tjenester, når der ansøges om videnskabelig rådgivning eller videnskabelige udtalelser fra et videnskabeligt udvalg, som ikke er omfattet af artikel 3 til 7 eller af artikel 8, stk. 1. Dette indbefatter udtalelser om lægemidler, der anvendes med særlig udleveringstilladelse (»compassionate use«), høring vedrørende lægemidler, herunder blodderivater, der udgør en integrerende bestanddel af medicinsk udstyr, og vurdering af plasma master files og vaccine antigen master files.

For humanmedicinske lægemidler udgør gebyret 232 000 euro.

For humanmedicinske lægemidler udgør gebyret
  højst
  232 000 euro.

For veterinærmedicinske lægemidler udgør gebyret 116 000 euro.

For veterinærmedicinske lægemidler udgør gebyret
  højst
  116 000 euro.

For vurdering af traditionelle plantelægemidler udgør gebyret højst 25 000 euro.

Bestemmelserne i artikel 3 finder anvendelse på enhver videnskabelig udtalelse med henblik på at vurdere humanmedicinske lægemidler, der udelukkende er bestemt til markedsføring uden for Fællesskabet, jf. artikel 58 i forordning (EF) nr. 726/2004.

Bestemmelserne i artikel 3 finder anvendelse på enhver videnskabelig udtalelse med henblik på at vurdere humanmedicinske lægemidler, der udelukkende er bestemt til markedsføring uden for Fællesskabet, jf. artikel 58 i forordning (EF) nr. 726/2004.

Der opkræves et nedsat gebyr for videnskabelige tjenester på mellem 2 500 euro og 200 000 euro for visse videnskabelige udtalelser eller tjenester i forbindelse med humanmedicinske lægemidler.

Der opkræves et nedsat gebyr for videnskabelige tjenester på mellem 2 500 euro og 200 000 euro for visse videnskabelige udtalelser eller tjenester i forbindelse med humanmedicinske lægemidler.

Der opkræves et nedsat gebyr for videnskabelige tjenester på mellem 2 500 euro og 100 000 euro for visse videnskabelige udtalelser eller tjenester i forbindelse med veterinærmedicinske lægemidler.

Der opkræves et nedsat gebyr for videnskabelige tjenester på mellem 2 500 euro og 100 000 euro for visse videnskabelige udtalelser eller tjenester i forbindelse med veterinærmedicinske lægemidler.

Der opkræves et nedsat gebyr for videnskabelige tjenester på mellem 2 500 euro og 25 000 euro for visse videnskabelige udtalelser eller tjenester i forbindelse med traditionelle plantelægemidler.

De videnskabelige udtalelser eller tjenester, der er omhandlet i
  femte og
  sjette afsnit, fremgår af en fortegnelse, som udarbejdes i henhold til artikel 11, stk. 2.

De videnskabelige udtalelser eller tjenester, der er omhandlet i sjette
  , syvende og ottende
  afsnit, fremgår af en fortegnelse, som udarbejdes i henhold til artikel 11, stk. 2.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT L 35 af 15.2.1995, s. 1. Forordning som senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2003 (EUT L 73, 19.3.2003, s. 6).

P6_TA(2005)0346

Protokol til fiskeriaftalen EF/Comorerne *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2005 — 31. december 2010 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Unionen Comorerne om fiskeri ud for Comorerne (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2005)0187) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2005)0187) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 2,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0154/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0154/2005),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udviklingsudvalget (A6-0260/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udviklingsudvalget (A6-0260/2005),

| 1. | godkender forslaget til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslaget til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Unionen Comorernes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Unionen Comorernes regeringer og parlamenter.

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19. juli 2004 om fiskeripartnerskabsaftaler, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19. juli 2004 om fiskeripartnerskabsaftaler,

| (2a) | Det er vigtigt at forbedre den information, Europa-Parlamentet modtager. Kommissionen bør med henblik herpå forelægge en årlig rapport om gennemførelsen af denne aftale. |
| --- | --- |

(2a)

Det er vigtigt at forbedre den information, Europa-Parlamentet modtager. Kommissionen bør med henblik herpå forelægge en årlig rapport om gennemførelsen af denne aftale.

Artikel 3a

I protokollens sidste gyldighedsår og forud for indgåelsen af en eventuel aftale om dens fornyelse forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af aftalen.

Artikel 3b

På grundlag af den i artikel 3a omhandlede rapport og efter høring af Europa-Parlamentet giver Rådet i givet fald Kommissionen et forhandlingsmandat med henblik på vedtagelse af en ny protokol.

Artikel 3c

Kommissionen fremsender til Europa-Parlamentet og Rådet et eksemplar af det flerårige sektorprogram og gennemførelsesbestemmelserne hertil, som de comoriske myndigheder forelægger i overensstemmelse med protokollens artikel 7, stk. 2.

Artikel 3d

På det første møde i Den Blandede Kommission, jf. aftalens artikel 7, stk. 1, meddeler Kommissionen de comoriske myndigheder, at repræsentanter for rederne deltager i Den Blandede Kommissions følgende møder.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0347

Ophævelse af Marios Matsakis immunitet

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til anmodning om ophævelse af Marios Matsakis immunitet (2004/2194(IMM))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning af 20. september 2004 fra Republikkens Cyperns justitsminister om ophævelse af Marios Matsakis immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 13. oktober 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning af 20. september 2004 fra Republikkens Cyperns justitsminister om ophævelse af Marios Matsakis immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 13. oktober 2004,

| — | der henviser til skrivelse af 14. oktober 2004, hvorom der blev givet meddelelse om på plenarmødet den 14. oktober 2004, og hvori Marios Matsakis gør indsigelse mod justitsministerens beføjelse til at indgive anmodning om ophævelse af hans immunitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 14. oktober 2004, hvorom der blev givet meddelelse om på plenarmødet den 14. oktober 2004, og hvori Marios Matsakis gør indsigelse mod justitsministerens beføjelse til at indgive anmodning om ophævelse af hans immunitet,

| — | der henviser til to skrivelser af 13. oktober 2004 og 10. februar 2005 til Europa-Parlamentets formand fra Republikken Cyperns faste repræsentant, hvori denne bekræfter justitsministerens beføjelse til at anmode om ophævelse af et cypriotisk parlamentsmedlems immunitet. |
| --- | --- |

—

der henviser til to skrivelser af 13. oktober 2004 og 10. februar 2005 til Europa-Parlamentets formand fra Republikken Cyperns faste repræsentant, hvori denne bekræfter justitsministerens beføjelse til at anmode om ophævelse af et cypriotisk parlamentsmedlems immunitet.

| — | der henviser til skrivelsen af 16. juni 2005 fra præsidenten for Cyperns højesteret, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen af 16. juni 2005 fra præsidenten for Cyperns højesteret,

| — | der har hørt Marios Matsakis, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der har hørt Marios Matsakis, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3,

| — | der henviser til artikel 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende Det Europæiske Fællesskabs privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende Det Europæiske Fællesskabs privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1),

| — | der henviser til artikel 83 og 113 i Republikken Cyperns forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 83 og 113 i Republikken Cyperns forfatning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0268/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0268/2005),

| 1. | tager til efterretning, at Republikken Cyperns justitsminister i henhold til artikel 83 og 113 i Republikken Cyperns forfatning er den myndighed, der har kompetence til at indgive en anmodning om ophævelse af et medlems immunitet; |
| --- | --- |

1.

tager til efterretning, at Republikken Cyperns justitsminister i henhold til artikel 83 og 113 i Republikken Cyperns forfatning er den myndighed, der har kompetence til at indgive en anmodning om ophævelse af et medlems immunitet;

| 2. | vedtager at ophæve Marios Matsakis immunitet med det forbehold, at ophævelsen udelukkende vedrører den strafferetlige forfølgelse, således at Matsakis, så længe der ikke er afsagt endelig dom i den sag, ikke må udsættes for nogen form for frihedsberøvelse, fængsling eller anden foranstaltning, der ville kunne forhindre ham i at varetage sit mandat; |
| --- | --- |

2.

vedtager at ophæve Marios Matsakis immunitet med det forbehold, at ophævelsen udelukkende vedrører den strafferetlige forfølgelse, således at Matsakis, så længe der ikke er afsagt endelig dom i den sag, ikke må udsættes for nogen form for frihedsberøvelse, fængsling eller anden foranstaltning, der ville kunne forhindre ham i at varetage sit mandat;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til Republikken Cyperns justitsminister. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til Republikken Cyperns justitsminister.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, Sml. 1954-1964, s. 483, og sag 149/85, Wybot mod Faure m.fl., Sml. 1986, s. 2391.

P6_TA(2005)0348

Bekæmpelse af kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om opbevaring af data, der behandles og lagres i forbindelse med levering af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, og af data, der findes i offentlige kommunikationsnet, med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre og strafforfølge kriminalitet og strafbare handlinger, herunder terrorisme (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges initiativ (8958/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges initiativ (8958/2004) (1),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 34, stk. 2, litra b), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 34, stk. 2, litra b),

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0198/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0198/2004),

| — | der henviser til Retsudvalgets udtalelse om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Retsudvalgets udtalelse om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 93, 51 og 35, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 93, 51 og 35,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0174/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0174/2005),

| 1. | forkaster Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges initiativ; |
| --- | --- |

1.

forkaster Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges initiativ;

| 2. | opfordrer Den Franske Republik, Irland, Kongeriget Sverige og Det Forenede Kongerige til at tage deres initiativ tilbage; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Den Franske Republik, Irland, Kongeriget Sverige og Det Forenede Kongerige til at tage deres initiativ tilbage;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges regering. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Den Franske Republiks, Irlands, Kongeriget Sveriges og Det Forenede Kongeriges regering.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0349

Tildeling og fratagelse af flygtningestatus *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om ændret forslag til Rådets direktiv om minimumsstandarder for procedurerne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS))

(Høringsprocedure — fornyet høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (14203/2004) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (14203/2004) (1),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag til Rådet (KOM(2002)0326) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag til Rådet (KOM(2002)0326) (2),

| — | der henviser til sin holdning af 20. september 2001 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 20. september 2001 (3),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 63, stk. 1, nr. 1), litra d), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 63, stk. 1, nr. 1), litra d),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 67, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0200/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 67, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0200/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 41, stk. 4, og artikel 55, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 41, stk. 4, og artikel 55, stk. 3,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Retsudvalget (A6–0222/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Retsudvalget (A6–0222/2005),

| 1. | godkender Rådets forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | forbeholder sig ret til at indbringe sagen for De Europæiske Fællesskabers Domstol for at få verificeret lovligheden af forslaget og dets forenelighed med de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

4.

forbeholder sig ret til at indbringe sagen for De Europæiske Fællesskabers Domstol for at få verificeret lovligheden af forslaget og dets forenelighed med de grundlæggende rettigheder;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| (1a) | Alle medlemsstater bør have en national rammelovgivning på asylområdet, der mindst giver samme grundlæggende beskyttelse som den internationale asyllovgivning. |
| --- | --- |

(1a)

Alle medlemsstater bør have en national rammelovgivning på asylområdet, der mindst giver samme grundlæggende beskyttelse som den internationale asyllovgivning.

| (2) | Det Europæiske Råd nåede på sit særlige møde i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999 til enighed om at arbejde for oprettelsen af et fælles europæisk asylsystem, som bygger på en fuldstændig og inklusiv anvendelse af Genève-konventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling, suppleret ved New York-protokollen af 31. januar 1967, således at »non refoulement«-princippet overholdes, og det garanteres, at ingen sendes tilbage til
  forfølgelse
  . |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Råd nåede på sit særlige møde i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999 til enighed om at arbejde for oprettelsen af et fælles europæisk asylsystem, som bygger på en fuldstændig og inklusiv anvendelse af Genève-konventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling, suppleret ved New York-protokollen af 31. januar 1967, således at »non refoulement«-princippet overholdes, og det garanteres, at ingen sendes tilbage til
  forfølgelse
  .

| (2) | Det Europæiske Råd nåede på sit særlige møde i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999 til enighed om at arbejde for oprettelsen af et fælles europæisk asylsystem, som bygger på en fuldstændig og inklusiv anvendelse af Genève-konventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling, suppleret ved New York-protokollen af 31. januar 1967, således at »non refoulement«-princippet overholdes, og det garanteres, at ingen sendes tilbage til
  lande eller områder, hvor deres liv eller frihedsrettigheder kan være truet
  . |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Råd nåede på sit særlige møde i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999 til enighed om at arbejde for oprettelsen af et fælles europæisk asylsystem, som bygger på en fuldstændig og inklusiv anvendelse af Genève-konventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling, suppleret ved New York-protokollen af 31. januar 1967, således at »non refoulement«-princippet overholdes, og det garanteres, at ingen sendes tilbage til
  lande eller områder, hvor deres liv eller frihedsrettigheder kan være truet
  .

| (3a) | Det Europæiske Råd bekræftede på sit møde i Haag den 4.-5. november 2004 den strategi, der var vedtaget i Tammerfors, og vedtog inden udgangen af 2010 at indføre en fælles asylprocedure og en ensartet status for personer, der tildeles asyl eller subsidiær beskyttelse. |
| --- | --- |

(3a)

Det Europæiske Råd bekræftede på sit møde i Haag den 4.-5. november 2004 den strategi, der var vedtaget i Tammerfors, og vedtog inden udgangen af 2010 at indføre en fælles asylprocedure og en ensartet status for personer, der tildeles asyl eller subsidiær beskyttelse.

| (5) | Hovedformålet med dette direktiv er at indføre minimumsrammer i Det Europæiske Fællesskab for procedurer for tildeling og fratagelse af flygtningestatus. |
| --- | --- |

(5)

Hovedformålet med dette direktiv er at indføre minimumsrammer i Det Europæiske Fællesskab for procedurer for tildeling og fratagelse af flygtningestatus.

| (5) | Hovedformålet med dette direktiv er at indføre minimumsrammer i Det Europæiske Fællesskab for procedurer for tildeling og fratagelse af flygtningestatus
  for at sikre, at ingen medlemsstat på nogen måde udviser eller sender en asylansøger tilbage til områder, hvor dennes liv eller frihed måtte være truet på grund af vedkommendes race, køn, religion, nationalitet, seksuel orientering, tilhørsforhold til en særlig social gruppe eller minoritet eller politisk overbevisning, med henblik på overholdelse af internationale normer, især Genève-flygtningekonventionen fra 1951 og Tammerfors-konklusionerne om asyl
  . |
| --- | --- |

(5)

Hovedformålet med dette direktiv er at indføre minimumsrammer i Det Europæiske Fællesskab for procedurer for tildeling og fratagelse af flygtningestatus
  for at sikre, at ingen medlemsstat på nogen måde udviser eller sender en asylansøger tilbage til områder, hvor dennes liv eller frihed måtte være truet på grund af vedkommendes race, køn, religion, nationalitet, seksuel orientering, tilhørsforhold til en særlig social gruppe eller minoritet eller politisk overbevisning, med henblik på overholdelse af internationale normer, især Genève-flygtningekonventionen fra 1951 og Tammerfors-konklusionerne om asyl
  .

| (8) | Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som bl.a. anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(8)

Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som bl.a. anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (8) | Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som bl.a. anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  som generelle principper for fællesskabsretten samt i forbindelse med alle gældende internationale forpligtelser, navnlig Genève-konventionen
  . |
| --- | --- |

(8)

Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som bl.a. anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  som generelle principper for fællesskabsretten samt i forbindelse med alle gældende internationale forpligtelser, navnlig Genève-konventionen
  .

| (9) | Med hensyn til behandlingen af de personer, der er omfattet af direktivets anvendelsesområde, er medlemsstaterne bundet af forpligtelser i henhold til folkeretlige instrumenter, som de er part i, og som forbyder forskelsbehandling. |
| --- | --- |

(9)

Med hensyn til behandlingen af de personer, der er omfattet af direktivets anvendelsesområde, er medlemsstaterne bundet af forpligtelser i henhold til folkeretlige instrumenter, som de er part i, og som forbyder forskelsbehandling.

| (9) | Med hensyn til behandlingen af de personer, der er omfattet af direktivets anvendelsesområde, er medlemsstaterne bundet af forpligtelser i henhold til folkeretlige instrumenter, som de er part i, og som forbyder
  enhver form for
  forskelsbehandling. |
| --- | --- |

(9)

Med hensyn til behandlingen af de personer, der er omfattet af direktivets anvendelsesområde, er medlemsstaterne bundet af forpligtelser i henhold til folkeretlige instrumenter, som de er part i, og som forbyder
  enhver form for
  forskelsbehandling.

| (11) | Det er i både medlemsstaternes og asylansøgernes interesse, at der træffes hurtig afgørelse om asylansøgninger. Tilrettelæggelsen af behandlingen af asylansøgninger overlades til medlemsstaterne, så de i overensstemmelse med deres nationale behov kan prioritere eller fremskynde behandlingen af enhver ansøgning under hensyn til de i dette direktiv fastsatte standarder. |
| --- | --- |

(11)

Det er i både medlemsstaternes og asylansøgernes interesse, at der træffes hurtig afgørelse om asylansøgninger. Tilrettelæggelsen af behandlingen af asylansøgninger overlades til medlemsstaterne, så de i overensstemmelse med deres nationale behov kan prioritere eller fremskynde behandlingen af enhver ansøgning under hensyn til de i dette direktiv fastsatte standarder.

| (11) | Det er i både medlemsstaternes og asylansøgernes interesse, at der træffes hurtig afgørelse om asylansøgninger
  , og derfor er der brug for hurtige og effektive procedurer, som højst bør vare seks måneder
  . Tilrettelæggelsen af behandlingen af asylansøgninger overlades til medlemsstaterne, så de i overensstemmelse med deres nationale behov kan prioritere eller fremskynde behandlingen af enhver ansøgning under hensyn til de i dette direktiv fastsatte standarder. |
| --- | --- |

(11)

Det er i både medlemsstaternes og asylansøgernes interesse, at der træffes hurtig afgørelse om asylansøgninger
  , og derfor er der brug for hurtige og effektive procedurer, som højst bør vare seks måneder
  . Tilrettelæggelsen af behandlingen af asylansøgninger overlades til medlemsstaterne, så de i overensstemmelse med deres nationale behov kan prioritere eller fremskynde behandlingen af enhver ansøgning under hensyn til de i dette direktiv fastsatte standarder.

| (13) | For at gøre det muligt at identificere dem, der har behov for beskyttelse som flygtninge efter Genève-konventionens artikel 1, bør alle asylansøgere
  med visse undtagelser
  have effektiv adgang til procedurerne, mulighed for at samarbejde og kommunikere på en passende måde med de kompetente myndigheder, så de kan fremlægge de relevante oplysninger i sagen, og
  tilstrækkelige
  proceduregarantier
  til
  , at de kan gå videre med sagen i alle faser af proceduren. Proceduren for behandling af en asylansøgning bør desuden
  under normale forhold
  som et minimum sikre ansøgeren retten til at forblive i landet, indtil den besluttende myndighed træffer afgørelse, adgang til tolkebistand ved fremlæggelsen af sagen under samtaler med myndighederne, mulighed for at kommunikere med en repræsentant for De Forenede Nationers Flygtningehøjkommissær (UNHCR) eller med en organisation, der arbejder på UNHCR's vegne, retten til passende underretning om en afgørelse, Begrundelse af afgørelsen, både hvad realitetsspørgsmål og retlige spørgsmål angår, mulighed for at rådføre sig med en advokat eller anden rådgiver og retten til at blive orienteret om deres retsstilling på afgørende tidspunkter i proceduren på et sprog, som de
  med rimelighed kan formodes at forstå
  . |
| --- | --- |

(13)

For at gøre det muligt at identificere dem, der har behov for beskyttelse som flygtninge efter Genève-konventionens artikel 1, bør alle asylansøgere
  med visse undtagelser
  have effektiv adgang til procedurerne, mulighed for at samarbejde og kommunikere på en passende måde med de kompetente myndigheder, så de kan fremlægge de relevante oplysninger i sagen, og
  tilstrækkelige
  proceduregarantier
  til
  , at de kan gå videre med sagen i alle faser af proceduren. Proceduren for behandling af en asylansøgning bør desuden
  under normale forhold
  som et minimum sikre ansøgeren retten til at forblive i landet, indtil den besluttende myndighed træffer afgørelse, adgang til tolkebistand ved fremlæggelsen af sagen under samtaler med myndighederne, mulighed for at kommunikere med en repræsentant for De Forenede Nationers Flygtningehøjkommissær (UNHCR) eller med en organisation, der arbejder på UNHCR's vegne, retten til passende underretning om en afgørelse, Begrundelse af afgørelsen, både hvad realitetsspørgsmål og retlige spørgsmål angår, mulighed for at rådføre sig med en advokat eller anden rådgiver og retten til at blive orienteret om deres retsstilling på afgørende tidspunkter i proceduren på et sprog, som de
  med rimelighed kan formodes at forstå
  .

| (13) | For at gøre det muligt at identificere dem, der har behov for beskyttelse som flygtninge efter Genève-konventionens artikel 1, bør alle asylansøgere have effektiv adgang til procedurerne, mulighed for at samarbejde og kommunikere på en passende måde med de kompetente myndigheder, så de kan fremlægge de relevante oplysninger i sagen, og proceduregarantier
  , der sikrer
  , at de kan gå videre med sagen i alle faser af proceduren. Proceduren for behandling af en asylansøgning bør desuden som et minimum sikre ansøgeren retten til at forblive i landet, indtil den besluttende myndighed træffer afgørelse, adgang til tolkebistand ved fremlæggelsen af sagen under samtaler med myndighederne, mulighed for at kommunikere med en repræsentant for De Forenede Nationers Flygtningehøjkommissær (UNHCR) eller med en organisation, der arbejder på UNHCR's vegne, retten til passende underretning om en afgørelse, Begrundelse af afgørelsen, både hvad realitetsspørgsmål og retlige spørgsmål angår, mulighed for at rådføre sig med en advokat eller anden rådgiver og retten til at blive orienteret om deres retsstilling på afgørende tidspunkter i proceduren på et sprog, som de
  forstår
  .

  (Udtrykket »med rimelighed kan formodes at forstå« bør ændres til »forstår« i hele teksten) |
| --- | --- |

(13)

For at gøre det muligt at identificere dem, der har behov for beskyttelse som flygtninge efter Genève-konventionens artikel 1, bør alle asylansøgere have effektiv adgang til procedurerne, mulighed for at samarbejde og kommunikere på en passende måde med de kompetente myndigheder, så de kan fremlægge de relevante oplysninger i sagen, og proceduregarantier
  , der sikrer
  , at de kan gå videre med sagen i alle faser af proceduren. Proceduren for behandling af en asylansøgning bør desuden som et minimum sikre ansøgeren retten til at forblive i landet, indtil den besluttende myndighed træffer afgørelse, adgang til tolkebistand ved fremlæggelsen af sagen under samtaler med myndighederne, mulighed for at kommunikere med en repræsentant for De Forenede Nationers Flygtningehøjkommissær (UNHCR) eller med en organisation, der arbejder på UNHCR's vegne, retten til passende underretning om en afgørelse, Begrundelse af afgørelsen, både hvad realitetsspørgsmål og retlige spørgsmål angår, mulighed for at rådføre sig med en advokat eller anden rådgiver og retten til at blive orienteret om deres retsstilling på afgørende tidspunkter i proceduren på et sprog, som de
  forstår
  .

(Udtrykket »med rimelighed kan formodes at forstå« bør ændres til »forstår« i hele teksten)

| (14) | Der bør endvidere fastsættes specifikke proceduregarantier for uledsagede
  mindreårige
  på grund af deres sårbarhed. I den forbindelse bør medlemsstaterne først og fremmest tage hensyn til barnets tarv. |
| --- | --- |

(14)

Der bør endvidere fastsættes specifikke proceduregarantier for uledsagede
  mindreårige
  på grund af deres sårbarhed. I den forbindelse bør medlemsstaterne først og fremmest tage hensyn til barnets tarv.

| (14) | Der bør endvidere fastsættes specifikke proceduregarantier for uledsagede
  børn
  på grund af deres sårbarhed. I den forbindelse bør medlemsstaterne først og fremmest tage hensyn til barnets tarv
  under hele asylproceduren, jf. artikel 3 i FN's konvention om barnets rettigheder
  . |
| --- | --- |

(14)

Der bør endvidere fastsættes specifikke proceduregarantier for uledsagede
  børn
  på grund af deres sårbarhed. I den forbindelse bør medlemsstaterne først og fremmest tage hensyn til barnets tarv
  under hele asylproceduren, jf. artikel 3 i FN's konvention om barnets rettigheder
  .

(»Mindreårige« bør ændres til »børn« i hele teksten; der skal foretages rettelser i hele teksten)

| (16) | Mange asylansøgninger fremsættes ved grænsen eller i en medlemsstats transitområde, inden det besluttes, om ansøgeren kan rejse ind i landet. Medlemsstaterne bør kunne tilpasse gældende procedurer til den situation, disse ansøgere er i ved grænsen.
  Der bør med henblik på sådanne situationer fastsættes fælles regler om eventuelle undtagelser fra de garantier, ansøgere normalt er omfattet af.
  Grænseprocedurer bør først og fremmest gælde for ansøgere, der ikke opfylder betingelserne for indrejse på medlemsstatens område. |
| --- | --- |

(16)

Mange asylansøgninger fremsættes ved grænsen eller i en medlemsstats transitområde, inden det besluttes, om ansøgeren kan rejse ind i landet. Medlemsstaterne bør kunne tilpasse gældende procedurer til den situation, disse ansøgere er i ved grænsen.
  Der bør med henblik på sådanne situationer fastsættes fælles regler om eventuelle undtagelser fra de garantier, ansøgere normalt er omfattet af.
  Grænseprocedurer bør først og fremmest gælde for ansøgere, der ikke opfylder betingelserne for indrejse på medlemsstatens område.

| (16) | Mange asylansøgninger fremsættes ved grænsen eller i en medlemsstats transitområde, inden det besluttes, om ansøgeren kan rejse ind i landet. Medlemsstaterne bør kunne tilpasse gældende procedurer til den situation, disse ansøgere er i ved grænsen. Grænseprocedurer bør først og fremmest gælde for ansøgere, der ikke opfylder betingelserne for indrejse på medlemsstatens område. |
| --- | --- |

(16)

Mange asylansøgninger fremsættes ved grænsen eller i en medlemsstats transitområde, inden det besluttes, om ansøgeren kan rejse ind i landet. Medlemsstaterne bør kunne tilpasse gældende procedurer til den situation, disse ansøgere er i ved grænsen. Grænseprocedurer bør først og fremmest gælde for ansøgere, der ikke opfylder betingelserne for indrejse på medlemsstatens område.

| (17a) | Menneskehandel er en af de mest anvendte måder, ansøgerne kommer ind i medlemsstaterne på. Af hensyn til asylansøgerens tarv bør denne i forbindelse med asylansøgningen ikke på nogen måde forskelsbehandles, fordi vedkommende er kommet ind i medlemsstaten på en sådan måde. |
| --- | --- |

(17a)

Menneskehandel er en af de mest anvendte måder, ansøgerne kommer ind i medlemsstaterne på. Af hensyn til asylansøgerens tarv bør denne i forbindelse med asylansøgningen ikke på nogen måde forskelsbehandles, fordi vedkommende er kommet ind i medlemsstaten på en sådan måde.

| (18) | I betragtning af den harmonisering, der er opnået vedrørende tredjelandsstatsborgeres og statsløses flygtningestatus, bør der etableres fælles kriterier for tredjelandes status som sikre oprindelseslande. |
| --- | --- |

(18)

I betragtning af den harmonisering, der er opnået vedrørende tredjelandsstatsborgeres og statsløses flygtningestatus, bør der etableres fælles kriterier for tredjelandes status som sikre oprindelseslande.

| (18) | I betragtning af den harmonisering, der er opnået vedrørende tredjelandsstatsborgeres og statsløses flygtningestatus, bør der etableres fælles kriterier for tredjelandes status som sikre oprindelseslande
  , og det skal sikres, at vurdering og anvendelse sker korrekt og effektivt
  . |
| --- | --- |

(18)

I betragtning af den harmonisering, der er opnået vedrørende tredjelandsstatsborgeres og statsløses flygtningestatus, bør der etableres fælles kriterier for tredjelandes status som sikre oprindelseslande
  , og det skal sikres, at vurdering og anvendelse sker korrekt og effektivt
  .

| (19) | Hvis Rådet har konstateret, at et bestemt oprindelsesland opfylder disse kriterier, og derfor har medtaget det på den fælles
  minimumsliste
  over sikre oprindelseslande, der skal vedtages i henhold til dette direktiv, bør det betyde, at medlemsstaterne
  skal
  behandle ansøgninger fra landets statsborgere eller fra statsløse, der tidligere har haft sædvanlig opholdssted i landet, ud fra den simple formodning, at landet er sikkert. Da det har politisk betydning, at et land udpeges som et sikkert oprindelsesland, navnlig fordi det er en vurdering af menneskerettighedssituationen i landet og på grund af betydningen for EU's politik over for tredjelande, bør beslutninger om opstilling eller ændring af listen træffes af Rådet
  efter høring af
  Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

(19)

Hvis Rådet har konstateret, at et bestemt oprindelsesland opfylder disse kriterier, og derfor har medtaget det på den fælles
  minimumsliste
  over sikre oprindelseslande, der skal vedtages i henhold til dette direktiv, bør det betyde, at medlemsstaterne
  skal
  behandle ansøgninger fra landets statsborgere eller fra statsløse, der tidligere har haft sædvanlig opholdssted i landet, ud fra den simple formodning, at landet er sikkert. Da det har politisk betydning, at et land udpeges som et sikkert oprindelsesland, navnlig fordi det er en vurdering af menneskerettighedssituationen i landet og på grund af betydningen for EU's politik over for tredjelande, bør beslutninger om opstilling eller ændring af listen træffes af Rådet
  efter høring af
  Europa-Parlamentet.

| (19) | Hvis Rådet har konstateret, at et bestemt oprindelsesland opfylder disse kriterier, og derfor har medtaget det på den fælles
  liste
  over sikre oprindelseslande, der skal vedtages i henhold til dette direktiv, bør det betyde, at medlemsstaterne
  kan
  behandle ansøgninger fra landets statsborgere eller fra statsløse, der tidligere har haft sædvanlig opholdssted i landet, ud fra den simple formodning, at landet er sikkert. Da det har politisk betydning, at et land udpeges som et sikkert oprindelsesland, navnlig fordi det er en vurdering af menneskerettighedssituationen i landet og på grund af betydningen for EU's politik over for tredjelande, bør beslutninger om opstilling eller ændring af listen træffes af Rådet
  og
  Europa-Parlamentet
  under anvendelse af den fælles beslutningsprocedure
  . |
| --- | --- |

(19)

Hvis Rådet har konstateret, at et bestemt oprindelsesland opfylder disse kriterier, og derfor har medtaget det på den fælles
  liste
  over sikre oprindelseslande, der skal vedtages i henhold til dette direktiv, bør det betyde, at medlemsstaterne
  kan
  behandle ansøgninger fra landets statsborgere eller fra statsløse, der tidligere har haft sædvanlig opholdssted i landet, ud fra den simple formodning, at landet er sikkert. Da det har politisk betydning, at et land udpeges som et sikkert oprindelsesland, navnlig fordi det er en vurdering af menneskerettighedssituationen i landet og på grund af betydningen for EU's politik over for tredjelande, bør beslutninger om opstilling eller ændring af listen træffes af Rådet
  og
  Europa-Parlamentet
  under anvendelse af den fælles beslutningsprocedure
  .

| (20) | Det følger af Bulgariens og Rumæniens status som lande, der er kandidater til at tiltræde Den Europæiske Union, og af de fremskridt, disse lande har gjort hen imod medlemskab, at de bør betragtes som sikre oprindelseslande med henblik på dette direktiv indtil datoen for deres tiltrædelse af Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(20)

Det følger af Bulgariens og Rumæniens status som lande, der er kandidater til at tiltræde Den Europæiske Union, og af de fremskridt, disse lande har gjort hen imod medlemskab, at de bør betragtes som sikre oprindelseslande med henblik på dette direktiv indtil datoen for deres tiltrædelse af Den Europæiske Union.

udgår

| (21) | Udpegelsen af et tredjeland som sikkert oprindelsesland som omhandlet i dette direktiv kan ikke give dette lands statsborgere en absolut garanti for sikkerhed. Det siger sig selv, at den vurdering, der ligger til grund for udpegelsen, kun kan tage hensyn til de generelle civile, lovgivningsmæssige og politiske forhold i dette land og til, om aktører, der står bag forfølgelse, tortur eller umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, i praksis bliver straffet, hvis de bliver fundet skyldige i det pågældende land. Det er derfor vigtigt, at hvis en ansøger påviser, at der er tungtvejende grunde til ikke at anse landet som sikkert i hans/hendes særlige situation, kan udpegelsen af landet som sikkert ikke længere betragtes som relevant for ham/hende. |
| --- | --- |

(21)

Udpegelsen af et tredjeland som sikkert oprindelsesland som omhandlet i dette direktiv kan ikke give dette lands statsborgere en absolut garanti for sikkerhed. Det siger sig selv, at den vurdering, der ligger til grund for udpegelsen, kun kan tage hensyn til de generelle civile, lovgivningsmæssige og politiske forhold i dette land og til, om aktører, der står bag forfølgelse, tortur eller umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, i praksis bliver straffet, hvis de bliver fundet skyldige i det pågældende land. Det er derfor vigtigt, at hvis en ansøger påviser, at der er tungtvejende grunde til ikke at anse landet som sikkert i hans/hendes særlige situation, kan udpegelsen af landet som sikkert ikke længere betragtes som relevant for ham/hende.

| (21) | Udpegelsen af et tredjeland som sikkert oprindelsesland som omhandlet i dette direktiv kan ikke give dette lands statsborgere en absolut garanti for sikkerhed. Det siger sig selv, at den vurdering, der ligger til grund for udpegelsen, kun kan tage hensyn til de generelle civile, lovgivningsmæssige og politiske forhold i dette land
  og navnlig overholdelsen af de folkeretlige bestemmelser vedrørende menneskerettigheder, grundlæggende frihedsrettigheder og beskyttelse af flygtninge
  og til, om aktører, der står bag forfølgelse, tortur eller umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, i praksis bliver straffet, hvis de bliver fundet skyldige i det pågældende land. Det er derfor vigtigt, at hvis en ansøger påviser, at der er tungtvejende grunde til ikke at anse landet som sikkert i hans/hendes særlige situation, kan udpegelsen af landet som sikkert ikke længere betragtes som relevant for ham/hende. |
| --- | --- |

(21)

Udpegelsen af et tredjeland som sikkert oprindelsesland som omhandlet i dette direktiv kan ikke give dette lands statsborgere en absolut garanti for sikkerhed. Det siger sig selv, at den vurdering, der ligger til grund for udpegelsen, kun kan tage hensyn til de generelle civile, lovgivningsmæssige og politiske forhold i dette land
  og navnlig overholdelsen af de folkeretlige bestemmelser vedrørende menneskerettigheder, grundlæggende frihedsrettigheder og beskyttelse af flygtninge
  og til, om aktører, der står bag forfølgelse, tortur eller umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, i praksis bliver straffet, hvis de bliver fundet skyldige i det pågældende land. Det er derfor vigtigt, at hvis en ansøger påviser, at der er tungtvejende grunde til ikke at anse landet som sikkert i hans/hendes særlige situation, kan udpegelsen af landet som sikkert ikke længere betragtes som relevant for ham/hende.

| (22) | Medlemsstaterne bør undersøge substansen i samtlige ansøgninger, dvs. vurdere om den pågældende ansøger kan betragtes som flygtning i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som flygtninge, eller som personer, der af anden grund behøver international beskyttelse, og indholdet af en sådan beskyttelse, medmindre
  andet er fastsat i dette direktiv, navnlig hvis det med rimelighed kan antages
  , at et andet land
  vil
  foretage undersøgelsen
  eller
  yde
  tilstrækkelig
  beskyttelse. Især bør medlemsstaterne ikke være forpligtet til at vurdere substansen i en asylansøgning, hvis et første asylland har givet ansøgeren flygtningestatus eller på anden vis ydet
  tilstrækkelig
  beskyttelse, og ansøgeren vil kunne tilbagetages til det pågældende land. |
| --- | --- |

(22)

Medlemsstaterne bør undersøge substansen i samtlige ansøgninger, dvs. vurdere om den pågældende ansøger kan betragtes som flygtning i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som flygtninge, eller som personer, der af anden grund behøver international beskyttelse, og indholdet af en sådan beskyttelse, medmindre
  andet er fastsat i dette direktiv, navnlig hvis det med rimelighed kan antages
  , at et andet land
  vil
  foretage undersøgelsen
  eller
  yde
  tilstrækkelig
  beskyttelse. Især bør medlemsstaterne ikke være forpligtet til at vurdere substansen i en asylansøgning, hvis et første asylland har givet ansøgeren flygtningestatus eller på anden vis ydet
  tilstrækkelig
  beskyttelse, og ansøgeren vil kunne tilbagetages til det pågældende land.

| (22) | Medlemsstaterne bør undersøge substansen i samtlige ansøgninger, dvs. vurdere om den pågældende ansøger kan betragtes som flygtning i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som flygtninge, eller som personer, der af anden grund behøver international beskyttelse, og indholdet af en sådan beskyttelse, medmindre
  det fastslås
  , at et andet land
  har kompetence til at
  foretage undersøgelsen
  og kan
  yde
  effektiv, ækvivalent og passende
  beskyttelse
  i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 af 18. februar 2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne

   (4). Især bør medlemsstaterne ikke være forpligtet til at vurdere substansen i en asylansøgning, hvis et første asylland har givet ansøgeren flygtningestatus eller på anden vis ydet
  effektiv
  beskyttelse, og ansøgeren vil kunne tilbagetages til det pågældende land.

  (Ændringen af »tilstrækkelig beskyttelse« til »effektiv beskyttelse« vedrører hele teksten) |
| --- | --- |

(22)

Medlemsstaterne bør undersøge substansen i samtlige ansøgninger, dvs. vurdere om den pågældende ansøger kan betragtes som flygtning i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som flygtninge, eller som personer, der af anden grund behøver international beskyttelse, og indholdet af en sådan beskyttelse, medmindre
  det fastslås
  , at et andet land
  har kompetence til at
  foretage undersøgelsen
  og kan
  yde
  effektiv, ækvivalent og passende
  beskyttelse
  i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 af 18. februar 2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne

   (4). Især bør medlemsstaterne ikke være forpligtet til at vurdere substansen i en asylansøgning, hvis et første asylland har givet ansøgeren flygtningestatus eller på anden vis ydet
  effektiv
  beskyttelse, og ansøgeren vil kunne tilbagetages til det pågældende land.

(Ændringen af »tilstrækkelig beskyttelse« til »effektiv beskyttelse« vedrører hele teksten)

| (23) | Medlemsstaterne bør heller ikke være forpligtet til at vurdere substansen i en asylansøgning, hvis ansøgeren på grund af en tilknytning til et tredjeland i henhold til national ret med rimelighed kan forventes at søge beskyttelse i det pågældende tredjeland. Medlemsstaterne bør kun følge denne fremgangsmåde, hvis ansøgeren vil være i sikkerhed i det pågældende tredjeland. Der bør fastsættes fælles principper for, hvordan medlemsstaterne kan betragte eller udpege tredjelande som sikre, for dermed at undgå asylansøgeres sekundære bevægelser. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterne bør heller ikke være forpligtet til at vurdere substansen i en asylansøgning, hvis ansøgeren på grund af en tilknytning til et tredjeland i henhold til national ret med rimelighed kan forventes at søge beskyttelse i det pågældende tredjeland. Medlemsstaterne bør kun følge denne fremgangsmåde, hvis ansøgeren vil være i sikkerhed i det pågældende tredjeland. Der bør fastsættes fælles principper for, hvordan medlemsstaterne kan betragte eller udpege tredjelande som sikre, for dermed at undgå asylansøgeres sekundære bevægelser.

udgår

| (24) | Med hensyn til visse europæiske tredjelande, der opfylder særlig høje standarder på menneskerettighedsområdet og for beskyttelse af flygtninge, bør medlemsstaterne endvidere kunne undlade at behandle eller ikke foretage nogen fuldstændig behandling af asylansøgninger fra ansøgere, som rejser ind på deres område fra disse europæiske tredjelande. I betragtning af de følger, det kan få for ansøgeren, at behandlingen undlades eller indskrænkes, bør denne betydning af begrebet sikkert tredjeland kun anvendes i forbindelse med tredjelande, hvor Rådet har konstateret, at de høje standarder for status som sikkert tredjeland som omhandlet i dette direktiv er opfyldt. Rådet bør træffe afgørelse herom efter høring af Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

(24)

Med hensyn til visse europæiske tredjelande, der opfylder særlig høje standarder på menneskerettighedsområdet og for beskyttelse af flygtninge, bør medlemsstaterne endvidere kunne undlade at behandle eller ikke foretage nogen fuldstændig behandling af asylansøgninger fra ansøgere, som rejser ind på deres område fra disse europæiske tredjelande. I betragtning af de følger, det kan få for ansøgeren, at behandlingen undlades eller indskrænkes, bør denne betydning af begrebet sikkert tredjeland kun anvendes i forbindelse med tredjelande, hvor Rådet har konstateret, at de høje standarder for status som sikkert tredjeland som omhandlet i dette direktiv er opfyldt. Rådet bør træffe afgørelse herom efter høring af Europa-Parlamentet.

udgår

| (25) | Det følger af de nævnte fælles standarder, at den praktiske anvendelse af
  de to betydninger af
  begrebet sikkert tredjeland som omhandlet i dette direktiv afhænger af, om det pågældende tredjeland tillader ansøgeren at rejse ind på dets område. |
| --- | --- |

(25)

Det følger af de nævnte fælles standarder, at den praktiske anvendelse af
  de to betydninger af
  begrebet sikkert tredjeland som omhandlet i dette direktiv afhænger af, om det pågældende tredjeland tillader ansøgeren at rejse ind på dets område.

| (25) | Det følger af de nævnte fælles standarder, at den praktiske anvendelse af begrebet sikkert tredjeland som omhandlet i dette direktiv afhænger af, om det pågældende tredjeland tillader ansøgeren at rejse ind på dets område. |
| --- | --- |

(25)

Det følger af de nævnte fælles standarder, at den praktiske anvendelse af begrebet sikkert tredjeland som omhandlet i dette direktiv afhænger af, om det pågældende tredjeland tillader ansøgeren at rejse ind på dets område.

| (26) | Med hensyn til fratagelse af flygtningestatus skal medlemsstaterne sikre, at de personer, der er omfattet af flygtningestatus, underrettes behørigt om en eventuel fornyet overvejelse af deres status og får mulighed for at forelægge deres synspunkt, inden myndighederne træffer begrundet afgørelse om at fratage dem deres status.
  Disse garantier kan imidlertid fraviges, hvis årsagerne til fratagelse af flygtningestatus ikke har forbindelse til en ændring af vilkårene for anerkendelsen. |
| --- | --- |

(26)

Med hensyn til fratagelse af flygtningestatus skal medlemsstaterne sikre, at de personer, der er omfattet af flygtningestatus, underrettes behørigt om en eventuel fornyet overvejelse af deres status og får mulighed for at forelægge deres synspunkt, inden myndighederne træffer begrundet afgørelse om at fratage dem deres status.
  Disse garantier kan imidlertid fraviges, hvis årsagerne til fratagelse af flygtningestatus ikke har forbindelse til en ændring af vilkårene for anerkendelsen.

| (26) | Med hensyn til fratagelse af flygtningestatus skal medlemsstaterne sikre, at de personer, der er omfattet af flygtningestatus, underrettes behørigt om en eventuel fornyet overvejelse af deres status og får mulighed for at forelægge deres synspunkt, inden myndighederne træffer begrundet afgørelse om at fratage dem deres status. |
| --- | --- |

(26)

Med hensyn til fratagelse af flygtningestatus skal medlemsstaterne sikre, at de personer, der er omfattet af flygtningestatus, underrettes behørigt om en eventuel fornyet overvejelse af deres status og får mulighed for at forelægge deres synspunkt, inden myndighederne træffer begrundet afgørelse om at fratage dem deres status.

| (27) | Det afspejler et grundlæggende princip i fællesskabsretten, at de afgørelser, der træffes vedrørende en asylansøgning og fratagelse af flygtningestatus, skal være omfattet af et effektivt retsmiddel ved en ret i den betydning, som anvendes i artikel 234 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.
  Retsmidlets effektivitet, også for så vidt angår behandling af de relevante omstændigheder, afhænger af den enkelte medlemsstats administrative og retlige system betragtet som en helhed. |
| --- | --- |

(27)

Det afspejler et grundlæggende princip i fællesskabsretten, at de afgørelser, der træffes vedrørende en asylansøgning og fratagelse af flygtningestatus, skal være omfattet af et effektivt retsmiddel ved en ret i den betydning, som anvendes i artikel 234 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.
  Retsmidlets effektivitet, også for så vidt angår behandling af de relevante omstændigheder, afhænger af den enkelte medlemsstats administrative og retlige system betragtet som en helhed.

| (27) | Det afspejler et grundlæggende princip i fællesskabsretten, at de afgørelser, der træffes vedrørende en asylansøgning og fratagelse af flygtningestatus, skal være omfattet af et effektivt retsmiddel ved en ret i den betydning, som anvendes i artikel 234 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.
  De afgørelser, der træffes om en asylansøgning, skal kunne ankes til en domstol, som både behandler realitetsspørgsmål og retlige spørgsmål. Ansøgeren skal have ret til ikke at blive udvist, før en domstol har udtalt sig om den pågældendes ret til at forblive i landet, indtil udfaldet af anken foreligger
  . |
| --- | --- |

(27)

Det afspejler et grundlæggende princip i fællesskabsretten, at de afgørelser, der træffes vedrørende en asylansøgning og fratagelse af flygtningestatus, skal være omfattet af et effektivt retsmiddel ved en ret i den betydning, som anvendes i artikel 234 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.
  De afgørelser, der træffes om en asylansøgning, skal kunne ankes til en domstol, som både behandler realitetsspørgsmål og retlige spørgsmål. Ansøgeren skal have ret til ikke at blive udvist, før en domstol har udtalt sig om den pågældendes ret til at forblive i landet, indtil udfaldet af anken foreligger
  .

| (28) | I henhold til artikel 64 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab berører dette direktiv ikke medlemsstaternes beføjelser med hensyn til opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed. |
| --- | --- |

(28)

I henhold til artikel 64 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab berører dette direktiv ikke medlemsstaternes beføjelser med hensyn til opretholdelse af lov og orden og beskyttelse af den indre sikkerhed.

udgår

| (29a) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5) bør finde anvendelse på personoplysninger, der behandles i medfør af dette direktiv. Direktiv 95/46/EF bør også finde anvendelse på fremsendelse af oplysninger fra medlemsstaterne til UNHCR under udøvelsen af dennes mandat i henhold til Genève-konventionen. En sådan fremsendelse er underlagt et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for personoplysninger i UNHCR. |
| --- | --- |

(29a)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5) bør finde anvendelse på personoplysninger, der behandles i medfør af dette direktiv. Direktiv 95/46/EF bør også finde anvendelse på fremsendelse af oplysninger fra medlemsstaterne til UNHCR under udøvelsen af dennes mandat i henhold til Genève-konventionen. En sådan fremsendelse er underlagt et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for personoplysninger i UNHCR.

| (29b) | Medlemsstaterne bør indføre sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv. |
| --- | --- |

(29b)

Medlemsstaterne bør indføre sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv.

Formålet med dette direktiv er at fastsætte minimumsstandarder for procedurerne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne.

Formålet med dette direktiv er at fastsætte minimumsstandarder for procedurerne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne
  , som er i overensstemmelse med Genève-konventionen og direktiv 2004/83/EF
  .

Artikel 1a

Overholdelse af internationale forpligtelser og grundlæggende rettigheder

Dette direktiv respekterer alle medlemsstaternes gældende internationale forpligtelser samt Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 18 heri, som generelle principper for fællesskabsretten.

| e) | »besluttende myndighed«: enhver
  domstolslignende
  eller administrativ instans i en medlemsstat, der er ansvarlig for behandlingen af asylansøgninger, og som er kompetent til at træffe afgørelse i første instans i sådanne sager, jf. dog bilag I |
| --- | --- |

e)

»besluttende myndighed«: enhver
  domstolslignende
  eller administrativ instans i en medlemsstat, der er ansvarlig for behandlingen af asylansøgninger, og som er kompetent til at træffe afgørelse i første instans i sådanne sager, jf. dog bilag I

| e) | »besluttende myndighed«: enhver
  domstol
  eller administrativ instans i en medlemsstat, der er ansvarlig for behandlingen af asylansøgninger, og som er kompetent til at træffe afgørelse i første instans i sådanne sager, jf. dog bilag I |
| --- | --- |

e)

»besluttende myndighed«: enhver
  domstol
  eller administrativ instans i en medlemsstat, der er ansvarlig for behandlingen af asylansøgninger, og som er kompetent til at træffe afgørelse i første instans i sådanne sager, jf. dog bilag I

| g) | »flygtningestatus«: en medlemsstats anerkendelse af
  en tredjelandsstatsborger eller statsløs som værende flygtning |
| --- | --- |

g)

»flygtningestatus«: en medlemsstats anerkendelse af
  en tredjelandsstatsborger eller statsløs som værende flygtning

| g) | »flygtningestatus«: en medlemsstats anerkendelse af
  denne status for en ansøger |
| --- | --- |

g)

»flygtningestatus«: en medlemsstats anerkendelse af
  denne status for en ansøger

| h) | »uledsaget
  mindreårig
  «: en person, der ikke er fyldt 18 år, og som ankommer til medlemsstaternes område uden at være ledsaget af en voksen, der er ansvarlig for ham/hende ifølge lov eller sædvane, så længe den pågældende ikke reelt befinder sig i en sådan persons varetægt, eller
  en mindreårig
  , der er blevet efterladt uden ledsagelse efter at være rejst ind på medlemsstaternes område |
| --- | --- |

h)

»uledsaget
  mindreårig
  «: en person, der ikke er fyldt 18 år, og som ankommer til medlemsstaternes område uden at være ledsaget af en voksen, der er ansvarlig for ham/hende ifølge lov eller sædvane, så længe den pågældende ikke reelt befinder sig i en sådan persons varetægt, eller
  en mindreårig
  , der er blevet efterladt uden ledsagelse efter at være rejst ind på medlemsstaternes område

| h) | »uledsaget
  barn eller adskilt barn«
  : en person, der ikke er fyldt 18 år, og som ankommer til medlemsstaternes område uden at være ledsaget af en voksen, der er ansvarlig for ham/hende ifølge lov eller sædvane, så længe den pågældende ikke reelt befinder sig i en sådan persons varetægt, eller
  et barn
  , der er blevet efterladt uden ledsagelse efter at være rejst ind på medlemsstaternes område.
  Et »uledsaget barn« er et barn, der er blevet adskilt fra begge forældre og andre slægtninge eller juridiske eller sædvanlige værger. Et »adskilt barn« er et barn, der er ledsaget af en voksen, som ikke er villig eller i stand til at påtage sig ansvaret for barnets tarv på lang sigt |
| --- | --- |

h)

»uledsaget
  barn eller adskilt barn«
  : en person, der ikke er fyldt 18 år, og som ankommer til medlemsstaternes område uden at være ledsaget af en voksen, der er ansvarlig for ham/hende ifølge lov eller sædvane, så længe den pågældende ikke reelt befinder sig i en sådan persons varetægt, eller
  et barn
  , der er blevet efterladt uden ledsagelse efter at være rejst ind på medlemsstaternes område.
  Et »uledsaget barn« er et barn, der er blevet adskilt fra begge forældre og andre slægtninge eller juridiske eller sædvanlige værger. Et »adskilt barn« er et barn, der er ledsaget af en voksen, som ikke er villig eller i stand til at påtage sig ansvaret for barnets tarv på lang sigt

1a.
     
  Dette direktiv gennemføres og omsættes til national lovgivning under hensyntagen til de grundlæggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder, der i Den Europæiske Unions charter for grundlæggende rettigheder anerkendes som generelle principper for fællesskabsretten. Endvidere overholdes de folkeretlige bestemmelser og De Forenede Nationers konventioner.

1b.
     
  Dette direktiv gennemføres og omsættes til national lovgivning med respekt for de grundlæggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder, der i Den Europæiske Unions charter for grundlæggende rettigheder anerkendes som generelle principper for fællesskabsretten, navnlig Genève-konventionen og de partnerskabs- og samarbejdsaftaler, der er indgået med tredjelande.

1c.
     
  Dette direktiv finder anvendelse uden nogen form for forskelsbehandling i henhold til bestemmelserne i traktatens artikel 13 og de internationale konventioner vedrørende menneskerettigheder og beskyttelse af flygtninge.

1.   Medlemsstaterne udpeger med henblik på alle procedurer en besluttende myndighed, der skal være ansvarlig for en hensigtsmæssig behandling af ansøgningerne i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv, navnlig artikel 7, stk. 2, og artikel 8.

1.   Medlemsstaterne udpeger med henblik på alle procedurer en besluttende myndighed, der skal være ansvarlig for en hensigtsmæssig behandling af ansøgningerne i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv, navnlig artikel 7, stk. 2, artikel 8 og
  artikel 10, stk. 1
  .

| b) | at træffe afgørelse om ansøgninger på baggrund af nationale sikkerhedsbestemmelser, efter at den besluttende myndighed på forhånd er blevet hørt om, hvorvidt ansøgeren kan anerkendes som flygtning i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF |
| --- | --- |

b)

at træffe afgørelse om ansøgninger på baggrund af nationale sikkerhedsbestemmelser, efter at den besluttende myndighed på forhånd er blevet hørt om, hvorvidt ansøgeren kan anerkendes som flygtning i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF

| b) | at træffe afgørelse om ansøgninger på baggrund af nationale sikkerhedsbestemmelser
  under overholdelse af de internationale konventioner, chartret om grundlæggende rettigheder og de personlige frihedsrettigheder
  , efter at den besluttende myndighed på forhånd er blevet hørt om, hvorvidt ansøgeren kan anerkendes som flygtning i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF |
| --- | --- |

b)

at træffe afgørelse om ansøgninger på baggrund af nationale sikkerhedsbestemmelser
  under overholdelse af de internationale konventioner, chartret om grundlæggende rettigheder og de personlige frihedsrettigheder
  , efter at den besluttende myndighed på forhånd er blevet hørt om, hvorvidt ansøgeren kan anerkendes som flygtning i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF

| e) | at nægte indrejse inden for rammerne af proceduren i
  artikel 35, stk. 2-5,
  jf. dog de særlige betingelser, der er fastlagt i
  disse stykker |
| --- | --- |

e)

at nægte indrejse inden for rammerne af proceduren i
  artikel 35, stk. 2-5,
  jf. dog de særlige betingelser, der er fastlagt i
  disse stykker

| e) | at nægte indrejse inden for rammerne af proceduren i
  artikel 35
  , jf. dog de særlige betingelser, der er fastlagt i
  den artikel |
| --- | --- |

e)

at nægte indrejse inden for rammerne af proceduren i
  artikel 35
  , jf. dog de særlige betingelser, der er fastlagt i
  den artikel

| f) | at godtgøre, at ansøgeren forsøger at rejse ind i eller er rejst ind i medlemsstaten fra et sikkert tredjeland i henhold til og på de vilkår, der er fastlagt i artikel 35A. |
| --- | --- |

f)

at godtgøre, at ansøgeren forsøger at rejse ind i eller er rejst ind i medlemsstaten fra et sikkert tredjeland i henhold til og på de vilkår, der er fastlagt i artikel 35A.

udgår

3.   Udpeges andre myndigheder i overensstemmelse med stk. 2, sikrer medlemsstaterne, at sådanne myndigheders personale har det relevante kendskab
  til eller får
  den
  nødvendige
  uddannelse, så det kan opfylde de forpligtelser, der følger af dette direktiv.

3.   Udpeges andre myndigheder i overensstemmelse med stk. 2, sikrer medlemsstaterne, at sådanne myndigheders personale har det relevante kendskab
  og
  den
  relevante
  uddannelse, så det kan opfylde de forpligtelser, der følger af dette direktiv.

Artikel 4a

Beskyttelse imod udvisning og tilbagesendelse

Ingen medlemsstat udviser eller sender en asylansøger tilbage til områder, hvor dennes liv eller frihed vil være truet på grund af vedkommendes race, køn, religion, nationalitet, seksuel orientering tilhørsforhold til en særlig social gruppe eller minoritet eller politiske overbevisning, eller hvor den pågældende løber en reel risiko for at blive udsat for tortur eller umenneskelig eller nedværdigende behandling.

1.   Medlemsstaterne kan kræve, at asylansøgninger indgives personligt og/eller på et nærmere angivet sted.

1.   Medlemsstaterne kan kræve, at asylansøgninger indgives personligt og/eller på et nærmere angivet sted.
  Medlemsstaterne bør under nærmere angivne omstændigheder give mulighed for, at en ansøgningen indgives af en juridisk repræsentant på ansøgerens vegne.

3a.
     
  Ansøgninger fra uledsagede børn og andre særlig udsatte personer behandles og afgøres som prioriterede sager og under opfyldelse af de relevante formelle og materielle krav. Der gives også prioritet til behandling af og afgørelse om åbenlyst velbegrundede ansøgninger.

3b.
     
  I tilfælde, hvor voksne, der forsørges, afgiver samtykke til indgivelse af ansøgning på deres vegne, jf. artikel 3 i FN's konvention om barnets rettigheder, finder princippet om hensyntagen til barnets tarv anvendelse under hele asylproceduren.

4.   Medlemsstaterne kan i deres nationale lovgivning fastsætte:

4.   Medlemsstaterne kan
  , hvis de handler i overensstemmelse med artikel 3 i FN's konvention om barnets rettigheder,
  i deres nationale lovgivning fastsætte:

| c) | de tilfælde, hvor indgivelse af en asylansøgning anses for også at være indgivelse af en ansøgning om asyl til ugifte mindreårige. |
| --- | --- |

c)

de tilfælde, hvor indgivelse af en asylansøgning anses for også at være indgivelse af en ansøgning om asyl til ugifte mindreårige.

udgår

5a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at hver enkelt person, som ønsker at indgive en asylansøgning, omgående modtager fyldestgørende information på sit eget sprog om såvel proceduren som sine rettigheder og pligter.

1.   Ansøgere har lov til at forblive i
  medlemsstaten, men kun med henblik på proceduren og indtil den besluttende myndighed har truffet afgørelse efter de procedurer i første instans, der er fastsat i kapitel III
  . Denne ret til at forblive giver ikke ret til opholdstilladelse.

1.   Ansøgere har lov til at forblive i
  den medlemsstat, hvor asylansøgningen er indgivet eller er under behandling, indtil der er truffet en endelig afgørelse, og alle klage- og ankemuligheder er udtømt
  . Denne ret til at forblive giver ikke ret til opholdstilladelse.

1a.
     
  Medlemsstaterne må kun gøre undtagelser fra stk. 1 i tilfælde, hvor det er fastslået, at ansøgningen er åbenbart grundløs eller udtryk for et åbenbart misbrug. I sådanne tilfælde skal en afgørelse om nægtelse af opsættende virkning behandles og stadfæstes af en domstol eller en anden uafhængig myndighed på grundlag af en gennemgang af sagens kendsgerninger og en vurdering af sandsynligheden for, at en klage eller anke vil blive taget til følge.

1.   Medlemsstaterne sikrer, at asylansøgninger hverken afvises eller udelukkes fra behandling
  alene
  med den begrundelse, at de ikke er indgivet hurtigst muligt, jf. dog artikel 23, stk. 4, litra i).

1.   Medlemsstaterne sikrer, at asylansøgninger hverken afvises eller udelukkes fra behandling med den begrundelse, at de ikke er indgivet hurtigst muligt, jf. dog artikel 23, stk. 4, litra i).

| a) | at ansøgningerne behandles og afgørelserne træffes individuelt, objektivt og upartisk |
| --- | --- |

a)

at ansøgningerne behandles og afgørelserne træffes individuelt, objektivt og upartisk

| a) | at ansøgningerne behandles og afgørelserne træffes individuelt, objektivt og upartisk
  i overensstemmelse med dette direktiv og international menneskerettigheds- og flygtningelovgivning |
| --- | --- |

a)

at ansøgningerne behandles og afgørelserne træffes individuelt, objektivt og upartisk
  i overensstemmelse med dette direktiv og international menneskerettigheds- og flygtningelovgivning

| b) | at der indhentes præcise og ajourførte oplysninger fra forskellige kilder, f.eks. oplysninger fra De Forenede Nationers Flygtningehøjkommissær (UNHCR), om den generelle situation i asylansøgernes hjemlande
  og om nødvendigt i de lande, de er rejst igennem
  , og at disse oplysninger stilles til rådighed for det personale, der har ansvaret for at behandle ansøgningerne og træffe afgørelse |
| --- | --- |

b)

at der indhentes præcise og ajourførte oplysninger fra forskellige kilder, f.eks. oplysninger fra De Forenede Nationers Flygtningehøjkommissær (UNHCR), om den generelle situation i asylansøgernes hjemlande
  og om nødvendigt i de lande, de er rejst igennem
  , og at disse oplysninger stilles til rådighed for det personale, der har ansvaret for at behandle ansøgningerne og træffe afgørelse

| b) | at der indhentes præcise og ajourførte oplysninger fra forskellige kilder, f.eks. oplysninger fra De Forenede Nationers Flygtningehøjkommissær (UNHCR)
  og andre organisationer i civilsamfundet, som arbejder i ansøgernes hjemlande
  , om den generelle situation
  med hensyn til de civile, lovgivningsmæssige og politiske forhold og navnlig overholdelsen af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder
  i asylansøgernes hjemlande, og at disse oplysninger stilles til rådighed for det personale, der har ansvaret for at behandle ansøgningerne og træffe afgørelse |
| --- | --- |

b)

at der indhentes præcise og ajourførte oplysninger fra forskellige kilder, f.eks. oplysninger fra De Forenede Nationers Flygtningehøjkommissær (UNHCR)
  og andre organisationer i civilsamfundet, som arbejder i ansøgernes hjemlande
  , om den generelle situation
  med hensyn til de civile, lovgivningsmæssige og politiske forhold og navnlig overholdelsen af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder
  i asylansøgernes hjemlande, og at disse oplysninger stilles til rådighed for det personale, der har ansvaret for at behandle ansøgningerne og træffe afgørelse

| c) | at det personale, der behandler ansøgningerne og træffer afgørelse, har viden om de relevante standarder, der finder anvendelse inden for asyl- og flygtningeretten. |
| --- | --- |

c)

at det personale, der behandler ansøgningerne og træffer afgørelse, har viden om de relevante standarder, der finder anvendelse inden for asyl- og flygtningeretten.

| c) | at det personale, der behandler ansøgningerne og træffer afgørelse, har viden
  , uddannelse og modtaget instruktioner
  om de relevante standarder, der finder anvendelse inden for asyl- og flygtningeretten. |
| --- | --- |

c)

at det personale, der behandler ansøgningerne og træffer afgørelse, har viden
  , uddannelse og modtaget instruktioner
  om de relevante standarder, der finder anvendelse inden for asyl- og flygtningeretten.

4.   Medlemsstaterne
  kan fastsætte
  regler for oversættelse af dokumenter, der er relevante for behandlingen af ansøgninger.

4.   Medlemsstaterne
  fastsætter
  regler for oversættelse af dokumenter, der er relevante for behandlingen af ansøgninger.

1.   Medlemsstaterne sikrer, at afgørelser om asylansøgninger meddeles skriftligt.

1.   Medlemsstaterne sikrer, at
  alle
  afgørelser om asylansøgninger meddeles skriftligt
  på et sprog, som ansøgeren forstår.

Medlemsstaterne behøver ikke begrunde afslag på ansøgninger om flygtningestatus i afgørelsen, såfremt ansøgeren har fået tildelt en status, der giver samme rettigheder og fordele i henhold til national ret og fællesskabsret som flygtningestatus i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF. I sådanne tilfælde sikrer medlemsstaterne, at Begrundelsen for ikke at tildele flygtningestatus anføres i ansøgerens sagsmappe, og at ansøgeren har adgang til sin sagsmappe efter anmodning.

Medlemsstaterne behøver ikke begrunde afslag på ansøgninger om flygtningestatus i afgørelsen, såfremt ansøgeren har fået tildelt en status, der giver samme rettigheder og fordele i henhold til national ret og fællesskabsret som flygtningestatus i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF. I sådanne tilfælde sikrer medlemsstaterne, at Begrundelsen for ikke at tildele flygtningestatus anføres i ansøgerens sagsmappe, og at ansøgeren
  eller dennes advokat eller juridiske repræsentant
  har adgang til sin sagsmappe efter anmodning.

Endvidere
  behøver
  medlemsstaterne
  ikke
  give skriftlige oplysninger om, hvordan der kan gøres indsigelse mod en negativ afgørelse sammen med denne afgørelse
  , hvis ansøgeren tidligere skriftligt eller ved et elektronisk middel, som ansøgeren har adgang til, er blevet orienteret om, hvordan der kan gøres indsigelse mod en sådan afgørelse
  .

Endvidere
  skal
  medlemsstaterne give skriftlige oplysninger om, hvordan der kan gøres indsigelse mod en negativ afgørelse
  ,
  sammen med denne afgørelse.

| b) | hvis det er nødvendigt, får stillet en tolk til rådighed med henblik på forelæggelsen af sagen for de kompetente myndigheder. Medlemsstaterne
  betragter det som nødvendigt at stille en tolk til rådighed, i det mindste når den besluttende myndighed indkalder ansøgeren til en samtale
  i henhold til artikel 10 og 11, og der ikke kan sikres kommunikation uden tolk. I
  sådanne
  tilfælde og i andre tilfælde, hvor de kompetente myndigheder indkalder ansøgeren, afholdes udgifterne til tolkning af det offentlige |
| --- | --- |

b)

hvis det er nødvendigt, får stillet en tolk til rådighed med henblik på forelæggelsen af sagen for de kompetente myndigheder. Medlemsstaterne
  betragter det som nødvendigt at stille en tolk til rådighed, i det mindste når den besluttende myndighed indkalder ansøgeren til en samtale
  i henhold til artikel 10 og 11, og der ikke kan sikres kommunikation uden tolk. I
  sådanne
  tilfælde og i andre tilfælde, hvor de kompetente myndigheder indkalder ansøgeren, afholdes udgifterne til tolkning af det offentlige

| b) | hvis det er nødvendigt, får stillet en
  kvalificeret og upartisk
  tolk til rådighed med henblik på forelæggelsen af sagen for de kompetente myndigheder. Medlemsstaterne
  garanterer tolkebistand under alle personlige samtaler, ankehøringer og anden mundtlig kommunikation med de kompetente myndigheder, navnlig
  i henhold til artikel 10 og 11, og
  når
  der ikke kan sikres kommunikation uden tolk. I
  disse
  tilfælde og i andre tilfælde, hvor de kompetente myndigheder indkalder ansøgeren, afholdes udgifterne til tolkning af det offentlige |
| --- | --- |

b)

hvis det er nødvendigt, får stillet en
  kvalificeret og upartisk
  tolk til rådighed med henblik på forelæggelsen af sagen for de kompetente myndigheder. Medlemsstaterne
  garanterer tolkebistand under alle personlige samtaler, ankehøringer og anden mundtlig kommunikation med de kompetente myndigheder, navnlig
  i henhold til artikel 10 og 11, og
  når
  der ikke kan sikres kommunikation uden tolk. I
  disse
  tilfælde og i andre tilfælde, hvor de kompetente myndigheder indkalder ansøgeren, afholdes udgifterne til tolkning af det offentlige

| c) | får mulighed for at kontakte UNHCR eller en anden organisation, der arbejder på vegne af UNHCR på medlemsstatens område
  efter aftale med den pågældende medlemsstat |
| --- | --- |

c)

får mulighed for at kontakte UNHCR eller en anden organisation, der arbejder på vegne af UNHCR på medlemsstatens område
  efter aftale med den pågældende medlemsstat

| c) | får
  reel
  mulighed for at kontakte UNHCR eller en anden organisation, der arbejder
  med asylansøgere
  på vegne af UNHCR
  eller selvstændigt
  på medlemsstatens område |
| --- | --- |

c)

får
  reel
  mulighed for at kontakte UNHCR eller en anden organisation, der arbejder
  med asylansøgere
  på vegne af UNHCR
  eller selvstændigt
  på medlemsstatens område

| d) | inden for en
  rimelig
  frist underrettes om den besluttende myndigheds afgørelse om asylansøgningen. Hvis en advokat eller anden rådgiver lovmæssigt repræsenterer ansøgeren, kan medlemsstaterne vælge at underrette denne om afgørelsen i stedet for asylansøgeren |
| --- | --- |

d)

inden for en
  rimelig
  frist underrettes om den besluttende myndigheds afgørelse om asylansøgningen. Hvis en advokat eller anden rådgiver lovmæssigt repræsenterer ansøgeren, kan medlemsstaterne vælge at underrette denne om afgørelsen i stedet for asylansøgeren

| d) | inden for en frist
  på højst seks måneder
  underrettes om den besluttende myndigheds afgørelse om asylansøgningen. Hvis en advokat eller anden rådgiver lovmæssigt repræsenterer ansøgeren, kan medlemsstaterne vælge at underrette denne om afgørelsen i stedet for asylansøgeren |
| --- | --- |

d)

inden for en frist
  på højst seks måneder
  underrettes om den besluttende myndigheds afgørelse om asylansøgningen. Hvis en advokat eller anden rådgiver lovmæssigt repræsenterer ansøgeren, kan medlemsstaterne vælge at underrette denne om afgørelsen i stedet for asylansøgeren

1.   Medlemsstaterne kan pålægge asylansøgerne at samarbejde med de kompetente myndigheder, for så vidt sådanne forpligtelser er nødvendige for behandlingen af en ansøgning.

1.   Medlemsstaterne kan pålægge asylansøgerne at samarbejde med de kompetente myndigheder, for så vidt sådanne forpligtelser er nødvendige for behandlingen af en ansøgning.
  Det er imidlertid under ingen omstændigheder tilladt at kontakte konsulater eller diplomatiske repræsentationer — der repræsenterer myndighederne i de tredjelande, som asylansøgerne hævder eller skønnes at være statsborgere i — for at få bekræftet ansøgernes nationalitet.

| d) | at de kompetente myndigheder kan
  undersøge
  ansøgeren og de genstande, som vedkommende medbringer |
| --- | --- |

d)

at de kompetente myndigheder kan
  undersøge
  ansøgeren og de genstande, som vedkommende medbringer

| d) | at de kompetente myndigheder kan
  sikre sig, at
  ansøgeren
  ikke udgør nogen fare,
  og
  kontrollere
  de genstande, som vedkommende medbringer |
| --- | --- |

d)

at de kompetente myndigheder kan
  sikre sig, at
  ansøgeren
  ikke udgør nogen fare,
  og
  kontrollere
  de genstande, som vedkommende medbringer

1.   Inden den besluttende myndighed træffer afgørelse, skal asylansøgeren tilbydes en personlig samtale om sin asylansøgning med en person, der i henhold til den nationale lovgivning er
  kompetent
  til at forestå en sådan samtale.

1.   Inden den besluttende myndighed træffer afgørelse, skal asylansøgeren tilbydes en personlig samtale
  — om nødvendigt med deltagelse af en tolk og vedkommendes advokat eller juridiske repræsentant —
  om sin asylansøgning med en person, der i henhold til den nationale lovgivning
  om asylretsprocedurer og flygtninges rettigheder
  er
  professionelt egnet og kvalificeret
  til at forestå en sådan samtale.
  I forbindelse med børn, personer med fysiske eller mentale handicap, gravide kvinder eller ofre for seksuel vold bør der gives særlige proceduremæssige garantier og om fornødent sørges for, at særlig uddannet personale deltager.

Medlemsstaterne kan ligeledes tilbyde hver af
  de
  myndige
  personer, der er omhandlet i artikel 5, stk. 3, en personlig samtale.

De
  af forsørgerpligt omfattede
  personer, der er omhandlet i artikel 5, stk. 3,
  har
  ligeledes
  ret til
  en personlig samtale.

Medlemsstaterne kan i deres nationale lovgivning fastsætte, i hvilke tilfælde
  en mindreårig
  skal tilbydes en personlig samtale.

Medlemsstaterne kan i deres nationale lovgivning fastsætte, i hvilke tilfælde
  et barn
  skal tilbydes en personlig samtale
  under hensyntagen til den enkelte persons modenhed og eventuelle psykiske traumer, han eller hun har været udsat for
  .
  Den person, der gennemfører samtalen, skal være opmærksom på, at barnets viden om forholdene i hjemlandet kan være begrænset på grund af den pågældendes alder.

| aa) | hvis den kompetente myndighed er ude af stand til at gennemføre samtalen, fordi ansøgeren uden gyldig grund har undladt at efterkomme opfordringer til at møde frem, eller |
| --- | --- |

aa)

hvis den kompetente myndighed er ude af stand til at gennemføre samtalen, fordi ansøgeren uden gyldig grund har undladt at efterkomme opfordringer til at møde frem, eller

| ab) | hvis personen lider af en psykisk eller følelsesmæssig forstyrrelse, som forhindrer en normal behandling af vedkommendes sag, eller |
| --- | --- |

ab)

hvis personen lider af en psykisk eller følelsesmæssig forstyrrelse, som forhindrer en normal behandling af vedkommendes sag, eller

| b) | hvis den kompetente myndighed allerede har holdt et møde med ansøgeren med henblik på at bistå denne med at udfylde ansøgningen og forelægge de væsentlige oplysninger i forbindelse med ansøgningen i henhold til artikel 4, stk. 2, i Rådets direktiv 2004/83/EF, eller |
| --- | --- |

b)

hvis den kompetente myndighed allerede har holdt et møde med ansøgeren med henblik på at bistå denne med at udfylde ansøgningen og forelægge de væsentlige oplysninger i forbindelse med ansøgningen i henhold til artikel 4, stk. 2, i Rådets direktiv 2004/83/EF, eller

udgår

| c) | hvis den besluttende myndighed på grundlag af en fuldstændig gennemgang af de oplysninger, ansøgeren har indgivet, betragter ansøgningen som grundløs i sager, hvor de omstændigheder, der er nævnt i artikel 23, stk. 4, litra, a), c), g), h), og j), gør sig gældende. |
| --- | --- |

c)

hvis den besluttende myndighed på grundlag af en fuldstændig gennemgang af de oplysninger, ansøgeren har indgivet, betragter ansøgningen som grundløs i sager, hvor de omstændigheder, der er nævnt i artikel 23, stk. 4, litra, a), c), g), h), og j), gør sig gældende.

udgår

3.
     
  En personlig samtale kan også undlades, hvis en sådan ikke er praktisk mulig, navnlig hvis den kompetente myndighed mener, at ansøgeren er uegnet eller ude af stand til at deltage i en samtale på grund af omstændigheder, som den pågældende ikke selv er herre over. I tvivlstilfælde kan medlemsstaterne kræve en læge- eller psykologerklæring.

udgår

Hvis medlemsstaten ikke giver mulighed for en personlig samtale i henhold til dette stykke eller eventuelt for den person, over for hvem der består forsørgerpligt, skal der gøres en rimelig indsats for at give ansøgeren eller den person, over for hvem der består forsørgerpligt, mulighed for at fremlægge yderligere oplysninger.

3a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at en ansøger, som ikke kan deltage i eller gennemføre en personlig samtale på grund af den pågældendes fysiske og/eller psykiske tilstand, psykisk eller mentalt handicap eller særlige følelsesmæssige problemer, får særlig opmærksomhed med henblik på at sikre en retfærdig proces.

4.   Det forhold, at der ikke finder en personlig samtale sted i henhold til denne artikel, forhindrer ikke den besluttende myndighed i at træffe afgørelse om en asylansøgning.

4.   Det forhold, at der ikke finder en personlig samtale sted i henhold til denne artikel, forhindrer ikke den besluttende myndighed i at træffe afgørelse om en asylansøgning,
  hvis den manglende samtale skyldes forhold, der hænger sammen med denne artikels stk. 2, litra aa) og ab) og stk. 3a, samt artikel 20, stk. 1, og artikel 23, stk. 4, litra a), c), h) og j)
  .

5.   Det forhold, at der ikke finder en personlig samtale sted
  i henhold til stk. 2, litra b) og c), samt stk. 3
  , har ikke negativ indvirkning på den besluttende myndigheds afgørelse.

5.   Det forhold, at der ikke finder en personlig samtale sted, har ikke negativ indvirkning på den besluttende myndigheds afgørelse.
  I sådanne tilfælde skal hver enkelt person have mulighed for at blive repræsenteret af en værge eller en juridisk repræsentant for børns vedkommende eller en rådgiver eller juridisk rådgiver efter behov.

6.   Uanset artikel 20, stk. 1, kan medlemsstaterne, når de tager stilling til asylansøgningen, tage i betragtning, at ansøgeren er udeblevet fra den personlige samtale, medmindre vedkommende havde en gyldig grund til at udeblive.

6.   Uanset artikel 20, stk. 1, kan medlemsstaterne, når de tager stilling til asylansøgningen, tage i betragtning, at ansøgeren er udeblevet fra den personlige samtale, medmindre vedkommende havde en gyldig grund til at udeblive
  , eller samtalen ikke kunne gennemføres eller blev afbrudt på grund af ansøgerens psykiske og/eller fysiske tilstand
  .

| a) | sikre, at den person, som skal forestå samtalen, er
  tilstrækkelig kompetent
  til at
  tage hensyn til
  de personlige eller generelle omstændigheder i forbindelse med ansøgningen, herunder ansøgerens kulturelle oprindelse eller sårbarhed, hvis det er muligt at tage sådanne hensyn, og |
| --- | --- |

a)

sikre, at den person, som skal forestå samtalen, er
  tilstrækkelig kompetent
  til at
  tage hensyn til
  de personlige eller generelle omstændigheder i forbindelse med ansøgningen, herunder ansøgerens kulturelle oprindelse eller sårbarhed, hvis det er muligt at tage sådanne hensyn, og

| a) | sikre, at den person, som skal forestå samtalen,
  og tolken
  er
  passende uddannet, har behørig faglig kompetence og er i stand
  til
  retfærdigt og korrekt
  at
  vurdere
  de personlige eller generelle omstændigheder i forbindelse med ansøgningen, herunder ansøgerens kulturelle oprindelse eller sårbarhed, hvis det er muligt at tage sådanne hensyn, og |
| --- | --- |

a)

sikre, at den person, som skal forestå samtalen,
  og tolken
  er
  passende uddannet, har behørig faglig kompetence og er i stand
  til
  retfærdigt og korrekt
  at
  vurdere
  de personlige eller generelle omstændigheder i forbindelse med ansøgningen, herunder ansøgerens kulturelle oprindelse eller sårbarhed, hvis det er muligt at tage sådanne hensyn, og

| b) | vælge en tolk, der kan sikre en tilfredsstillende kommunikation mellem ansøgeren og den person, der forestår samtalen. Kommunikationen behøver ikke nødvendigvis at finde sted på det sprog, som asylansøgeren foretrækker, hvis der er et andet sprog, som den pågældende
  med rimelighed
  kan
  formodes at
  forstå
  ,
  og
  som ansøgeren kan
  kommunikere på. |
| --- | --- |

b)

vælge en tolk, der kan sikre en tilfredsstillende kommunikation mellem ansøgeren og den person, der forestår samtalen. Kommunikationen behøver ikke nødvendigvis at finde sted på det sprog, som asylansøgeren foretrækker, hvis der er et andet sprog, som den pågældende
  med rimelighed
  kan
  formodes at
  forstå
  ,
  og
  som ansøgeren kan
  kommunikere på.

| b) | vælge en tolk, der kan sikre en tilfredsstillende kommunikation mellem ansøgeren og den person, der forestår samtalen. Kommunikationen behøver ikke nødvendigvis at finde sted på det sprog, som asylansøgeren foretrækker, hvis der er et andet sprog, som den pågældende kan forstå og kommunikere på. |
| --- | --- |

b)

vælge en tolk, der kan sikre en tilfredsstillende kommunikation mellem ansøgeren og den person, der forestår samtalen. Kommunikationen behøver ikke nødvendigvis at finde sted på det sprog, som asylansøgeren foretrækker, hvis der er et andet sprog, som den pågældende kan forstå og kommunikere på.

4.   Medlemsstaterne
  kan fastsætte
  regler om tredjeparters tilstedeværelse under den personlige samtale.

4.   Medlemsstaterne
  fastsætter
  regler om tredjeparters tilstedeværelse under den personlige samtale
  , hvis sådanne regler er i overensstemmelse med internationale standarder
  .

1.   Medlemsstaterne sikrer, at der udarbejdes en skriftlig rapport om alle personlige samtaler, som
  mindst
  indeholder
  de væsentlige
  oplysninger i forbindelse med ansøgningen som forelagt af ansøgeren i henhold til artikel 4, stk. 2, i Rådets direktiv 2004/83/EF.

1.   Medlemsstaterne sikrer, at der udarbejdes en skriftlig rapport om alle personlige samtaler, som indeholder oplysninger i forbindelse med ansøgningen som forelagt af ansøgeren i henhold til artikel 4, stk. 2, i Rådets direktiv 2004/83/EF.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at ansøgerne i rette tid får adgang til rapporten om den personlige samtale. Hvis der kun indrømmes adgang efter den besluttende myndigheds afgørelse, sikrer medlemsstaterne, at denne adgang står åben på et så tidligt tidspunkt, at en appel kan forberedes og indgives rettidigt.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at ansøgerne i rette tid får adgang til rapporten om den personlige samtale
  på et for dem forståeligt sprog eller i en anden passende form
  . Hvis der kun indrømmes adgang efter den besluttende myndigheds afgørelse, sikrer medlemsstaterne, at denne adgang står åben på et så tidligt tidspunkt, at en appel kan forberedes og indgives rettidigt.

3.   Medlemsstaterne
  kan anmode
  ansøgeren
  om at godkende
  indholdet af rapporten om den personlige samtale.

3.   Medlemsstaterne
  anmoder om at
  ansøgeren
  bekræfte
  indholdet af rapporten om den personlige samtale
  , så det undgås, at der opstår misforståelser eller uoverensstemmelser, eller at ansøgningen senere bliver ugyldig
  .

Hvis en ansøger nægter at
  godkende
  indholdet i rapporten, skal Begrundelsen herfor optages i ansøgerens sagsakter.

Hvis en ansøger nægter at
  bekræfte
  indholdet i rapporten, skal Begrundelsen herfor optages i ansøgerens sagsakter.

Hvis ansøgeren nægter at
  godkende
  indholdet af rapporten om den personlige samtale,
  forhindrer
  dette ikke den besluttende myndighed i at træffe afgørelse om den pågældendes ansøgning.

Asylansøgeren anmodes om at godkende rapporten.
  Hvis ansøgeren nægter at
  bekræfte
  indholdet af rapporten om den personlige samtale,
  behøver
  dette ikke
  at forhindre
  den besluttende myndighed i at træffe afgørelse om den pågældendes ansøgning
  , men ansøgerens modstand mod at bekræfte indholdet tages i betragtning, når indholdet af rapporten vurderes
  .

1.   
  Medlemsstaterne giver
  asylansøgerne
  , der selv afholder omkostningerne,
  mulighed for på en effektiv måde at rådføre sig med en advokat eller anden rådgiver, der er godkendt eller har tilladelse som sådan i henhold til den nationale lovgivning, om spørgsmål, der vedrører deres asylansøgninger.

1.   Asylansøgerne
  har på alle trin af proceduren, herunder også efter en negativ afgørelse,
  mulighed for på en effektiv måde at rådføre sig med en advokat eller anden rådgiver, der er godkendt eller har tilladelse som sådan i henhold til den nationale lovgivning, om spørgsmål, der vedrører deres asylansøgninger.

3.   
  Medlemsstaterne kan i deres nationale lovgivning fastsætte, at en sådan
  gratis
  juridisk bistand og/eller repræsentation kun kan ydes:

3.   
  Såfremt ansøgeren ikke har tilstrækkelige midler til selv at betale herfor, skal medlemsstaterne sikre, at der fra advokat eller anden rådgiver gives bistand, som er
  gratis
  eller i det mindste i overensstemmelse med nationale regler for retshjælp/økonomisk bistand. Medlemsstaterne skal også sørge for, at bistanden svarer til den bistand, landets statsborgere har adgang til i forbindelse med retlige eller administrative procedurer.

| a) | i forbindelse med klageprocedurerne for en domstol i overensstemmelse med kapitel V og ikke til eventuelle kommende klager eller domstolsprøvelser i henhold til national ret, herunder ny domsforhandling af en klage efter en videre klage eller domstolsprøvelse og/eller |
| --- | --- |

a)

i forbindelse med klageprocedurerne for en domstol i overensstemmelse med kapitel V og ikke til eventuelle kommende klager eller domstolsprøvelser i henhold til national ret, herunder ny domsforhandling af en klage efter en videre klage eller domstolsprøvelse og/eller

udgår

| b) | til ansøgere, der ikke har tilstrækkelige midler, og/eller |
| --- | --- |

b)

til ansøgere, der ikke har tilstrækkelige midler, og/eller

udgår

| c) | til de advokater eller andre rådgivere, som specifikt i den nationale lovgivning er udpeget til at bistå og/eller repræsentere asylansøgere og/eller |
| --- | --- |

c)

til de advokater eller andre rådgivere, som specifikt i den nationale lovgivning er udpeget til at bistå og/eller repræsentere asylansøgere og/eller

udgår

| d) | hvis det er sandsynligt, at klagen eller domstolsprøvelsen ender med et positivt resultat. |
| --- | --- |

d)

hvis det er sandsynligt, at klagen eller domstolsprøvelsen ender med et positivt resultat.

udgår

Medlemsstaterne sikrer, at retshjælp og/eller repræsentation, der ydes i henhold til litra d), ikke indskrænkes vilkårligt.

4.
     
  De nærmere bestemmelser for indgivelse og behandling af sådanne anmodninger kan fastsættes af medlemsstaterne.

udgår

| a) | fastsætte økonomiske og/eller tidsmæssige begrænsninger for ydelse
  af
  gratis
  juridisk bistand
  og/eller repræsentation
  , medmindre sådanne begrænsninger vilkårligt indskrænker adgangen til juridisk bistand og/eller repræsentation |
| --- | --- |

a)

fastsætte økonomiske og/eller tidsmæssige begrænsninger for ydelse
  af
  gratis
  juridisk bistand
  og/eller repræsentation
  , medmindre sådanne begrænsninger vilkårligt indskrænker adgangen til juridisk bistand og/eller repræsentation

| a) | begrænse omfanget
  af juridisk bistand
  til de gennemsnitlige omkostninger for juridisk bistand på hvert enkelt relevant trin i asylproceduren
  , medmindre sådanne begrænsninger vilkårligt indskrænker adgangen til juridisk bistand og/eller repræsentation |
| --- | --- |

a)

begrænse omfanget
  af juridisk bistand
  til de gennemsnitlige omkostninger for juridisk bistand på hvert enkelt relevant trin i asylproceduren
  , medmindre sådanne begrænsninger vilkårligt indskrænker adgangen til juridisk bistand og/eller repræsentation

1.   Medlemsstaterne sikrer, at en advokat eller anden rådgiver, der er godkendt eller har tilladelse som sådan i henhold til den nationale lovgivning, og som bistår eller repræsenterer en asylansøger i overensstemmelse med national lovgivning, har adgang til de oplysninger i ansøgerens sagsakter
  , som kan forventes at blive behandlet af de myndigheder, der er omhandlet i kapitel V, for så vidt disse oplysninger er relevante for behandlingen af ansøgningen
  .

1.   Medlemsstaterne sikrer, at en advokat eller anden rådgiver, der er godkendt eller har tilladelse som sådan i henhold til den nationale lovgivning, og som bistår eller repræsenterer en asylansøger i overensstemmelse med national lovgivning, har adgang til de oplysninger i ansøgerens sagsakter.

Medlemsstaterne kan fravige denne bestemmelse, hvis videregivelse af oplysninger eller kilder ville bringe statens sikkerhed, sikkerheden for de organisationer eller personer, der giver oplysningerne, eller sikkerheden for den eller de personer, som oplysningerne vedrører, i fare, eller hvis efterforskningsinteresser i forbindelse med den behandling af asylansøgninger, som medlemsstaternes kompetente myndigheder foretager, eller medlemsstaternes internationale forbindelser ville blive bragt i fare. I sådanne tilfælde skal de myndigheder, der er omhandlet i kapitel V, dog have adgang til de pågældende oplysninger eller kilder, medmindre en sådan adgang er udelukket i sager, der vedrører statens sikkerhed.

Medlemsstaterne kan fravige denne bestemmelse, hvis videregivelse af oplysninger eller kilder ville bringe statens sikkerhed, sikkerheden for de organisationer eller personer, der giver oplysningerne, eller sikkerheden for den eller de personer, som oplysningerne vedrører, i fare, eller hvis efterforskningsinteresser i forbindelse med den behandling af asylansøgninger, som medlemsstaternes kompetente myndigheder foretager, eller medlemsstaternes internationale forbindelser ville blive bragt i fare. I sådanne tilfælde skal de myndigheder, der er omhandlet i kapitel V, dog have adgang til de pågældende oplysninger eller kilder, medmindre en sådan adgang er udelukket i
  klart definerede
  sager, der vedrører statens sikkerhed.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at den advokat eller anden rådgiver, som bistår eller repræsenterer en asylansøger, har adgang til lukkede områder, så som forvaringscentre og transitområder, med henblik på at rådføre sig med ansøgeren. Medlemsstaterne må kun begrænse mulighederne for at besøge ansøgere i lukkede områder, hvis en sådan begrænsning i henhold til den nationale lovgivning er objektivt nødvendig for områdets sikkerhed
  ,
  den offentlige orden eller
  den administrative forvaltning eller for at sikre en effektiv behandling af ansøgningen
  , for så vidt advokatens eller rådgiverens adgang ikke derved begrænses væsentligt eller umuliggøres.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at den advokat eller anden rådgiver, som bistår eller repræsenterer en asylansøger, har
  fuld
  adgang til lukkede områder, så som forvaringscentre og transitområder, med henblik på at rådføre sig med ansøgeren. Medlemsstaterne må kun begrænse mulighederne for at besøge ansøgere i lukkede områder, hvis en sådan begrænsning i henhold til den nationale lovgivning er objektivt nødvendig for områdets sikkerhed
  og
  den offentlige orden, for så vidt advokatens eller rådgiverens adgang ikke derved begrænses væsentligt eller umuliggøres
  , og under alle omstændigheder således at lovgivning og retspraksis i forbindelse med den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder respekteres fuldt ud
  .

| b) | sikre, at repræsentanten får mulighed for at oplyse
  den
  uledsagede
  mindreårige
  om betydningen og de mulige følger af den personlige samtale og om nødvendigt om, hvordan den pågældende kan forberede sig på den personlige samtale. Medlemsstaterne tillader repræsentanten at være til stede under den personlige samtale og at stille spørgsmål eller fremsætte bemærkninger
  inden for de rammer, der fastlægges af den person, der forestår samtalen
  . |
| --- | --- |

b)

sikre, at repræsentanten får mulighed for at oplyse
  den
  uledsagede
  mindreårige
  om betydningen og de mulige følger af den personlige samtale og om nødvendigt om, hvordan den pågældende kan forberede sig på den personlige samtale. Medlemsstaterne tillader repræsentanten at være til stede under den personlige samtale og at stille spørgsmål eller fremsætte bemærkninger
  inden for de rammer, der fastlægges af den person, der forestår samtalen
  .

| b) | sikre, at repræsentanten får mulighed for at oplyse
  det
  uledsagede
  barn
  om betydningen og de mulige følger af den personlige samtale og om nødvendigt om, hvordan den pågældende kan forberede sig på den personlige samtale. Medlemsstaterne tillader repræsentanten at være til stede under den personlige samtale og at stille spørgsmål eller fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

b)

sikre, at repræsentanten får mulighed for at oplyse
  det
  uledsagede
  barn
  om betydningen og de mulige følger af den personlige samtale og om nødvendigt om, hvordan den pågældende kan forberede sig på den personlige samtale. Medlemsstaterne tillader repræsentanten at være til stede under den personlige samtale og at stille spørgsmål eller fremsætte bemærkninger.

| a) | efter al sandsynlighed når myndighedsalderen, inden der træffes afgørelse i første instans, eller |
| --- | --- |

a)

efter al sandsynlighed når myndighedsalderen, inden der træffes afgørelse i første instans, eller

udgår

| c) | er eller har været gift. |
| --- | --- |

c)

er eller har været gift.

udgår

3.
     
  Medlemsstaterne kan i overensstemmelse med de nationale love eller forskrifter, der er gældende på tidspunktet for vedtagelsen af dette direktiv, også undlade at udpege en repræsentant, hvis den uledsagede mindreårige er fyldt 16 år, medmindre den pågældende ikke er i stand til at gå videre med sin ansøgning uden en repræsentant.

udgår

5a.
     
  Personer, der påstår at være børn, skal midlertidig behandles som sådanne, indtil deres alder er fastslået.

6.   
  Den mindreåriges
  tarv kommer i første række, når medlemsstaterne anvender bestemmelserne i
  denne artikel
  .

6.   
  Barnets
  tarv kommer i første række, når medlemsstaterne anvender bestemmelserne i
  dette direktiv
  .

1.   Medlemsstaterne tager ikke
  en person
  i forvaring
  alene med den Begrundelse, at vedkommende er asylansøger
  .

1.   
  Principielt
  tager medlemsstaterne ikke
  asylansøgere
  i forvaring
  eller placerer dem i lukkede modtagelsescentre
  .
  Alternativer til forvaring og ikke-frihedsberøvende foranstaltninger skal altid overvejes, inden der gøres brug af forvaring.

2.   
  Hvis en
  asylansøger tages i forvaring,
  sikrer medlemsstaterne, at der er mulighed for hurtig domstolsprøvelse.

2.   
  Ingen
  asylansøger
  må
  tages i forvaring,
  medmindre det er godtgjort, at frihedsberøvelsen er nødvendig, lovformelig og begrundet med en af de årsager, der i henhold til internationale normer anerkendes som lovlige. Asylansøgere må kun holdes i forvaring i bygninger, der er klart anderledes end fængsler.

2a.
     
  Der gives systematisk asylansøgere adgang til effektiv juridisk bistand, til en kompetent, kvalificeret og upartisk tolkeservice og til kvalificeret lægepersonale.

2b.
     
  Der gives frihedsberøvede personer passende mulighed for at få deres frihedsberøvelse prøvet både med hensyn til lovlighed og nødvendighed ved hjælp af en hurtig, retfærdig, individuel prøvelse for en retlig eller anden lignende myndighed, hvis status og arbejdsmåde giver den størst mulige garanti for kompetence, upartiskhed og uafhængighed.

2c.
     
  Uledsagede børn udsættes aldrig for frihedsberøvelse på grund af deres indvandrerstatus. Der overvejes brug af andre forvaringsforanstaltninger i tilfælde af personer, der tilhører følsomme kategorier såsom uledsagede ældre personer, torturofre eller personer med traumer samt personer med mentalt eller fysisk handicap. Som generel regel skal medlemsstaterne sikre, at gravide kvinder i deres sidste graviditetsmåneder og ammende mødre ikke udsættes for frihedsberøvelse.

1.   Hvis der er rimelig grund til at antage, at en asylansøger implicit har trukket sin asylansøgning tilbage eller har opgivet den, sikrer medlemsstaterne, at den besluttende myndighed træffer afgørelse om
  enten
  at afbryde sagsbehandlingen
  eller afvise den med den Begrundelse, at den pågældende ikke er berettiget til flygtningestatus i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF
  .

1.   Hvis der er rimelig grund til at antage, at en asylansøger implicit har trukket sin asylansøgning tilbage eller har opgivet den, sikrer medlemsstaterne, at den besluttende myndighed træffer afgørelse om at afbryde sagsbehandlingen
  og følgelig afslutte ansøgerens sag
  .

Medlemsstaterne kan fastsætte et tidspunkt, efter hvilket ansøgerens sag ikke længere kan genoptages.

udgår

1.   Medlemsstaterne
  giver
  UNHCR mulighed for:

1.   Medlemsstaterne
  forpligter sig til at give
  UNHCR mulighed for:

| a) | at besøge asylansøgere, herunder asylansøgere, der er frihedsberøvet eller befinder sig i transitområder i lufthavne eller havne |
| --- | --- |

a)

at besøge asylansøgere, herunder asylansøgere, der er frihedsberøvet eller befinder sig i transitområder i lufthavne eller havne

| a) | at besøge asylansøgere, herunder asylansøgere, der er frihedsberøvet eller befinder sig i transitområder i lufthavne eller havne |
| --- | --- |

a)

at besøge asylansøgere, herunder asylansøgere, der er frihedsberøvet eller befinder sig i transitområder i lufthavne eller havne

| b) | med asylansøgerens samtykke at få adgang til oplysninger om individuelle asylansøgninger, om udviklingen i proceduren og om de afgørelser, der træffes |
| --- | --- |

b)

med asylansøgerens samtykke at få adgang til oplysninger om individuelle asylansøgninger, om udviklingen i proceduren og om de afgørelser, der træffes

| b) | med asylansøgerens samtykke at få adgang til oplysninger om individuelle asylansøgninger, om udviklingen i proceduren og om de afgørelser, der træffes |
| --- | --- |

b)

med asylansøgerens samtykke at få adgang til oplysninger om individuelle asylansøgninger, om udviklingen i proceduren og om de afgørelser, der træffes

| c) | som led i udførelsen af sine overvågningsopgaver i henhold til Genève-konventionens artikel 35 at fremlægge sine synspunkter om individuelle asylansøgninger for en hvilken som helst kompetent myndighed i en hvilken som helst fase af proceduren. |
| --- | --- |

c)

som led i udførelsen af sine overvågningsopgaver i henhold til Genève-konventionens artikel 35 at fremlægge sine synspunkter om individuelle asylansøgninger for en hvilken som helst kompetent myndighed i en hvilken som helst fase af proceduren.

| c) | som led i udførelsen af sine overvågningsopgaver i henhold til Genève-konventionens artikel 35 at fremlægge sine synspunkter om individuelle asylansøgninger for en hvilken som helst kompetent myndighed i en hvilken som helst fase af proceduren. |
| --- | --- |

c)

som led i udførelsen af sine overvågningsopgaver i henhold til Genève-konventionens artikel 35 at fremlægge sine synspunkter om individuelle asylansøgninger for en hvilken som helst kompetent myndighed i en hvilken som helst fase af proceduren.

2.   Stk. 1 finder også anvendelse på en organisation, der arbejder
  på medlemsstatens område
  på vegne af UNHCR
  efter aftale
  med den pågældende
  medlemsstat
  .

2.   Stk. 1 finder også anvendelse på en organisation, der arbejder på vegne af UNHCR
  ,
  med
  forbehold af
  den pågældende
  medlemsstats samtykke
  .

| a) | direkte
  give oplysninger til asylansøgernes formodede forfølger(e) om individuelle asylansøgninger eller om, at der er indgivet en ansøgning |
| --- | --- |

a)

direkte
  give oplysninger til asylansøgernes formodede forfølger(e) om individuelle asylansøgninger eller om, at der er indgivet en ansøgning

| a) | give oplysninger til asylansøgernes formodede forfølger(e) om individuelle asylansøgninger eller om, at der er indgivet en ansøgning |
| --- | --- |

a)

give oplysninger til asylansøgernes formodede forfølger(e) om individuelle asylansøgninger eller om, at der er indgivet en ansøgning

| b) | indhente oplysninger i nogen form fra de formodede forfølgere
  på en måde, der vil føre til, at sådanne forfølgere får direkte oplysninger om, at den pågældende har indgivet ansøgning, hvis dette vil indebære en risiko for ansøgerens fysiske integritet eller sådan risiko for personer, som vedkommende har forsørgerpligt over for, eller risiko for den pågældendes familiemedlemmers frihed og sikkerhed, hvis de stadig bor i det oprindelige hjemland
  . |
| --- | --- |

b)

indhente oplysninger i nogen form fra de formodede forfølgere
  på en måde, der vil føre til, at sådanne forfølgere får direkte oplysninger om, at den pågældende har indgivet ansøgning, hvis dette vil indebære en risiko for ansøgerens fysiske integritet eller sådan risiko for personer, som vedkommende har forsørgerpligt over for, eller risiko for den pågældendes familiemedlemmers frihed og sikkerhed, hvis de stadig bor i det oprindelige hjemland
  .

| b) | indhente oplysninger i nogen form fra de formodede forfølgere. |
| --- | --- |

b)

indhente oplysninger i nogen form fra de formodede forfølgere.

2.   Medlemsstaterne skal sørge for, at denne procedure bliver så kort som muligt, dog således at det ikke sker på bekostning af en korrekt og komplet behandling.

2.   Medlemsstaterne skal sørge for, at denne procedure bliver så kort som muligt
  og varer højst 6 måneder
  , dog således at det ikke sker på bekostning af en korrekt og komplet behandling.

| b) | eller på den pågældendes anmodning modtager oplysninger om den tidsramme, inden for hvilken afgørelsen om ansøgningen forventes at foreligge.
  Sådanne oplysninger forpligter ikke medlemsstaten til over for den pågældende asylansøger at træffe afgørelse inden for denne tidsramme. |
| --- | --- |

b)

eller på den pågældendes anmodning modtager oplysninger om den tidsramme, inden for hvilken afgørelsen om ansøgningen forventes at foreligge.
  Sådanne oplysninger forpligter ikke medlemsstaten til over for den pågældende asylansøger at træffe afgørelse inden for denne tidsramme.

| b) | eller på den pågældendes anmodning modtager oplysninger om den tidsramme
  på højst 3 måneder
  , inden for hvilken afgørelsen om ansøgningen forventes at foreligge. |
| --- | --- |

b)

eller på den pågældendes anmodning modtager oplysninger om den tidsramme
  på højst 3 måneder
  , inden for hvilken afgørelsen om ansøgningen forventes at foreligge.

3a.
     
  Medlemsstaterne anvender den normale procedure på særlig udsatte personer, navnlig uledsagede børn og personer, som kan have været udsat for traumatiske oplevelser, herunder seksuel vold.

| a) | ansøgeren ved indgivelsen af sin ansøgning og fremlæggelsen af sagens faktiske omstændigheder kun har fremlagt elementer, der ikke er relevante
  eller kun har minimal relevans
  for at fastslå, om den pågældende kan indrømmes flygtningestatus i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF; eller |
| --- | --- |

a)

ansøgeren ved indgivelsen af sin ansøgning og fremlæggelsen af sagens faktiske omstændigheder kun har fremlagt elementer, der ikke er relevante
  eller kun har minimal relevans
  for at fastslå, om den pågældende kan indrømmes flygtningestatus i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF; eller

| a) | ansøgeren ved indgivelsen af sin ansøgning og fremlæggelsen af sagens faktiske omstændigheder kun har fremlagt elementer, der ikke er relevante for at fastslå, om den pågældende kan indrømmes flygtningestatus i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF; eller |
| --- | --- |

a)

ansøgeren ved indgivelsen af sin ansøgning og fremlæggelsen af sagens faktiske omstændigheder kun har fremlagt elementer, der ikke er relevante for at fastslå, om den pågældende kan indrømmes flygtningestatus i henhold til Rådets direktiv 2004/83/EF; eller

| d) | ansøgeren har vildledt myndighederne ved at fremlægge falske
  oplysninger eller
  dokumenter
  eller ved at tilbageholde relevante oplysninger eller dokumenter
  vedrørende sin identitet og/eller nationalitet,
  som kunne have fået negativ indvirkning på afgørelsen
  ; eller |
| --- | --- |

d)

ansøgeren har vildledt myndighederne ved at fremlægge falske
  oplysninger eller
  dokumenter
  eller ved at tilbageholde relevante oplysninger eller dokumenter
  vedrørende sin identitet og/eller nationalitet,
  som kunne have fået negativ indvirkning på afgørelsen
  ; eller

| d) | ansøgeren
  i svigagtigt øjemed
  har vildledt myndighederne ved at fremlægge falske dokumenter vedrørende sin identitet og/eller nationalitet; eller |
| --- | --- |

d)

ansøgeren
  i svigagtigt øjemed
  har vildledt myndighederne ved at fremlægge falske dokumenter vedrørende sin identitet og/eller nationalitet; eller

| e) | ansøgeren har indgivet en anden asylansøgning og opgivet andre personoplysninger; eller |
| --- | --- |

e)

ansøgeren har indgivet en anden asylansøgning og opgivet andre personoplysninger; eller

| e) | ansøgeren
  i svigagtigt øjemed
  har indgivet en anden asylansøgning og opgivet andre personoplysninger; eller |
| --- | --- |

e)

ansøgeren
  i svigagtigt øjemed
  har indgivet en anden asylansøgning og opgivet andre personoplysninger; eller

| f) | ansøgeren ikke har fremlagt oplysninger, der gør det muligt at fastslå den pågældendes identitet eller nationalitet med rimelig sikkerhed, eller det er sandsynligt, at vedkommende i ond tro har tilintetgjort eller bortskaffet et identitets- eller rejsedokument, der ville have bidraget til at fastslå den pågældendes identitet eller nationalitet; eller |
| --- | --- |

f)

ansøgeren ikke har fremlagt oplysninger, der gør det muligt at fastslå den pågældendes identitet eller nationalitet med rimelig sikkerhed, eller det er sandsynligt, at vedkommende i ond tro har tilintetgjort eller bortskaffet et identitets- eller rejsedokument, der ville have bidraget til at fastslå den pågældendes identitet eller nationalitet; eller

| f) | ansøgeren
  i svigagtigt øjemed
  ikke har fremlagt oplysninger, der gør det muligt at fastslå den pågældendes identitet eller nationalitet med rimelig sikkerhed, eller det er sandsynligt, at vedkommende i ond tro har tilintetgjort eller bortskaffet et identitets- eller rejsedokument, der ville have bidraget til at fastslå den pågældendes identitet eller nationalitet; eller |
| --- | --- |

f)

ansøgeren
  i svigagtigt øjemed
  ikke har fremlagt oplysninger, der gør det muligt at fastslå den pågældendes identitet eller nationalitet med rimelig sikkerhed, eller det er sandsynligt, at vedkommende i ond tro har tilintetgjort eller bortskaffet et identitets- eller rejsedokument, der ville have bidraget til at fastslå den pågældendes identitet eller nationalitet; eller

| g) | ansøgeren har afgivet inkonsekvente, modstridende, usandsynlige eller utilstrækkelige forklaringer, hvilket klart gør det utroværdigt, at ansøgeren skulle have været udsat for forfølgelse som omhandlet i Rådets direktiv 2004/83/EF; eller |
| --- | --- |

g)

ansøgeren har afgivet inkonsekvente, modstridende, usandsynlige eller utilstrækkelige forklaringer, hvilket klart gør det utroværdigt, at ansøgeren skulle have været udsat for forfølgelse som omhandlet i Rådets direktiv 2004/83/EF; eller

udgår

| o) | ansøgningen er indgivet af
  en ugift mindreårig
  , som er omfattet af artikel 5, stk. 4, litra c), efter at den ansøgning, som den eller de forældre, der er ansvarlige for
  den mindreårige
  , har indgivet, er blevet afvist, og der ikke foreligger nye elementer for så vidt angår hans/hendes særlige omstændigheder eller situationen i hans/hendes oprindelsesland. |
| --- | --- |

o)

ansøgningen er indgivet af
  en ugift mindreårig
  , som er omfattet af artikel 5, stk. 4, litra c), efter at den ansøgning, som den eller de forældre, der er ansvarlige for
  den mindreårige
  , har indgivet, er blevet afvist, og der ikke foreligger nye elementer for så vidt angår hans/hendes særlige omstændigheder eller situationen i hans/hendes oprindelsesland.

| o) | ansøgningen er indgivet af
  et barn
  , som er omfattet af artikel 5, stk. 4, litra c), efter at den ansøgning, som den eller de forældre, der er ansvarlige for
  barnet
  , har indgivet, er blevet afvist, og der ikke foreligger nye elementer for så vidt angår hans/hendes særlige omstændigheder eller situationen i hans/hendes oprindelsesland. |
| --- | --- |

o)

ansøgningen er indgivet af
  et barn
  , som er omfattet af artikel 5, stk. 4, litra c), efter at den ansøgning, som den eller de forældre, der er ansvarlige for
  barnet
  , har indgivet, er blevet afvist, og der ikke foreligger nye elementer for så vidt angår hans/hendes særlige omstændigheder eller situationen i hans/hendes oprindelsesland.

4a.
     
  Når en procedure er blevet prioriteret eller fremskyndet i henhold til litra a)-o), tager medlemsstaterne hensyn til et eventuelt behov for supplerende/subsidiær beskyttelse.

Specifikke procedurer

udgår

1.
     
  Medlemsstaterne kan desuden fastsætte følgende specifikke procedurer som en undtagelse fra de grundlæggende principper og garantier i kapitel II:

| a) | en indledende undersøgelse med det formål at behandle sager, der er omfattet af bestemmelserne i afdeling IV |
| --- | --- |

a)

en indledende undersøgelse med det formål at behandle sager, der er omfattet af bestemmelserne i afdeling IV

| b) | procedurer med henblik at behandle sager, som der tages stilling til inden for rammerne af bestemmelserne i afdeling V. |
| --- | --- |

b)

procedurer med henblik at behandle sager, som der tages stilling til inden for rammerne af bestemmelserne i afdeling V.

2.
     
  Medlemsstaterne kan også indføre en undtagelse med hensyn til afdeling VI.

1a.
     
  Alle ansøgninger vurderes først på grundlag af flygtningedefinitionen i Genève-konventionen og, såfremt betingelserne heri ikke er opfyldt, dernæst på grundlag af betingelserne for subsidiær beskyttelse.

2.   Medlemsstaterne kan anse en asylansøgning for uantagelig i henhold til denne artikel, hvis:

2.   
  Med forbehold af stk. 1a
  kan medlemsstaterne anse en asylansøgning for uantagelig i henhold til denne artikel, hvis:

| c) | et land, der ikke er en medlemsstat, betragtes som et sikkert tredjeland for ansøgeren i henhold til artikel 27 |
| --- | --- |

c)

et land, der ikke er en medlemsstat, betragtes som et sikkert tredjeland for ansøgeren i henhold til artikel 27

udgår

| f) | ansøgeren har indgivet en identisk ansøgning, efter at der er truffet en endelig afgørelse |
| --- | --- |

f)

ansøgeren har indgivet en identisk ansøgning, efter at der er truffet en endelig afgørelse

udgår

| fa) | ansøgeren, der allerede står over for at blive udvist fra det område, hvor vedkommende ulovligt har ophold, klager med henblik på at opnå asyl |
| --- | --- |

fa)

ansøgeren, der allerede står over for at blive udvist fra det område, hvor vedkommende ulovligt har ophold, klager med henblik på at opnå asyl

1.   Medlemsstaterne må kun anvende begrebet sikkert tredjeland, hvis
  de kompetente myndigheder er overbevist om, at en person, som søger om asyl, behandles i overensstemmelse med
  følgende
  principper i det pågældende tredjeland
  :

1.   Medlemsstaterne må kun anvende begrebet sikkert tredjeland, hvis
  det pågældende tredjeland opfylder
  følgende
  kriterier
  :

| a) | ansøgernes liv og frihed må ikke være truet på grund af deres race, religion, nationalitet, tilhørsforhold til en bestemt social gruppe eller politiske overbevisning
  , og |
| --- | --- |

a)

ansøgernes liv og frihed må ikke være truet på grund af deres race, religion, nationalitet, tilhørsforhold til en bestemt social gruppe eller politiske overbevisning
  , og

| a) | Genève-konventionen og andre internationale menneskeretstraktater er ratificeret og gennemføres i praksis, navnlig med hensyn til non refoulement-princippet
  , og |
| --- | --- |

a)

Genève-konventionen og andre internationale menneskeretstraktater er ratificeret og gennemføres i praksis, navnlig med hensyn til non refoulement-princippet
  , og

| b) | non refoulement-princippet skal overholdes i
  overensstemmelse med
  Genève-konventionen, og |
| --- | --- |

b)

non refoulement-princippet skal overholdes i
  overensstemmelse med
  Genève-konventionen, og

| b) | non refoulement-princippet i
  henhold til
  Genève-konventionen skal
  især
  overholdes, og |
| --- | --- |

b)

non refoulement-princippet i
  henhold til
  Genève-konventionen skal
  især
  overholdes, og

| a) | regler, der kræver en
  sådan
  forbindelse mellem den person, der søger asyl, og det pågældende tredjeland, at det ville være rimeligt, at personen tog til det pågældende land |
| --- | --- |

a)

regler, der kræver en
  sådan
  forbindelse mellem den person, der søger asyl, og det pågældende tredjeland, at det ville være rimeligt, at personen tog til det pågældende land

| a) | regler, der kræver en
  så meningsfuld
  forbindelse mellem den person, der søger asyl, og det pågældende tredjeland, at det ville være rimeligt, at personen tog til det pågældende land |
| --- | --- |

a)

regler, der kræver en
  så meningsfuld
  forbindelse mellem den person, der søger asyl, og det pågældende tredjeland, at det ville være rimeligt, at personen tog til det pågældende land

| c) | regler i henhold til international ret, der gør det muligt at foretage en individuel vurdering af, om tredjelandet er sikkert for en bestemt ansøger
  , og som minimum giver ansøgeren mulighed for at gøre indsigelse mod anvendelsen af begrebet sikkert tredjeland, fordi vedkommende risikerer at ville blive udsat for tortur eller grusom, umenneskelig eller vanærende behandling eller straf
  . |
| --- | --- |

c)

regler i henhold til international ret, der gør det muligt at foretage en individuel vurdering af, om tredjelandet er sikkert for en bestemt ansøger
  , og som minimum giver ansøgeren mulighed for at gøre indsigelse mod anvendelsen af begrebet sikkert tredjeland, fordi vedkommende risikerer at ville blive udsat for tortur eller grusom, umenneskelig eller vanærende behandling eller straf
  .

| c) | regler i henhold til international ret
  og specifikt Genève-konventionen
  , der gør det muligt at foretage en individuel vurdering af, om tredjelandet er sikkert for en bestemt ansøger |
| --- | --- |

c)

regler i henhold til international ret
  og specifikt Genève-konventionen
  , der gør det muligt at foretage en individuel vurdering af, om tredjelandet er sikkert for en bestemt ansøger

| ca) | regler, der giver asylansøgere mulighed for at gøre indsigelse mod sikkerhedsformodningen, herunder i første instans, selv om sagen behandles efter en prioriteret eller fremskyndet procedure. |
| --- | --- |

ca)

regler, der giver asylansøgere mulighed for at gøre indsigelse mod sikkerhedsformodningen, herunder i første instans, selv om sagen behandles efter en prioriteret eller fremskyndet procedure.

4.   Hvis tredjelandet ikke giver den pågældende asylansøger ret til at rejse ind på dets område, sikrer medlemsstaterne, at der gives adgang til en
  procedure
  i overensstemmelse med de grundlæggende principper og garantier i kapitel II.

4.   Hvis tredjelandet ikke giver den pågældende asylansøger ret til at rejse ind på dets område, sikrer medlemsstaterne, at der gives adgang til en
  asylprocedure
  i overensstemmelse med de grundlæggende principper og garantier i kapitel II.

| -1. | Medlemsstaterne kan afvise en asylansøgning som åbenbart grundløs, hvis den kompetente myndighed har fastslået, at ansøgeren i forbindelse med indgivelsen af sin ansøgning og redegørelsen herfor kun har fremlagt oplysninger, som er klart irrelevante for Genève-konventionen. |
| --- | --- |

-1.

2.
     
  I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 23, stk. 4, litra b), samt i tilfælde af åbenlyst grundløse asylansøgninger, hvor en hvilken som helst af de omstændigheder, der er nævnt i artikel 23, stk. 4, litra a) og litra c)-o), gør sig gældende, kan medlemsstaterne også anse en ansøgning, hvis den defineres således i national lovgivning, for åbenlyst grundløs.

udgår

Fælles
  minimumsliste
  over tredjelande, der er sikre oprindelseslande

Fælles
  liste
  over tredjelande, der er sikre oprindelseslande

1.   Rådet vedtager med kvalificeret flertal,
  på forslag af Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet,
  en fælles
  minimumsliste
  over tredjelande, som medlemsstaterne
  skal
  betragte som sikre oprindelseslande i overensstemmelse med
  bilag II
  .

1.   Rådet vedtager med kvalificeret flertal
  under anvendelse af den i traktatens artikel 251 nævnte procedure
  en fælles
  liste
  over tredjelande, som medlemsstaterne
  kan
  betragte som sikre oprindelseslande i overensstemmelse med
  bilag B
  .

2.   Rådet kan med kvalificeret flertal, på
  forslag af Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet,
  ændre den fælles
  minimumsliste
  ved at tilføje eller fjerne tredjelande i overensstemmelse med
  bilag II
  . Kommissionen behandler enhver anmodning fra Rådet eller en medlemsstat om, at den skal fremsætte et forslag til ændring af den fælles liste.

2.   Rådet kan med kvalificeret flertal,
  under anvendelse af den i traktatens artikel 251 nævnte procedure
  ændre den fælles
  liste
  ved at tilføje eller fjerne tredjelande i overensstemmelse med
  bilag B
  . Kommissionen behandler enhver anmodning fra
  Europa-Parlamentet,
  Rådet eller en medlemsstat om, at den skal fremsætte et forslag til ændring af den fælles liste.

3.   Når Kommissionen fremsætter sit forslag i henhold til stk. 1 og 2, skal den inddrage oplysninger fra medlemsstaterne, sine egne oplysninger og
  om nødvendigt
  oplysninger fra UNHCR, Europarådet og andre relevante internationale organisationer.

3.   Når Kommissionen fremsætter sit forslag i henhold til stk. 1 og 2, skal den inddrage oplysninger fra
  Europa-Parlamentet og
  medlemsstaterne, sine egne oplysninger og oplysninger fra UNHCR, Europarådet og andre relevante internationale organisationer.

4.   Hvis Rådet anmoder Kommissionen om at fremsætte forslag om at fjerne et tredjeland fra den fælles
  minimumsliste
  , suspenderes medlemsstaternes
  forpligtelse
  i henhold til stk. artikel 30B, stk. 2, hvad angår dette tredjeland med virkning fra dagen efter, at Rådet har vedtaget at anmode om et sådant forslag.

4.   Hvis
  Europa-Parlamentet eller
  Rådet anmoder Kommissionen om at fremsætte forslag om at fjerne et tredjeland fra den fælles
  liste
  , suspenderes medlemsstaternes
  ret
  i henhold til artikel 30B, stk. 2, hvad angår dette tredjeland, med virkning fra dagen efter, at
  Europa-Parlamentet eller
  Rådet har vedtaget at anmode om et sådant forslag.

5.   Hvis en medlemsstat anmoder Kommissionen om at forelægge Rådet et forslag om at fjerne et tredjeland fra den fælles
  minimumsliste
  , skal medlemsstaten skriftligt underrette Rådet om sin anmodning til Kommissionen. Denne medlemsstats
  forpligtelse
  i henhold til artikel 30B, stk. 2, suspenderes hvad angår det pågældende tredjeland med virkning fra dagen efter, at Rådet er blevet underrettet om anmodningen.

5.   Hvis
  Europa-Parlamentet eller
  en medlemsstat anmoder Kommissionen om at forelægge Rådet et forslag om at fjerne et tredjeland fra den fælles
  liste
  , skal
  Europa-Parlamentet eller
  medlemsstaten skriftligt underrette Rådet om sin anmodning til Kommissionen. Denne medlemsstats
  ret
  i henhold til artikel 30B, stk. 2, suspenderes hvad angår det pågældende tredjeland med virkning fra dagen efter, at Rådet er blevet underrettet om anmodningen.

7.   Suspensioner i henhold til stk. 4 og 5 bortfalder efter tre måneder, medmindre Kommissionen inden udløbet af denne periode fremsætter forslag om at fjerne tredjelandet fra den fælles
  minimumsliste
  . Suspensionerne bortfalder under alle omstændigheder, hvis Rådet forkaster et forslag fra Kommissionen om at fjerne tredjelandet fra listen.

7.   Suspensioner i henhold til stk. 4 og 5 bortfalder efter tre måneder, medmindre Kommissionen inden udløbet af denne periode fremsætter forslag om at fjerne tredjelandet fra den fælles
  liste
  . Suspensionerne bortfalder under alle omstændigheder, hvis
  Europa-Parlamentet eller
  Rådet forkaster et forslag fra Kommissionen om at fjerne tredjelandet fra listen.

8.   Efter anmodning fra Rådet aflægger Kommissionen rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvorvidt situationen i et land på den fælles
  minimumsliste
  fortsat stemmer overens med
  bilag II
  . Kommissionen kan i forbindelse med forelæggelsen af sin rapport for Rådet og Europa-Parlamentet fremsætte henstillinger eller forslag, hvis den finder det relevant.

8.   Efter anmodning fra
  Europa-Parlamentet eller
  Rådet aflægger Kommissionen rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvorvidt situationen i et land på den fælles
  liste
  fortsat stemmer overens med
  bilag B
  . Kommissionen kan i forbindelse med forelæggelsen af sin rapport for Rådet og Europa-Parlamentet fremsætte henstillinger eller forslag, hvis den finder det relevant.

Artikel 30A

udgår

National udpegelse af tredjelande som sikre oprindelseslande

1.
     
  Medlemsstaterne kan i overensstemmelse med bilag II i forbindelse med behandlingen af asylansøgninger opretholde eller indføre ny lovgivning, der gør det muligt at udpege andre tredjelande end dem, der er opført på den fælles minimumsliste, som sikre oprindelseslande, jf. dog artikel 30. Dette kan omfatte udpegelsen af et land som sikkert, hvis betingelserne i bilag II er opfyldt for så vidt angår denne part.

2.
     
  Uanset stk. 1 kan medlemsstaterne dog opretholde lovgivning, der gælder på tidspunktet for vedtagelsen af dette direktiv, og som gør det muligt at udpege andre tredjelande end dem, der er opført på den fælles minimumsliste, som sikre oprindelseslande med henblik på behandling af asylansøgninger, såfremt det må antages, at personer i de pågældende tredjelande generelt hverken er udsat for

| a) | forfølgelse som omhandlet i artikel 9 i Rådets direktiv 2004/83/EF; eller |
| --- | --- |

a)

forfølgelse som omhandlet i artikel 9 i Rådets direktiv 2004/83/EF; eller

| b) | tortur eller umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf. |
| --- | --- |

b)

tortur eller umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf.

3.
     
  Medlemsstaterne kan også opretholde lovgivning, der gælder på tidspunktet for vedtagelsen af dette direktiv, og som gør det muligt at udpege en del af et land som sikkert eller et land eller en del af et land som sikkert for en bestemt gruppe personer i dette land, hvis betingelserne i stk. 2 er opfyldt for denne del eller gruppe.

4.
     
  Ved vurderingen af, om et land er et sikkert oprindelsesland i overensstemmelse med stk. 2 og 3, tager medlemsstaterne hensyn til de retlige forhold, anvendelsen af lovgivningen og de almindelige politiske omstændigheder i det pågældende tredjeland.

5.
     
  Vurderingen af, om et land er et sikkert oprindelsesland i overensstemmelse med denne artikel bygger på en række informationskilder, bl.a. oplysninger fra medlemsstaternes, UNHCR, Europarådet og andre relevante internationale organisationer.

6.
     
  Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de lande, der er udpeget som sikre oprindelseslande i overensstemmelse med denne artikel.

1.   Et tredjeland udpeget som sikkert oprindelsesland i overensstemmelse med
  artikel 30 eller 30A
  må efter en individuel behandling af ansøgningen kun betragtes som et sikkert oprindelsesland for en bestemt asylansøger, såfremt

1.   Et tredjeland udpeget som sikkert oprindelsesland i overensstemmelse med
  artikel 30
  må efter en individuel behandling af ansøgningen kun betragtes som et sikkert oprindelsesland for en bestemt asylansøger, såfremt

2.   Medlemsstaterne
  betragter
  i overensstemmelse med stk. 1 asylansøgningen som grundløs, hvis tredjelandet er udpeget som sikkert
  i henhold til artikel 30
  .

2.   Medlemsstaterne
  kan
  i overensstemmelse med stk. 1
  betragte
  asylansøgningen som grundløs, hvis tredjelandet er udpeget som sikkert
  for den pågældende ansøger
  .

3.   Medlemsstaterne fastsætter i deres nationale lovgivning yderligere regler og bestemmelser for anvendelsen af begrebet sikkert oprindelsesland.

3.   Medlemsstaterne fastsætter i deres nationale lovgivning yderligere regler og bestemmelser for anvendelsen af begrebet sikkert oprindelsesland
  i overensstemmelse med international ret og underretter på behørig vis Kommissionen om eventuelle yderligere regler og betingelser
  .

1.   Hvis en person, som har søgt om asyl i en medlemsstat, afgiver yderligere forklaringer eller indgiver en efterfølgende ansøgning i samme medlemsstat,
  kan
  medlemsstaten
  behandle
  disse yderligere forklaringer eller elementerne i den efterfølgende ansøgning inden for rammerne af behandlingen af den tidligere ansøgning eller inden for rammerne af behandlingen af en afgørelse, som bliver anket eller indklaget, for så vidt de ansvarlige myndigheder kan tage hensyn til og behandle alle de elementer, der ligger til grund for de yderligere forklaringer eller den efterfølgende ansøgning inden for disse rammer.

1.   Hvis en person, som har søgt om asyl i en medlemsstat, afgiver yderligere forklaringer eller indgiver en efterfølgende ansøgning i samme medlemsstat,
  behandler
  medlemsstaten disse yderligere forklaringer eller elementerne i den efterfølgende ansøgning inden for rammerne af behandlingen af den tidligere ansøgning eller inden for rammerne af behandlingen af en afgørelse, som bliver anket eller indklaget, for så vidt de ansvarlige myndigheder kan tage hensyn til og behandle alle de elementer, der ligger til grund for de yderligere forklaringer eller den efterfølgende ansøgning inden for disse rammer.

2.   Endvidere kan medlemsstaterne anvende en særlig procedure, jf. stk. 3, hvis en person på ny indgiver ansøgning:

2.   Endvidere kan medlemsstaterne anvende en særlig procedure, jf. stk. 3, hvis en person på ny indgiver ansøgning
  , såfremt den oprindelige ansøgning ikke kan ankes
  :

1.   Medlemsstaterne sikrer, at asylansøgere, hvis ansøgning underkastes en indledende undersøgelse, jf. artikel 33, er omfattet af de garantier, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1.

1.   Medlemsstaterne sikrer, at asylansøgere, hvis ansøgning underkastes en indledende undersøgelse, jf. artikel 33, er omfattet af de garantier, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1
  , og at undersøgelsen i princippet er omfattet af dette direktivs proceduremæssige minimumsstandarder
  .

1.   Medlemsstaterne kan fastlægge procedurer i overensstemmelse med de grundlæggende principper og garantier i kapitel II med henblik på ved grænsen eller i medlemsstaternes transitområder at kunne træffe afgørelse om ansøgninger indgivet dér.

1.   Medlemsstaterne kan fastlægge procedurer
  under overholdelse af de internationale konventioner og
  i overensstemmelse med de grundlæggende principper og garantier i kapitel II med henblik på ved grænsen eller i medlemsstaternes transitområder at kunne træffe afgørelse om ansøgninger indgivet dér.

1a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at en beslutning om at nægte en person tilladelse til indrejse på en medlemsstats område af en grund, der følger af asylansøgningen, træffes inden for en frist på to uger, idet fristen dog med godkendelse fra en kompetent domstol efter en procedure, der er fastsat ved lov, kan forlænges med højst to uger.

1b.
     
  Manglende overholdelse af de frister, der er fastsat i stk. 1a, medfører, at asylansøgeren får tilladelse til indrejse på medlemsstatens område, således at den pågældendes ansøgning kan behandles i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i dette direktiv. Medlemsstaterne sikrer, at asylansøgere, der nægtes tilladelse til indrejse efter denne procedure, nyder de garantier, der er nævnt i kapitel V.

1c.
     
  Afslaget på tilladelse til indrejse på medlemsstatens område kan ikke have forrang for en afgørelse om asylansøgningen, der hviler på en realitetsbehandling af sagen foretaget af myndigheder, der er kompetente inden for asyl- og flygtningeret.

2.
     
  Hvis der ikke er fastlagt procedurer som omhandlet i stk. 1, kan en medlemsstat imidlertid med forbehold af bestemmelserne i denne artikel og i overensstemmelse med de love og administrative bestemmelser, der gælder på tidspunktet for vedtagelsen af dette direktiv, opretholde procedurer, der fraviger fra de grundlæggende principper og garantier i kapitel II med henblik på ved grænsen eller i transitområder at kunne træffe afgørelse om, hvorvidt asylansøgere, der er ankommet og har indgivet en asylansøgning dér, kan få tilladelse til indrejse på medlemsstatens område.

udgår

3.
     
  De i stk. 2 omhandlede procedurer skal navnlig sikre, at ansøgerne:

udgår

| — | får lov til at forblive i medlemsstatens transitområder, jf. dog artikel 6, og |
| --- | --- |

—

får lov til at forblive i medlemsstatens transitområder, jf. dog artikel 6, og

| — | straks oplyses om deres rettigheder og forpligtelser, jf. artikel 9, stk. 1, litra a), og |
| --- | --- |

—

straks oplyses om deres rettigheder og forpligtelser, jf. artikel 9, stk. 1, litra a), og

| — | om nødvendigt kan få stillet en tolk til rådighed, jf. artikel 9, stk. 1, litra b), og |
| --- | --- |

—

om nødvendigt kan få stillet en tolk til rådighed, jf. artikel 9, stk. 1, litra b), og

| — | inden den kompetente myndighed træffer en afgørelse i sådanne procedurer, kommer til en personlig samtale om deres asylansøgning med en person, der har den nødvendige viden om de relevante standarder på asyl- og flygtningeområdet, jf. artikel 10 og 12, og |
| --- | --- |

—

inden den kompetente myndighed træffer en afgørelse i sådanne procedurer, kommer til en personlig samtale om deres asylansøgning med en person, der har den nødvendige viden om de relevante standarder på asyl- og flygtningeområdet, jf. artikel 10 og 12, og

| — | kan rådføre sig med en advokat eller rådgiver, der i henhold til national lovgivning er anerkendt eller har tilladelse som sådan, jf. artikel 13, stk. 1, og |
| --- | --- |

—

kan rådføre sig med en advokat eller rådgiver, der i henhold til national lovgivning er anerkendt eller har tilladelse som sådan, jf. artikel 13, stk. 1, og

| — | hvis der er tale om uledsagede mindreårige, får udpeget en repræsentant, jf. artikel 15, stk. 1, medmindre artikel 15, stk. 2 eller 3, finder anvendelse. |
| --- | --- |

—

hvis der er tale om uledsagede mindreårige, får udpeget en repræsentant, jf. artikel 15, stk. 1, medmindre artikel 15, stk. 2 eller 3, finder anvendelse.

Såfremt en kompetent myndighed nægter tilladelse til indrejse, skal denne endvidere anføre de faktiske og retlige grunde til, at vedkommendes ansøgning anses for at være grundløs eller ikke kan tages til behandling.

4.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at der træffes en afgørelse inden for rammerne af de procedurer, der er omhandlet i stk. 2, inden for en rimelig tidsfrist. Hvis der ikke er truffet en afgørelse inden fire uger, skal ansøgeren have tilladelse til indrejse på medlemsstatens område, så den pågældendes ansøgning kan blive behandlet i overensstemmelse med dette direktivs øvrige bestemmelser.

udgår

5.
     
  Hvis særlige former for ankomster eller ankomster, der indebærer et stort antal tredjelandsstatsborgere eller statsløse, som indgiver asylansøgninger ved grænsen eller i et transitområder, gør det praktisk umuligt at anvende bestemmelserne i stk. 1 eller den særlige procedure i stk. 2 og 3, kan disse procedurer dog anvendes, når og så længe disse tredjelandsstatsborgere eller statsløse er normalt indkvarteret på steder i nærheden af grænsen eller i transitområdet.

udgår

Artikel 35A

udgår

1.
     
  En medlemsstat kan fastlægge, at der ikke foretages nogen, eller nogen fuldstændig, undersøgelse af asylansøgningen og af ansøgerens sikkerhed i forbindelse med vedkommendes særlige omstændigheder, som beskrevet i kapitel II, såfremt en kompetent myndighed ud fra de faktiske kendsgerninger har fastslået, at asylansøgeren ulovligt forsøger ulovligt at rejse ind på eller er rejst ind på medlemsstatens område fra et sikkert tredjeland som defineret i stk. 2, og dette tredjeland har fælles grænse med den pågældende medlemsstat.

2.
     
  Et tredjeland kan kun anses for et sikkert tredjeland med henblik på stk. 1, hvis det:

| a) | har ratificeret og overholder Genève-konventionens bestemmelser uden nogen geografiske begrænsninger, og |
| --- | --- |

a)

har ratificeret og overholder Genève-konventionens bestemmelser uden nogen geografiske begrænsninger, og

| b) | har indført en asylprocedure ved lov, og |
| --- | --- |

b)

har indført en asylprocedure ved lov, og

| c) | har ratificeret den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og overholder dens bestemmelser, herunder standarderne vedrørende effektive retsmidler og |
| --- | --- |

c)

har ratificeret den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og overholder dens bestemmelser, herunder standarderne vedrørende effektive retsmidler og

| d) | er blevet udpeget af Rådet i overensstemmelse med stk. 3. |
| --- | --- |

d)

er blevet udpeget af Rådet i overensstemmelse med stk. 3.

3.
     
  Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen, vedtager eller ændrer efter høring af Europa-Parlamentet en fælles liste over tredjelande, der kan anses som sikre tredjelande med henblik på stk. 1.

4.
     
  De berørte medlemsstater fastsætter i deres nationale lovgivning proceduren for gennemførelsen af bestemmelserne i stk. 1 og følgerne af afgørelser truffet i henhold til disse bestemmelser i overensstemmelse med non refoulement-princippet i Genève-konventionen, herunder undtagelser fra anvendelsen af denne artikel af humanitære eller politiske årsager eller af årsager, der vedrører folkeretten.

5.
     
  Når medlemsstaterne fuldbyrder en afgørelse, der udelukkende bygger på denne artikel, skal de

| a) | give ansøgeren de nødvendige oplysninger, og |
| --- | --- |

a)

give ansøgeren de nødvendige oplysninger, og

| b) | forsyne ham/hende med et dokument, der på det pågældende tredjelands sprog orienterer myndighederne i dette land om, at ansøgningen ikke har været realitetsbehandlet. |
| --- | --- |

b)

forsyne ham/hende med et dokument, der på det pågældende tredjelands sprog orienterer myndighederne i dette land om, at ansøgningen ikke har været realitetsbehandlet.

6.
     
  Hvis det sikre tredjeland ikke tager den pågældende asylansøger tilbage, sikrer medlemsstaten, at der gives adgang til en procedure i overensstemmelse med de grundlæggende principper og garantier i kapitel II.

7.
     
  Medlemsstater, der har udpeget tredjelande som sikre lande i overensstemmelse med national lovgivning, der var gældende på datoen for vedtagelsen af dette direktiv, og på grundlag af kriterierne i stk. 2, litra a)-c), kan anvende stk. 1 på disse tredjelande, indtil Rådet har vedtaget den fælles liste i stk. 3.

Medlemsstaterne
  sikrer, at der kan indledes en undersøgelse med henblik på fratagelse af
  en bestemt
  persons
  flygtningestatus, hvis
  der fremkommer nye elementer eller oplysninger, som viser, at der er grund til at tage det berettigede i den pågældendes flygtningestatus op til fornyet overvejelse
  .

Medlemsstaterne
  kan begynde at fratage
  en bestemt
  person
  flygtningestatus, hvis:

| a) | ansøgeren frivilligt igen har søgt det lands beskyttelse, i hvilket han eller hun er statsborger, eller |
| --- | --- |

a)

ansøgeren frivilligt igen har søgt det lands beskyttelse, i hvilket han eller hun er statsborger, eller

| b) | ansøgeren efter engang at have mistet sin statsborgerret frivilligt har generhvervet denne, eller |
| --- | --- |

b)

ansøgeren efter engang at have mistet sin statsborgerret frivilligt har generhvervet denne, eller

| c) | ansøgeren har erhvervet et nyt statsborgerskab og nyder godt af det lands beskyttelse, i hvilket han er blevet statsborger, eller |
| --- | --- |

c)

ansøgeren har erhvervet et nyt statsborgerskab og nyder godt af det lands beskyttelse, i hvilket han er blevet statsborger, eller

| d) | ansøgeren frivilligt på ny har bosat sig i det land, som han har forladt, eller uden for hvilket han er forblevet af frygt for forfølgelse. |
| --- | --- |

d)

ansøgeren frivilligt på ny har bosat sig i det land, som han har forladt, eller uden for hvilket han er forblevet af frygt for forfølgelse.

4.
     
  Uanset stk. 1, 2 og 3 kan medlemsstaterne beslutte, at en persons flygtningestatus ophører ved lov i tilfælde af ophør i overensstemmelse med artikel 11, stk. 1, litra a)-d) i Rådets direktiv 2004/83/EF, eller hvis flygtningen utvetydigt har givet afkald på sin anerkendelse som flygtning.

udgår

| iii) | om at undlade at foretage en undersøgelse i henhold til artikel 35A |
| --- | --- |

iii)

om at undlade at foretage en undersøgelse i henhold til artikel 35A

udgår

| d) | en afgørelse om at nægte indrejse truffet inden for rammerne af de procedurer, der er fastsat i
  artikel 35, stk. 2 |
| --- | --- |

d)

en afgørelse om at nægte indrejse truffet inden for rammerne af de procedurer, der er fastsat i
  artikel 35, stk. 2

| d) | en afgørelse om at nægte indrejse truffet inden for rammerne af de procedurer, der er fastsat i
  artikel 35 |
| --- | --- |

d)

en afgørelse om at nægte indrejse truffet inden for rammerne af de procedurer, der er fastsat i
  artikel 35

3.   Medlemsstaterne
  fastsætter om nødvendigt regler i overensstemmelse med deres internationale forpligtelser med hensyn til

3.   Medlemsstaterne
  sikrer, at de i stk. 1 omhandlede retsmidler bevirker, at ansøgere får lov til at forblive i den pågældende medlemsstat, indtil behandlingen af deres sag er afsluttet.

| a) | om retsmidlerne som omhandlet i stk. 1 skal bevirke, at ansøgere får lov til at forblive i den pågældende medlemsstat, indtil behandlingen af deres sag er afsluttet, og |
| --- | --- |

a)

om retsmidlerne som omhandlet i stk. 1 skal bevirke, at ansøgere får lov til at forblive i den pågældende medlemsstat, indtil behandlingen af deres sag er afsluttet, og

udgår

| b) | muligheden for retsmidler eller beskyttende foranstaltninger, såfremt retsmidlet som omhandlet i stk. 1 ikke giver ansøgerne lov til at forblive i den pågældende medlemsstat, indtil behandlingen af deres sag er afsluttet. Medlemsstaten kan også fastsætte et ex officio-middel, og |
| --- | --- |

b)

muligheden for retsmidler eller beskyttende foranstaltninger, såfremt retsmidlet som omhandlet i stk. 1 ikke giver ansøgerne lov til at forblive i den pågældende medlemsstat, indtil behandlingen af deres sag er afsluttet. Medlemsstaten kan også fastsætte et ex officio-middel, og

udgår

| c) | begrundelserne for at gøre indsigelse mod en afgørelse i henhold til artikel 25, stk. 2, litra c), i overensstemmelse med den metode, der er anvendes i henhold til artikel 27, stk. 2, litra b) og c). |
| --- | --- |

c)

begrundelserne for at gøre indsigelse mod en afgørelse i henhold til artikel 25, stk. 2, litra c), i overensstemmelse med den metode, der er anvendes i henhold til artikel 27, stk. 2, litra b) og c).

udgår

5.
     
  Hvis en ansøger har fået indrømmet en status, der giver de samme rettigheder og fordele i henhold til national ret og EF-ret som flygtningestatus i henhold til i Rådets direktiv 2004/83/EF, kan ansøgeren betragtes som havende et effektivt retsmiddel, såfremt en domstol beslutter, at retsmidlet som omhandlet i stk. 1 ikke vi kunne antages eller sandsynligvis ikke vil være effektivt, fordi ansøgeren ikke har tilstrækkelig interesse i at opretholde sagen.

udgår

6.
     
  Medlemsstaterne kan i deres nationale lovgivning også fastsætte betingelserne for, hvornår det kan antages, at en ansøger implicit har trukket sit retsmiddel som omhandlet i stk. 1 tilbage eller har opgivet det, samt regler for den procedure, der skal følges i sådanne tilfælde.

udgår

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv [24 måneder fra datoen for dets vedtagelse].
  For så vidt angår artikel 13 sætter medlemsstaterne de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv [36 måneder fra datoen for dets vedtagelse]
  . De underretter straks Kommissionen herom.

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv [24 måneder fra datoen for dets vedtagelse]. De underretter straks Kommissionen herom.

Et land betragtes som et sikkert oprindelsesland, hvis det på grundlag af de retlige forhold, anvendelsen af lovgivningen inden for rammerne af et demokratisk system og de almindelige politiske omstændigheder kan påvises, at der generelt og til stadighed ikke sker forfølgelse, som defineret i artikel 9 i Rådets direktiv 2004/83/EF, ingen tortur eller umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, og at der ingen trussel består om vilkårlig vold i forbindelse med international eller intern væbnet konflikt.

Et land betragtes som et sikkert oprindelsesland, hvis det på grundlag af de retlige forhold, anvendelsen af lovgivningen inden for rammerne af et demokratisk system og de almindelige politiske omstændigheder kan påvises, at der generelt og til stadighed ikke sker forfølgelse, som defineret i artikel 9 i Rådets direktiv 2004/83/EF, ingen tortur eller umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, at der ingen trussel består om vilkårlig vold i forbindelse med international eller intern væbnet konflikt
  ,
  og
  at der ikke er dokumentation for forskelsbehandling af enkeltpersoner på grund af race, etnisk oprindelse, religion, nationalitet, køn, tilhørsforhold til en bestemt social gruppe eller minoritet eller politisk overbevisning
  .

| da) | tilgængelige og ajourførte rapporter fra UNHCR og andre organisationer, der arbejder inden for menneskerettigheder og beskyttelse af enkeltpersoners rettigheder. |
| --- | --- |

da)

tilgængelige og ajourførte rapporter fra UNHCR og andre organisationer, der arbejder inden for menneskerettigheder og beskyttelse af enkeltpersoners rettigheder.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT C 291 E af 26.11.2002, s. 143.

(3)  EFT C 77 E af 28.3.2002, s. 115.

(4)  EUT L 50 af 25.2.2003, s. 1.

(5)  
  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31

  .

---

Onsdag, den 28. september 2005

| 21.9.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 227/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 227/83

---

PROTOKOL

(2006/C 227 E/03)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Josep BORRELL FONTELLES

formand

1.   Åbning af mødet

Formanden åbnede mødet kl. 09.05.

2.   Bevillingsoverførsler

Budgetudvalget havde behandlet Kommissionens forslag til bevillingsoverførsel DEC 27/2005 (C6-0231/2005 — SEK(2005)0923).

Efter at have modtaget Rådets udtalelse havde udvalget i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedtaget at godkende mobilisering af midler fra reserven i størrelsesordenen 70 mio. euro og overførsel af disse midler til budgetpost 23 02 01 i 2005-budgettet som støtte til rehabilitering og genopbygning i de lande, der var blevet ramt af tsunamien.

3.   Åbning af forhandlinger med Tyrkiet — Tillægsprotokol til associeringsaftalen med Tyrkiet *** (forhandling)

(forhandling)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: Åbning af forhandlinger med Tyrkiet

Henstilling: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af tillægsprotokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Tyrkiet som følge af udvidelsen af Den Europæiske Union (9617/2005 — KOM(2005)0191 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Udenrigsudvalget.

Ordfører: Elmar Brok (A6-0241/2005)

Douglas Alexander (formand for Rådet) og Olli Rehn (medlem af Kommissionen) afgav redegørelserne.

Elmar Brok forelagde sin indstilling ved andenbehandling.

Talere: Hans-Gert Poettering for PPE-DE-Gruppen, Martin Schulz for PSE-Gruppen (han blev afbrudt flere gange af Werner Langen, der talte uden mikrofon), Emma Bonino for ALDE-Gruppen, Daniel Marc Cohn-Bendit for Verts/ALE-Gruppen, Elmar Brok, med en personlig bemærkning om dette indlæg, Philippe de Villiers, ligeledes om dette indlæg, Francis Wurtz for GUE/NGL-Gruppen, Roger Knapman for IND/DEM-Gruppen, Konrad Szymański for UEN-Gruppen, Philip Claeys løsgænger, Camiel Eurlings, Jan Marinus Wiersma, Andrew Duff, Joost Lagendijk, Adamos Adamou, Bastiaan Belder, Roberta Angelilli, Jan Tadeusz Masiel, Ioannis Kasoulides, Hannes Swoboda, Marielle De Sarnez, Cem Özdemir, Vittorio Agnoletto og Georgios Karatzaferis.

FORSÆDE: Pierre MOSCOVICI

næstformand

Talere: Sebastiano (Nello) Musumeci, Hans-Peter Martin, Renate Sommer, Véronique De Keyser, Silvana Koch-Mehrin, Mirosław Mariusz Piotrowski, Mogens N.J. Camre, Andreas Mölzer, Jacques Toubon, Michel Rocard, Karin Riis-Jørgensen, Francesco Enrico Speroni, Roger Helmer, Geoffrey Van Orden, Vural Öger, Marios Matsakis, Philippe de Villiers, Ville Itälä, Emine Bozkurt, Karin Resetarits, Françoise Grossetête, Stavros Lambrinidis, Giorgos Dimitrakopoulos, Panagiotis Beglitis, Ursula Stenzel, Libor Rouček, Zbigniew Zaleski, Nicola Zingaretti, György Schöpflin, Douglas Alexander og Olli Rehn.

Talere: Bernd Posselt, med en personlig bemærkning som reaktion på Daniel Marc Cohn-Bendits indlæg, og Werner Langen, med en personlig bemærkning som reaktion på Martin Schulz's indlæg.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 103, stk. 2):

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk og Cem Özdemir for Verts/ALE-Gruppen om indledning af forhandlingerne med Tyrkiet (B6-0484/2005) |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk og Cem Özdemir for Verts/ALE-Gruppen om indledning af forhandlingerne med Tyrkiet (B6-0484/2005)

| — | Andrew Duff for ALDE-Gruppen om indledning af forhandlingerne med Tyrkiet (B6-0487/2005) |
| --- | --- |

—

Andrew Duff for ALDE-Gruppen om indledning af forhandlingerne med Tyrkiet (B6-0487/2005)

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma og Hannes Swoboda for PSE-Gruppen om indledning af forhandlingerne med Tyrkiet (B6-0496/2005) |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma og Hannes Swoboda for PSE-Gruppen om indledning af forhandlingerne med Tyrkiet (B6-0496/2005)

| — | Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański og Inese Vaidere for UEN-Gruppen om indledningen af tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet (B6-0498/2005) |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański og Inese Vaidere for UEN-Gruppen om indledningen af tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet (B6-0498/2005)

| — | Francis Wurtz, André Brie, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Feleknas Uca og Jonas Sjöstedt for GUE/NGL-Gruppen om indledning af forhandlingerne med Tyrkiet (B6-0502/2005) |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, André Brie, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Feleknas Uca og Jonas Sjöstedt for GUE/NGL-Gruppen om indledning af forhandlingerne med Tyrkiet (B6-0502/2005)

| — | Elmar Brok, João de Deus Pinheiro og Camiel Eurlings for PPE-DE-Gruppen om indledning af forhandlingerne med Tyrkiet (B6-0505/2005). |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, João de Deus Pinheiro og Camiel Eurlings for PPE-DE-Gruppen om indledning af forhandlingerne med Tyrkiet (B6-0505/2005).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 5.1 i protokollen af 28.09.2005 og punkt 5.2 i protokollen af 28.09.2005.

(Mødet udsat kl. 11.50 i afventning af afstemningstiden og genoptaget kl. 12.05)

(Mødet udsat kl. 11.50 i afventning af afstemningstiden og genoptaget kl. 12.05)

FORSÆDE: Josep BORRELL FONTELLES

Formand

4.   Velkomstord

Formanden bød på Parlamentets vegne velkommen til en delegation fra den mexicanske Kongres — under ledelse af Fernando Margaín, formand for det mexicanske Senats udenrigsudvalg — som havde taget plads i den officielle loge.

5.   Afstemningstid

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag I, som er vedlagt protokollen.

5.1.   Tillægsprotokol til associeringsaftalen med Tyrkiet *** (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

(forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Henstilling: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af tillægsprotokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Tyrkiet som følge af udvidelsen af Den Europæiske Union (9617/2005 — KOM(2005)0191 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Udenrigsudvalget.

Ordfører: Elmar Brok (A6-0241/2005).

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 1)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 1)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Talere: Hans-Gert Poettering for PPE-DE-Gruppen, som anmodede om udsættelse af afstemningen i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 170, stk. 4, og Martin Schulz for PSE-Gruppen om denne anmodning.

Parlamentet godkendte anmodningen ved VE (311 for, 285 imod, 63 hverken/eller).

5.2.   Åbning af forhandlinger med Tyrkiet (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005 og B6-0505/2005.

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 2)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 2)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0484/2005

(erstatter B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005 og B6-0505/2005):

stillet af:

| | Hans-Gert Poettering, Camiel Eurlings, Elmar Brok og João de Deus Pinheiro for PPE-DE-Gruppen |
| --- | --- |

Hans-Gert Poettering, Camiel Eurlings, Elmar Brok og João de Deus Pinheiro for PPE-DE-Gruppen

| | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma og Hannes Swoboda for PSE-Gruppen |
| --- | --- |

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma og Hannes Swoboda for PSE-Gruppen

| | Graham Watson, Andrew Duff og Emma Bonino for ALDE-Gruppen |
| --- | --- |

Graham Watson, Andrew Duff og Emma Bonino for ALDE-Gruppen

| | Daniel Marc Cohn-Bendit, Joost Lagendijk og Cem Özdemir for Verts/ALE-Gruppen |
| --- | --- |

Daniel Marc Cohn-Bendit, Joost Lagendijk og Cem Özdemir for Verts/ALE-Gruppen

| | Francis Wurtz, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Tobias Pflüger og Vittorio Agnoletto for GUE/NGL-Gruppen |
| --- | --- |

Francis Wurtz, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Tobias Pflüger og Vittorio Agnoletto for GUE/NGL-Gruppen

| | Brian Crowley og Inese Vaidere for UEN-Gruppen. |
| --- | --- |

Brian Crowley og Inese Vaidere for UEN-Gruppen.

Vedtaget (P6_TA(2005)0350)

(P6_TA(2005)0350)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Giorgos Dimitrakopoulos for PPE-DE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 5, hvilket var blevet godkendt; |
| --- | --- |

—

Giorgos Dimitrakopoulos for PPE-DE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 5, hvilket var blevet godkendt;

| — | Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt 6 og til punkt 16, hvilket ikke var blevet godkendt, eftersom over 37 medlemmer havde gjort indsigelse; |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt 6 og til punkt 16, hvilket ikke var blevet godkendt, eftersom over 37 medlemmer havde gjort indsigelse;

| — | Andrew Duff tog ordet om afviklingen af afstemningen. |
| --- | --- |

—

Andrew Duff tog ordet om afviklingen af afstemningen.

FORSÆDE: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

næstformand

6.   Velkomstord

Formanden bød på Parlamentets vegne velkommen til Gustavo Pacheco, formand for den peruvianske Kongres' udenrigsudvalg, som havde taget plads i den officielle loge.

7.   Afstemningstid (fortsat)

(fortsat)

7.1.   1. Kreditinstitutters virksomhed 2. Investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag ***I (afstemning)

(afstemning)

Betænkning:

| 1. | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut [KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)] |
| --- | --- |

1.

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut [KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)]

| 2. | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag [KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)] — Økonomi- og Valutaudvalget. |
| --- | --- |

2.

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag [KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)] — Økonomi- og Valutaudvalget.

Ordfører: Alexander Radwan (A6-0257/2005).

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 3)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 3)

1. KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0351)

(P6_TA(2005)0351)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0351)

(P6_TA(2005)0351)

2. KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0352)

(P6_TA(2005)0352)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0352)

(P6_TA(2005)0352)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Alexander Radwan for PPE-DE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 778 og 782 samt et mundligt ændringsforslag til ændringsforslag 781 og 785 (de to mundtlige ændringsforslag var blevet godkendt). |
| --- | --- |

—

Alexander Radwan for PPE-DE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 778 og 782 samt et mundligt ændringsforslag til ændringsforslag 781 og 785 (de to mundtlige ændringsforslag var blevet godkendt).

7.2.   Lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber ***I (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Retsudvalget.

Ordfører: Bert Doorn (A6-0224/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 4)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 4)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0353)

(P6_TA(2005)0353)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0353)

(P6_TA(2005)0353)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Bert Doorn (ordfører), inden afstemningen. |
| --- | --- |

—

Bert Doorn (ordfører), inden afstemningen.

7.3.   Udvikling af jernbaner ***I (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD)) — Transport- og Turismeudvalget.

Ordfører: Georg Jarzembowski (A6-0143/2005).

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 5)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 5)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0354)

(P6_TA(2005)0354)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0354)

(P6_TA(2005)0354)

7.4.   Certificering af togpersonale ***I (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om certificering af togpersonale, der fremfører lokomotiver og tog på jernbanenettet i Fællesskabet (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD)) — Transport- og Turismeudvalget.

Ordfører: Gilles Savary (A6-0133/2005).

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 6)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 6)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0355)

(P6_TA(2005)0355)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0355)

(P6_TA(2005)0355)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Erik Meijer for GUE/NGL-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 50. |
| --- | --- |

—

Erik Meijer for GUE/NGL-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 50.

7.5.   Internationale jernbanepassagerer ***I (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om internationale jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD)) — Transport- og Turismeudvalget.

Ordfører: Dirk Sterckx (A6-0123/2005).

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 7)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 7)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0356)

(P6_TA(2005)0356)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0356)

(P6_TA(2005)0356)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Michael Cramer for Verts/ALE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 138/rev., hvilket var blevet godkendt, og han havde foreslået, at det således ændrede ændringsforslag 138/rev. skulle sættes under afstemning inden ændringsforslag 32 (Parlementet tilsluttede sig dette forslag). |
| --- | --- |

—

Michael Cramer for Verts/ALE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 138/rev., hvilket var blevet godkendt, og han havde foreslået, at det således ændrede ændringsforslag 138/rev. skulle sættes under afstemning inden ændringsforslag 32 (Parlementet tilsluttede sig dette forslag).

7.6.   Erstatning vedrørende jernbanefragt ***I (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om erstatning ved manglende overholdelse af kontraktlige kvalitetskrav i forbindelse med jernbanefragt (KOM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — Transport- og Turismeudvalget.

Ordfører: Roberts Zīle (A6-0171/2005).

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 8)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 8)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Forkastet

Olli Rehn (medlem af Kommissionen) tog ordet for at meddele, at Kommissionen tog Parlamentets holdning til efterretning.

Spørgsmålet blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 52, stk. 3.

7.7.   25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0485/2005, B6-0495/2005, B6-0500/2005 og B6-0504/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 9)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 9)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0485/2005

(erstatter B6-0485/2005, B6-0495/2005 og B6-0504/2005):

stillet af:

| | Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski og Jacek Emil Saryusz-Wolski for PPE-DE-Gruppen |
| --- | --- |

Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski og Jacek Emil Saryusz-Wolski for PPE-DE-Gruppen

| | Dariusz Rosati, Józef Pinior og Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen |
| --- | --- |

Dariusz Rosati, Józef Pinior og Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen

| | Bronisław Geremek og Janusz Onyszkiewicz for ALDE-Gruppen |
| --- | --- |

Bronisław Geremek og Janusz Onyszkiewicz for ALDE-Gruppen

| | Milan Horáček, Joost Lagendijk og Angelika Beer for Verts/ALE-Gruppen |
| --- | --- |

Milan Horáček, Joost Lagendijk og Angelika Beer for Verts/ALE-Gruppen

| | Wojciech Roszkowski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis og Cristiana Muscardini for UEN-Gruppen. |
| --- | --- |

Wojciech Roszkowski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis og Cristiana Muscardini for UEN-Gruppen.

Vedtaget (P6_TA(2005)0357)

(P6_TA(2005)0357)

(Forslag til beslutning B6-0500/2005 bortfaldt).

7.8.   Territorial samhørighed (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Den territoriale samhørigheds rolle i den regionale udvikling (2004/2256(INI)) — Regionaludviklingsudvalget.

Ordfører: Ambroise Guellec (A6-0251/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 10)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 10)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0358)

(P6_TA(2005)0358)

7.9.   Regionerne i den yderste periferi (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi (2004/2253(INI)) — Regionaludviklingsudvalget.

Ordfører: Sérgio Marques (A6-0246/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 11)

(Afstemningen som helhed: bilag I, punkt 11)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0359)

(P6_TA(2005)0359)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Carl Schlyter havde gjort opmærksom på en fejl i den svenske version af ændringsforslag 5. |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter havde gjort opmærksom på en fejl i den svenske version af ændringsforslag 5.

8.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 163, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

Mundtlige stemmeforklaringer:

Mundtlige stemmeforklaringer:

Åbning af forhandlinger med Tyrkiet — RC-B6-0484/2005

| — | Bernat Joan i Marí, Carlo Fatuzzo, Richard Seeber, Bernd Posselt, Mario Borghezio, Luca Romagnoli, Frank Vanhecke, Albert Deß |
| --- | --- |

—

Bernat Joan i Marí, Carlo Fatuzzo, Richard Seeber, Bernd Posselt, Mario Borghezio, Luca Romagnoli, Frank Vanhecke, Albert Deß

Betænkning: Roberts Zīle — A6-0171/2005

| — | Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Richard Seeber

Betænkning: Ambroise Guellec — A6-0251/2005

| — | Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Richard Seeber

Betænkning: Sérgio Marques — A6-0246/2005

| — | Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Richard Seeber

9.   Stemmerettelser

»Stemmerettelser« findes på websiden »Séance en direct«, »Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (Roll-call votes)« og i den trykte udgave af bilag II til protokollen »Resultat af afstemningerne ved navneopråb«.

Den elektroniske udgave på Europarl vil blive ajourført regelmæssigt i en periode på højst 2 uger efter afstemningsdagen.

Efter udløbet af denne frist vil listen over stemmerettelser blive afsluttet med henblik på oversættelse og offentliggørelse i Den Europæiske Unions Officielle Tidende.

Den Europæiske Unions Officielle Tidende

Medlemmer, der havde meddelt, at de ikke havde deltaget i afstemningerne:

Medlemmer, der havde meddelt, at de ikke havde deltaget i afstemningerne:

Daniel Caspary havde meddelt, at han havde været til stede, men at han ikke havde deltaget fuldt ud i afstemningerne.

(Mødet udsat kl. 13.40 og genoptaget kl. 15.05)

(Mødet udsat kl. 13.40 og genoptaget kl. 15.05)

FORSÆDE: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

næstformand

10.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

11.   Beskyttelse af immunitet (opfølgning)

(opfølgning)

Efter Europa-Parlamentets afgørelse af 5. juli 2005 om at beskytte Umberto Bossis immunitet i forbindelse med en verserende straffesag ved retten i Brescia var formanden af de kompetente italienske myndigheder i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 7, stk. 9, blevet underrettet om en retsafgørelse vedrørende denne sag, der var truffet den 6. juni 2005 af appelretten i Brescia.

Denne meddelelse ville blive fremsendt til Retsudvalget til orientering.

12.   Olie (forhandling)

(forhandling)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: Stigende oliepriser og afhængighed af olie

Douglas Alexander (formand for Rådet) og Andris Piebalgs (medlem af Kommissionen) afgav redegørelserne.

Talere: Giles Chichester for PPE-DE-Gruppen, Hannes Swoboda for PSE-Gruppen, Fiona Hall for ALDE-Gruppen, Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen, Umberto Guidoni for GUE/NGL-Gruppen, Guntars Krasts for UEN-Gruppen, Sergej Kozlík løsgænger, Robert Goebbels, Vittorio Prodi, Satu Hassi, Dimitrios Papadimoulis, Liam Aylward, Luca Romagnoli, Christoph Konrad, Reino Paasilinna, Roberto Musacchio, Luis de Grandes Pascual, Ewa Hedkvist Petersen, Carmen Fraga Estévez, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Riitta Myller, Ján Hudacký, Mia De Vits, Alejo Vidal-Quadras Roca, Antolín Sánchez Presedo, Peter Liese, Péter Olajos, Ivo Belet, Ivo Strejček og Douglas Alexander.

FORSÆDE: Antonios TRAKATELLIS

næstformand

Andris Piebalgs tog ordet.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 103, stk. 2):

| — | Fiona Hall, Sophia in 't Veld og Vittorio Prodi for ALDE-Gruppen om oliepriser og afhængighed af energi (B6-0481/2005) |
| --- | --- |

—

Fiona Hall, Sophia in 't Veld og Vittorio Prodi for ALDE-Gruppen om oliepriser og afhængighed af energi (B6-0481/2005)

| — | Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen om oliepriser og afhængighed af olie (B6-0482/2005) |
| --- | --- |

—

Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen om oliepriser og afhængighed af olie (B6-0482/2005)

| — | Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Guntars Krasts og Roberts Zīle for UEN-Gruppen om stigende oliepriser og afhængighed af olie (B6-0491/2005) |
| --- | --- |

—

Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Guntars Krasts og Roberts Zīle for UEN-Gruppen om stigende oliepriser og afhængighed af olie (B6-0491/2005)

| — | Umberto Guidoni og Ilda Figueiredo for GUE/NGL-Gruppen om olie (B6-0499/2005) |
| --- | --- |

—

Umberto Guidoni og Ilda Figueiredo for GUE/NGL-Gruppen om olie (B6-0499/2005)

| — | Alexander Radwan, Giles Chichester og Paul Rübig for PPE-DE-Gruppen om stigende oliepriser og afhængighed af olie (B6-0506/2005) |
| --- | --- |

—

Alexander Radwan, Giles Chichester og Paul Rübig for PPE-DE-Gruppen om stigende oliepriser og afhængighed af olie (B6-0506/2005)

| — | Hannes Swoboda, Robert Goebbels, Mechtild Rothe og Mia De Vits for PSE-Gruppen om stigende oliepriser og afhængighed af olie (B6-0509/2005). |
| --- | --- |

—

Hannes Swoboda, Robert Goebbels, Mechtild Rothe og Mia De Vits for PSE-Gruppen om stigende oliepriser og afhængighed af olie (B6-0509/2005).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.2 i protokollen af 29.09.2005

punkt 6.2 i protokollen af 29.09.2005

13.   Reform af FN og milleniumudviklingsmål (forhandling)

(forhandling)

Redegørelser fra Rådet og Kommissionen: Reform af FN og millenniumudviklingsmål.

Douglas Alexander (formand for Rådet) og Benita Ferrero-Waldner (medlem af Kommissionen) afgav redegørelserne.

Talere: Francisco José Millán Mon for PPE-DE-Gruppen, Glenys Kinnock for PSE-Gruppen, Alexander Lambsdorff for ALDE-Gruppen, Frithjof Schmidt for Verts/ALE-Gruppen, Miguel Portas for GUE/NGL-Gruppen, Hélène Goudin for IND/DEM-Gruppen, Inese Vaidere for UEN-Gruppen, Irena Belohorská løsgænger, Nirj Deva, Jo Leinen, Lapo Pistelli, Raül Romeva i Rueda, Tobias Pflüger, Kathy Sinnott, Koenraad Dillen, Enrique Barón Crespo, Paul Marie Coûteaux, Miguel Angel Martínez Martínez, Inger Segelström, Manuel António dos Santos, Douglas Alexander, Benita Ferrero-Waldner og Alexander Lambsdorff, for at stille et spørgsmål til Kommissionen, som Benita Ferrero-Waldner besvarede.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 103, stk. 2):

| — | Raül Romeva i Rueda, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALE-Gruppen om FN-reformen (B6-0483/2005), |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALE-Gruppen om FN-reformen (B6-0483/2005),

| — | Brian Crowley, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis og Guntars Krasts for UEN-Gruppen om FN-reformen (B6-0492/2005), |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis og Guntars Krasts for UEN-Gruppen om FN-reformen (B6-0492/2005),

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon og Simon Coveney for PPE-DE-Gruppen om udfaldet af FN's verdenstopmøde og millenniumudviklingsmålene (14.-16. september 2005) (B6-0493/2005), |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon og Simon Coveney for PPE-DE-Gruppen om udfaldet af FN's verdenstopmøde og millenniumudviklingsmålene (14.-16. september 2005) (B6-0493/2005),

| — | André Brie og Luisa Morgantini for GUE/NGL-Gruppen om resultaterne af FN's verdenstopmøde i 2005 (B6-0501/2005), |
| --- | --- |

—

André Brie og Luisa Morgantini for GUE/NGL-Gruppen om resultaterne af FN's verdenstopmøde i 2005 (B6-0501/2005),

| — | Alexander Lambsdorff og Lapo Pistelli for ALDE-Gruppen om FN-topmødet (B6-0507/2005), |
| --- | --- |

—

Alexander Lambsdorff og Lapo Pistelli for ALDE-Gruppen om FN-topmødet (B6-0507/2005),

| — | Glenys Kinnock, Michel Rocard, Pasqualina Napoletano, Jo Leinen og Miguel Angel Martínez Martínez for PSE-Gruppen om FN-reformen (B6-0510/2005). |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock, Michel Rocard, Pasqualina Napoletano, Jo Leinen og Miguel Angel Martínez Martínez for PSE-Gruppen om FN-reformen (B6-0510/2005).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.3 i protokollen af 29.09.2005

punkt 6.3 i protokollen af 29.09.2005

(Mødet udsat kl. 18.10 i afventning af spørgetiden og genoptaget kl. 18.25)

(Mødet udsat kl. 18.10 i afventning af spørgetiden og genoptaget kl. 18.25)

FORSÆDE: Manuel António dos SANTOS

næstformand

14.   Spørgetid (spørgsmål til Rådet)

(spørgsmål til Rådet)

Parlamentet behandlede en række spørgsmål til Rådet (B6-0331/2005).

Spørgsmål nr. 1 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Affaldsproblemet og dets håndtering.

Douglas Alexander (formand for Rådet) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Spørgsmål nr. 2 (Sajjad Karim): Harmonisering af medlemsstaternes strategi til bekæmpelse af terrorisme.

Douglas Alexander besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Sajjad Karim og David Martin.

Spørgsmål nr. 3 (Chris Davies): Ministerrådets hjemmeside.

Douglas Alexander besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Chris Davies, David Martin og Bill Newton Dunn.

Spørgsmål nr. 4 (Sarah Ludford): Hindringer for aktindsigt i Rådets dokumenter.

Douglas Alexander besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Sarah Ludford.

Spørgsmål nr. 5 (Nigel Farage): Fiskeripartnerskabsaftaler.

Douglas Alexander besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Nigel Farage, Christopher Beazley og Catherine Stihler.

Spørgsmål nr. 6 (Bernd Posselt): Mindretalsrettigheder i Serbien.

Douglas Alexander besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Bernd Posselt, Zsolt László Becsey og Paul Rübig.

Spørgsmål nr. 7 (Dimitrios Papadimoulis): Religiøse minoriteters ejendomsrettigheder i Tyrkiet.

Douglas Alexander besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af Dimitrios Papadimoulis og Catherine Stihler.

Spørgsmål nr. 8 (James Hugh Allister): IRA-terrorister.

Douglas Alexander (formand for Rådet) besvarede spørgsmålet samt tillægsspørgsmål af James Hugh Allister, James Nicholson og Proinsias De Rossa.

Christopher Beazley tog ordet.

Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt.

Formanden erklærede spørgetiden til Rådet for afsluttet.

(Mødet udsat kl. 19.05 og genoptaget kl. 21.05)

(Mødet udsat kl. 19.05 og genoptaget kl. 21.05)

FORSÆDE: Pierre MOSCOVICI

næstformand

15.   Belarus (forhandling)

(forhandling)

Redegørelse fra Kommissionen: Belarus

Olli Rehn (medlem af Kommissionen) afgav redegørelsen.

Talere: Bogdan Klich for PPE-DE-Gruppen, Joseph Muscat for PSE-Gruppen, Janusz Onyszkiewicz for ALDE-Gruppen, Elisabeth Schroedter for Verts/ALE-Gruppen, Jonas Sjöstedt for GUE/NGL-Gruppen, Bastiaan Belder for IND/DEM-Gruppen, Konrad Szymański for UEN-Gruppen, Bernd Posselt, Józef Pinior, Věra Flasarová, Mirosław Mariusz Piotrowski, Inese Vaidere, Barbara Kudrycka, Bogusław Sonik og Olli Rehn.

Beslutningsforslag fremsat som afslutning på forhandlingen (forretningsordenens artikel 103, stk. 2):

| — | Janusz Onyszkiewicz for ALDE-Gruppen om situationen i Belarus (B6-0486/2005) |
| --- | --- |

—

Janusz Onyszkiewicz for ALDE-Gruppen om situationen i Belarus (B6-0486/2005)

| — | Laima Liucija Andrikienė, Árpád Duka-Zólyomi, James Elles, Alfred Gomolka, Tunne Kelam, Bogdan Klich, Barbara Kudrycka, Aldis Kušķis, Rihards Pīks, Bernd Posselt, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Charles Tannock og Karl von Wogau for PPE-DE-Gruppen om mindretallenes situation i Belarus (B6-0488/2005) |
| --- | --- |

—

Laima Liucija Andrikienė, Árpád Duka-Zólyomi, James Elles, Alfred Gomolka, Tunne Kelam, Bogdan Klich, Barbara Kudrycka, Aldis Kušķis, Rihards Pīks, Bernd Posselt, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Charles Tannock og Karl von Wogau for PPE-DE-Gruppen om mindretallenes situation i Belarus (B6-0488/2005)

| — | Jan Marinus Wiersma og Joseph Muscat for PSE-Gruppen om Belarus (B6-0490/2005) |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma og Joseph Muscat for PSE-Gruppen om Belarus (B6-0490/2005)

| — | Bastiaan Belder for IND/DEM-Gruppen om mindretallenes situation i Belarus (B6-0494/2005) |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder for IND/DEM-Gruppen om mindretallenes situation i Belarus (B6-0494/2005)

| — | Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański og Inese Vaidere for UEN-Gruppen om den politiske situation i Belarus (B6-0497/2005) |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański og Inese Vaidere for UEN-Gruppen om den politiske situation i Belarus (B6-0497/2005)

| — | Eva-Britt Svensson for GUE/NGL-Gruppen om Belarus (B6-0503/2005) |
| --- | --- |

—

Eva-Britt Svensson for GUE/NGL-Gruppen om Belarus (B6-0503/2005)

| — | Elisabeth Schroedter, Milan Horáček og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALE-Gruppen om uafhængige medier og den politiske situation i Belarus (B6-0508/2005). |
| --- | --- |

—

Elisabeth Schroedter, Milan Horáček og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALE-Gruppen om uafhængige medier og den politiske situation i Belarus (B6-0508/2005).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.4 i protokollen af 29.09.2005

punkt 6.4 i protokollen af 29.09.2005

16.   Strategisk partnerskab EU/Indien (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Strategisk partnerskab mellem EU og Indien (2004/2169(INI)) — Udenrigsudvalget.

Ordfører: Emilio Menéndez del Valle (A6-0256/2005).

Emilio Menéndez del Valle forelagde sin betænkning.

Olli Rehn (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Georgios Papastamkos (ordfører for udtalelse fra INTA), Marcello Vernola for PPE-DE-Gruppen, Neena Gill for PSE-Gruppen, Sajjad Karim for ALDE-Gruppen, Derek Roland Clark for IND/DEM-Gruppen, Ryszard Czarnecki løsgænger, Charles Tannock, Jo Leinen, Eija-Riitta Korhola og Libor Rouček.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.5 i protokollen af 29.09.2005

punkt 6.5 i protokollen af 29.09.2005

17.   Vedvarende energikilder (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: De vedvarende energikilders bidrag i EU og forslag til konkrete foranstaltninger (2004/2153(INI)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi.

Ordfører: Claude Turmes (A6-0227/2005).

Claude Turmes forelagde sin betænkning.

Andris Piebalgs (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Dimitrios Papadimoulis (ordfører for udtalelse fra ENVI), Mairead McGuinness (ordfører for udtalelse fra AGRI), Peter Liese for PPE-DE-Gruppen, Mechtild Rothe for PSE-Gruppen, Vittorio Prodi for ALDE-Gruppen, Umberto Guidoni for GUE/NGL-Gruppen, Mieczysław Edmund Janowski for UEN-Gruppen, Sergej Kozlík løsgænger, Nikolaos Vakalis, Adam Gierek, Esko Seppänen, Avril Doyle, Andres Tarand og Andris Piebalgs.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.6 i protokollen af 29.09.2005

punkt 6.6 i protokollen af 29.09.2005

18.   Menneskerettighedssituationen for minoriteter i Kosovo (forhandling)

Redegørelse fra Kommissionen: Menneskerettighedssituationen for minoriteter i Kosovo.

Olli Rehn (medlem af Kommissionen) afgav redegørelsen.

Talere: Bernd Posselt for PPE-DE-Gruppen, Panagiotis Beglitis for PSE-Gruppen, Viktória Mohácsi for ALDE-Gruppen, Elly de Groen-Kouwenhoven for Verts/ALE-Gruppen, Gisela Kallenbach og Olli Rehn.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

19.   Handlingsprogram for trafiksikkerhed (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden — Halvering af antallet af trafikofre i Den Europæiske Union inden 2010: en fælles opgave (2004/2162(INI)) — Transport- og Turismeudvalget.

Ordfører: Ari Vatanen (A6-0225/2005).

Ari Vatanen forelagde sin betænkning.

Jacques Barrot (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Talere: Dieter-Lebrecht Koch for PPE-DE-Gruppen, Inés Ayala Sender for PSE-Gruppen, Hannu Takkula for ALDE-Gruppen, Margrete Auken for Verts/ALE-Gruppen, Ewa Hedkvist Petersen og Jacques Barrot.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.7 i protokollen af 29.09.2005

punkt 6.7 i protokollen af 29.09.2005

20.   Dagsorden for næste møde

Dagsordenen for mødet den følgende dag var fastsat (»Dagsorden« PE 361.877/OJJE).

21.   Hævelse af mødet

Formanden hævede mødet kl. 23.50.

Julian Priestley

generalsekretær

Manuel António dos Santos

næstformand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Adamou, Agnoletto, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatører:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Dimitrov Martin, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAG I

AFSTEMNINGSRESULTATER

Tegnforklaring

| + | vedtaget |
| --- | --- |
| - | forkastet |
| ↓ | bortfaldt |
| R | taget tilbage |
| AN | afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller) |
| VE (..., ..., ...) | elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller) |
| div | opdelt afstemning |
| vs | særskilt afstemning |
| am | ændringsforslag |
| AC | kompromisændringsforslag |
| PC | tilsvarende tekstdel |
| S | ændringsforslag udgår |
| = | identiske ændringsforslag |
| § | punkt/stk./betragtning |
| art | artikel |
| PR | beslutningsforslag |
| PRC | fælles beslutningsforslag |
| SEC | hemmelig afstemning |

+

vedtaget

-

forkastet

↓

bortfaldt

R

taget tilbage

AN

afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller)

VE (..., ..., ...)

elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller)

div

opdelt afstemning

vs

særskilt afstemning

am

ændringsforslag

AC

kompromisændringsforslag

PC

tilsvarende tekstdel

S

ændringsforslag udgår

=

identiske ændringsforslag

§

punkt/stk./betragtning

art

artikel

PR

beslutningsforslag

PRC

fælles beslutningsforslag

SEC

hemmelig afstemning

1.   Indgåelse af tillægsprotokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Tyrkiet som følge af udvidelsen af Den Europæiske Union ***

Betænkning: Elmar BROK (A6-0241/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | Reporté | |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

Reporté

Afstemningen blev udsat, jf. forretningsordenens artikel 170, stk. 4.

2.   Åbning af forhandlinger med Tyrkiet

Forslag til beslutning: B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005, B6-0505/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0484/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL + UEN) |
| § 1 | 2 | PPE-DE | AN | + | 322, 282, 61 |
| § | originaltekst | | ↓ | |
| Efter § 2 | 5 | Lambrinidis m.fl. | | + | ændret mundtligt |
| Efter § 3 | 1 | Moscovici m.fl. | div/AN | | |
| 1 | + | 542, 74, 46 |
| 2 | + | 304, 294, 57 |
| Efter § 4 | 6 | Lambrinidis m.fl. | VE | - | 184, 272, 213 |
| § 5 | 7 | Lambrinidis m.fl. | VE | - | 175, 273, 217 |
| § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter § 10 | 3 | PPE-DE | AN | - | 235, 291, 129 |
| § 15 | | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 16 | | originaltekst | vs | + | |
| § D | | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter § I | 4 | Moscovici m.fl. | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 356, 181, 125 |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0484/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0487/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0496/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0498/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0502/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0505/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0484/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL + UEN)

§ 1

2

PPE-DE

AN

+

322, 282, 61

§

originaltekst

↓

Efter § 2

5

Lambrinidis m.fl.

+

ændret mundtligt

Efter § 3

1

Moscovici m.fl.

div/AN

1

+

542, 74, 46

2

+

304, 294, 57

Efter § 4

6

Lambrinidis m.fl.

VE

-

184, 272, 213

§ 5

7

Lambrinidis m.fl.

VE

-

175, 273, 217

§

originaltekst

div

1

+

2

+

Efter § 10

3

PPE-DE

AN

-

235, 291, 129

§ 15

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 16

originaltekst

vs

+

§ D

originaltekst

div

1

+

2

+

Efter § I

4

Moscovici m.fl.

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

356, 181, 125

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0484/2005

Verts/ALE

↓

B6-0487/2005

ALDE

↓

B6-0496/2005

PSE

↓

B6-0498/2005

UEN

↓

B6-0502/2005

GUE/NGL

↓

B6-0505/2005

PPE-DE

↓

Anmodning om afstemning ved navneopråb

IND/DEM am 2 og endelig afstemning

PPE-DE am 1, 3

Verts/ALE am 1

Anmodning om særskilt afstemning

UEN § 16

PPE-DE § 16

Anmodning om opdelt afstemning

Verts/ALE

Am 1

1. del:»kræver, at Tyrkiet vedkender sig det armenske folkedrab«

2. del:»betragter dette ... af Den Europæiske Union«

PSE

§ 15

1. del:»understreger, at indledningen ... føre til tiltrædelse«

2. del:»understreger dog ... indledningen af forhandlingerne«

PPE-DE

§ 5

1. del: teksten uden ordene »på grundlag af Annan-planen«

2. del: disse ord

§ D

1. del: teksten uden ordene »på grundlag af Annan-planen«

2. del: disse ord

Diverse

Jan Marinus Wiersma havde for PSE-Gruppen stillet et mundtligt ændringsforslag til § 6 og § 16.

Giorgos Dimitrakopoulos havde for PPE-DE-Gruppen stillet følgende mundtlige ændringsforslag til am 5:

| 2a | Am 5: »... til protokollen; og at den ikke skal forelægges Den store Tyrkiske Nationalforsamling til ratifikation« |
| --- | --- |

2a

Am 5: »... til protokollen; og at den ikke skal forelægges Den store Tyrkiske Nationalforsamling til ratifikation«

3.   1. Kreditinstitutters virksomhed 2. Investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag ***I

Betænkning: Alexander RADWAN (A6-0257/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kreditinstitutters virksomhed |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

1.

Blok nr. 1A

1-2

4-5

8

10-11

15-17

19-22

24-26

28-29

31-39

41-49

50

52-53

54-57

60-64

67, 69, 71

73-74

76-78

81-86

88-92

94-100

102-107

109

111-115

117

119-126

128

130-139

141-151

154-159

161-165

168-170

172

174-208

211-218

223

227-248

250-255

256-262

264

266-269

271-275

277, 278

280-285

288-290

292-295

297-298

300-305

307-309

312-313

315-316

319-320

322-338

340-347

349-369

373-383

385-386

390-392

394-401

403-407

409-414

416-426

428

430-431

433-434

436-448

523-673

675-691

727

korr. udv.

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Blok nr. 1B

13

18

27

30

65

77

93

101

110

118

129

167

222

249

265

270

286-287

291

306

310-311

314

317

321

348

370-372

384

387-389

393

402

427

429

435

korr. udv.

-

Bilag 7

674

PPE-DE, PSE + ALDE

+

276

korr. udv.

↓

Blok nr. 2

728-748

750-772

779

780

PPE-DE, PSE + ALDE

+

Blok nr. 3

3

6-7

9

12

23

40

51

58-59

66

68

70

72

75

79-80

87

108

116

127

152

160

166

171

173

209-210

219-221

224-226

263

279

296

299

318

339

408

415

432

korr. udv.

↓

Art 145, efter § 3

749

PPE-DE, PSE + ALDE

+

140

korr. udv.

↓

Efter artikel 150

781

PPE-DE, PSE + ALDE

+

ændret mundtligt

153

korr. udv.

↓

Efter § 57

778

PPE-DE, PSE + ALDE

+

ændret mundtligt

14

korr. udv.

↓

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

| 2. | Investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag |
| --- | --- |

2.

Blok nr. 1A

449-451

455-488

491-492

496-497

499-511

515-520

522

692

695-712

714-726

korr. udv.

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Blok nr. 1B

498

521

korr. udv.

-

Blok nr. 1B

453

korr. udv.

AN

-

43, 546, 78

Bilag 1, § 14

693

PPE-DE, PSE + ALDE

+

512

korr. udv.

↓

513

korr. udv.

↓

Bilag 1, § 15

694

PPE-DE, PSE + ALDE

+

514

korr. udv.

↓

Blok nr. 2

773-777

783-784

PPE-DE, PSE + ALDE

+

Blok nr. 3

452

489

493-495

korr. udv.

↓

Art 43, efter § 2

785

PPE-DE, PSE + ALDE

AN

+

ændret mundtligt

613, 35, 11

490

korr. udv.

↓

Efter § 32

782

PPE-DE, PSE, ALDE

+

ændret mundtligt

454

korr. udv.

↓

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Ændringsforslag 753 til og med 777 var underskrevet, for PSE-Gruppen af Ieke van den Burg og ikke af Margrietus van den Berg.

Alexander Radwan havde for PPE-DE-Gruppen stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 778 og 782 med følgende tilføjelse inden ordene »Europa-Parlamentet og Rådet« : »Efter Europa-Parlamentets opfattelse bør«

Alexander Radwan havde for PPE-DE-Gruppen stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 781 og 785 for at erstatte teksten af følgende:

Med forbehold af gennemførelsesbetemmelser, der allerede er vedtaget ved udløbet af en toårsperiode efter vedtagelsen af dette direktiv og senest den 1. april 2008, suspenderes anvendelsen af bestemmelser, der kræver vedtagelse af tekniske regler, ændringer og afgørelser i overensstemmelse med stk. 2. Efter forslag fra Kommissionen kan Europa-Parlamentet og Rådet ændre de pågældende bestemmelser efter proceduren i traktatens artikel 251, og de skal med henblik herpå tage dem op til vurdering inden udløbet af ovennævnte frist eller dato.

Anmodning om afstemning ved navneopråb

IND/DEM: am 453 og 785

Anmodning om særskilt afstemning

IND/DEM: am 140

4.   Lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber ***I

Betænkning: Bert DOORN (A6-0224/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-4
  6-14
  16-17
  19
  20
  24-41
  43-54
  56-64
  66-78
  80-87
  89-91
  97-98 | korr. udv. | | + | |
| Ændringsforslag fra korr. udv. | 92 | korr. udv. | vs | - | |
| Art 23 | 104/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 55 | korr. udv. | | ↓ | |
| Efter art 30 | 105/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 65 | korr. udv. | | ↓ | |
| Art 39, §§ 1-4 | 79pc | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| Art 39, § 5 | 106/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 79pc | korr. udv. | | ↓ | |
| Art 39, § 6 | 79pc | korr. udv. | | + | |
| Art 47, § 1, efter litra d | 88 | korr. udv. | | - | |
| 107/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| Art 49, efter § 2 | 110 | PPE-DE, PSE + Verts/ALE | | + | |
| Art 50 | 108/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 93-96 | korr. udv. | | ↓ | |
| § 10 | 99/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 5 | korr. udv. | | ↓ | |
| § 20 | 100/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 15 | korr. udv. | | ↓ | |
| Efter § 20 | 101/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 18 | korr. udv. | | ↓ | |
| Efter § 22 | 102/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 21 | korr. udv. | | ↓ | |
| Efter § 23 | 109 | PPE-DE + PSE | | + | |
| 22 | korr. udv. | | ↓ | |
| Efter § 27 | 103/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 23 | korr. udv. | | ↓ | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-4

6-14

16-17

19

20

24-41

43-54

56-64

66-78

80-87

89-91

97-98

korr. udv.

+

Ændringsforslag fra korr. udv.

92

korr. udv.

vs

-

Art 23

104/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

55

korr. udv.

↓

Efter art 30

105/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

65

korr. udv.

↓

Art 39, §§ 1-4

79pc

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

Art 39, § 5

106/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

79pc

korr. udv.

↓

Art 39, § 6

79pc

korr. udv.

+

Art 47, § 1, efter litra d

88

korr. udv.

-

107/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

Art 49, efter § 2

110

PPE-DE, PSE + Verts/ALE

+

Art 50

108/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

93-96

korr. udv.

↓

§ 10

99/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

5

korr. udv.

↓

§ 20

100/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

15

korr. udv.

↓

Efter § 20

101/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

18

korr. udv.

↓

Efter § 22

102/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

21

korr. udv.

↓

Efter § 23

109

PPE-DE + PSE

+

22

korr. udv.

↓

Efter § 27

103/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

23

korr. udv.

↓

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Ændringsforslag 42 vedrørte ikke alle sprogversioner og blev derfor ikke sat under afstemning (jf. forretningsordenens artikel 151, stk. 1, litra d))

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE am 92

5.   Udvikling af Fællesskabets jernbaner ***I

Betænkning: Georg JARZEMBOWSKI (A6-0143/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forslag til direktiv |
| Forslag om forkastelse af Kommissionens forslag | 14 | GUE/NGL | AN | - | 135, 491, 35 |
| Ændringsforslag fra korr. udv. | 2 | korr. udv. | AN | + | 352, 291, 19 |
| 3 | korr. udv. | vs | + | |
| 4 | korr. udv. | vs | + | |
| 5 | korr. udv. | vs | + | |
| 6 | korr. udv. | vs | + | |
| 7 | korr. udv. | vs | + | |
| 8 | korr. udv. | AN | + | 368, 258, 38 |
| 9 | korr. udv. | div/AN | | |
| 1 | + | 393, 255, 14 |
| 2 | + | 347, 290, 15 |
| 3 | + | 350, 298, 10 |
| 10 | korr. udv. | vs | + | |
| 11 | korr. udv. | vs | + | |
| 12 | korr. udv. | AN | + | 553, 79, 32 |
| 13 | korr. udv. | vs | + | |
| afstemning: ændret forslag | AN | + | 402, 203, 60 |
| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning |
| Efter § 1 | 15 | Verts/ALE | AN | - | 157, 483, 23 |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 401, 211, 51 |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Forslag til direktiv

Forslag om forkastelse af Kommissionens forslag

14

GUE/NGL

AN

-

135, 491, 35

Ændringsforslag fra korr. udv.

2

korr. udv.

AN

+

352, 291, 19

3

korr. udv.

vs

+

4

korr. udv.

vs

+

5

korr. udv.

vs

+

6

korr. udv.

vs

+

7

korr. udv.

vs

+

8

korr. udv.

AN

+

368, 258, 38

9

korr. udv.

div/AN

1

+

393, 255, 14

2

+

347, 290, 15

3

+

350, 298, 10

10

korr. udv.

vs

+

11

korr. udv.

vs

+

12

korr. udv.

AN

+

553, 79, 32

13

korr. udv.

vs

+

afstemning: ændret forslag

AN

+

402, 203, 60

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

Efter § 1

15

Verts/ALE

AN

-

157, 483, 23

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

401, 211, 51

Anmodning om afstemning ved navneopråb

GUE/NGL am 2, 9, 12, 14, ændret forslag og endelig afstemning

Verts/ALE am 15

PSE am 2, 8, 9

Anmodning om særskilt afstemning

GUE/NGL am 3, 4, 6, 8, 10, 11

PPE-DE am 2, 9

Verts/ALE am 2-13

PSE am 10

Anmodning om opdelt afstemning

PSE

§ 9

1. del: teksten uden ordene »senest den 1. januar 2008« og »senest den 1. januar 2012«

2. del:»senest den 1. januar 2008«

3. del:»senest den 1. januar 2012«

Diverse

Am 1 var taget tilbage.

6.   Certificering af togpersonale, der fremfører lokomotiver og tog på jernbanenettet ***I

Betænkning: Gilles SAVARY (A6-0133/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-13
  18-19
  22-34
  36
  38-44 | korr. udv. | | + | |
| Ændringsforslag fra korr. udv. | 15 | korr. udv. | vs | + | |
| 17 | korr. udv. | vs | + | |
| 21 | korr. udv. | vs | + | |
| Art 10 | 50 | GUE/NGL | | - | |
| 14 | korr. udv. | | + | |
| 45 | PSE | | + | |
| Art 14, § 1 | 16 | korr. udv. | VE | - | 265, 375, 10 |
| 46 | PSE | VE | + | 347, 299, 10 |
| 47 | PSE | | + | |
| Art 16, § 1 | 20 | korr. udv. | | - | |
| 48 | PSE | | - | |
| Art 25 | 49/rev | IND/DEM | | - | |
| 35 | korr. udv. | | + | |
| Art 29 | 37 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 51 | GUE/NGL | | ↓ | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 603, 24, 40 |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-13

18-19

22-34

36

38-44

korr. udv.

+

Ændringsforslag fra korr. udv.

15

korr. udv.

vs

+

17

korr. udv.

vs

+

21

korr. udv.

vs

+

Art 10

50

GUE/NGL

-

14

korr. udv.

+

45

PSE

+

Art 14, § 1

16

korr. udv.

VE

-

265, 375, 10

46

PSE

VE

+

347, 299, 10

47

PSE

+

Art 16, § 1

20

korr. udv.

-

48

PSE

-

Art 25

49/rev

IND/DEM

-

35

korr. udv.

+

Art 29

37

korr. udv.

div

1

+

2

+

51

GUE/NGL

↓

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

603, 24, 40

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE endelig afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

ALDE

am 37

1. del:»Bilagene tilpasses ... 12 og 17«

2. del:»Arbejdsmarkedets parter ... 20. maj 1998«

Anmodning om særskilt afstemning

ALDE am 21

PSE am 15, 17

Diverse

Erik Meijer, for GUE/NGL-Gruppen, havde stillet mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 50, stk. 2.

7.   Internationale jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser ***I

Betænkning: Dirk STERCKX (A6-0123/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1
  3-4
  6-8
  10
  12
  14-20
  24-27
  30-31
  33
  35-36
  39-40
  42-53
  55-62
  64-65
  68-70
  72-78
  80-87
  90
  92
  95-100
  102
  104-107
  110-121 | korr. udv. | | + | |
| Ændringsforslag fra korr. udv. | 2 | korr. udv. | vs | + | |
| 5 | korr. udv. | vs | + | |
| 9 | korr. udv. | vs | + | |
| 11 | korr. udv. | AN | + | 502, 146, 9 |
| 23 | korr. udv. | vs | + | |
| 28 | korr. udv. | vs | + | |
| 29 | korr. udv. | vs | + | |
| 34 | korr. udv. | vs | + | |
| 38 | korr. udv. | AN | + | 530, 106, 17 |
| 66 | korr. udv. | vs | + | |
| 67 | korr. udv. | vs | + | |
| 71 | korr. udv. | vs | + | |
| 79 | korr. udv. | vs | + | |
| 91 | korr. udv. | vs | + | |
| 103 | korr. udv. | AN | + | 533, 116, 9 |
| Art 1, § 2, afsnit 1 | 13 | korr. udv. | AN | + | 519, 119, 6 |
| 122 | Bradbourn m.fl. | | ↓ | |
| Art 2, nr. 15 | 131 | GUE/NGL | | - | |
| 21 | korr. udv. | | + | |
| Art 2, nr. 16 | 132 | GUE/NGL | | - | |
| 22 | korr. udv. | | + | |
| Art 3, § 3a | 133 | GUE/NGL | | - | |
| 138/rev | Verts/ALE
  El Hadraoui | AN | + | ændret mundtligt


  550, 87, 16 |
| 32 | korr. udv. | | + | |
| Art 6, § 1 | 37 | korr. udv. | | + | |
| 134 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Art 6, § 4 | 123 | ALDE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 41 | korr. udv. | | ↓ | |
| Art 11, § 2 | 54 | korr. udv. | | + | |
| 135 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Art 15, § 2 | 124 | ALDE | | + | |
| 63 | korr. udv. | | ↓ | |
| Efter art 27 | 88 | korr. udv. | | - | |
| 89 | korr. udv. | | - | |
| 125 | ALDE | | + | |
| Art 28, § 3a | 127 | PSE | | + | |
| Art 29 | 93 | korr. udv. | | - | |
| 128 | PSE | | + | |
| Art 30 | 94 | korr. udv. | | - | |
| 126 | ALDE | | + | |
| Art 33, § 2 | 101 | korr. udv. | | + | |
| 136 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Art 36 | 108 | korr. udv. | VE | + | 416, 199, 21 |
| 129 | PSE | | ↓ | |
| Art 37 | 109 | korr. udv. | | + | |
| 137 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Efter § 2 | 130 | GUE/NGL | | - | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1

3-4

6-8

10

12

14-20

24-27

30-31

33

35-36

39-40

42-53

55-62

64-65

68-70

72-78

80-87

90

92

95-100

102

104-107

110-121

korr. udv.

+

Ændringsforslag fra korr. udv.

2

korr. udv.

vs

+

5

korr. udv.

vs

+

9

korr. udv.

vs

+

11

korr. udv.

AN

+

502, 146, 9

23

korr. udv.

vs

+

28

korr. udv.

vs

+

29

korr. udv.

vs

+

34

korr. udv.

vs

+

38

korr. udv.

AN

+

530, 106, 17

66

korr. udv.

vs

+

67

korr. udv.

vs

+

71

korr. udv.

vs

+

79

korr. udv.

vs

+

91

korr. udv.

vs

+

103

korr. udv.

AN

+

533, 116, 9

Art 1, § 2, afsnit 1

13

korr. udv.

AN

+

519, 119, 6

122

Bradbourn m.fl.

↓

Art 2, nr. 15

131

GUE/NGL

-

21

korr. udv.

+

Art 2, nr. 16

132

GUE/NGL

-

22

korr. udv.

+

Art 3, § 3a

133

GUE/NGL

-

138/rev

Verts/ALE

El Hadraoui

AN

+

ændret mundtligt

550, 87, 16

32

korr. udv.

+

Art 6, § 1

37

korr. udv.

+

134

GUE/NGL

↓

Art 6, § 4

123

ALDE

div

1

+

2

+

41

korr. udv.

↓

Art 11, § 2

54

korr. udv.

+

135

GUE/NGL

↓

Art 15, § 2

124

ALDE

+

63

korr. udv.

↓

Efter art 27

88

korr. udv.

-

89

korr. udv.

-

125

ALDE

+

Art 28, § 3a

127

PSE

+

Art 29

93

korr. udv.

-

128

PSE

+

Art 30

94

korr. udv.

-

126

ALDE

+

Art 33, § 2

101

korr. udv.

+

136

GUE/NGL

↓

Art 36

108

korr. udv.

VE

+

416, 199, 21

129

PSE

↓

Art 37

109

korr. udv.

+

137

GUE/NGL

↓

Efter § 2

130

GUE/NGL

-

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE am 2, 5, 9, 22, 41, 66, 67, 79

PSE am 23, 28, 29, 34, 54, 71, 91

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE æf. 11, 13, 38, 103

Verts/ALE am 138/rev

Anmodning om opdelt afstemning

PSE

am 123

1. del: teksten uden ordene »af hensyn til politikken for bekæmpelse af svig«

2. del: disse ord

Diverse

Michael Cramer havde for Verts/ALE-Gruppen stillet følgende mundtlige ændringsforslag til ændringsforslag 138/rev:

| »1. | Jernbanevirksomheden eller -virksomhederne påtager sig i overensstemmelse med transportkontrakten at transportere passageren og dennes håndbagage og øvrige bagage til bestemmelsesstedet.
  Virksomhederne skal transportere passagerens cykel i alle tog, herunder internationale tog og højhastighedstog, eventuelt mod betaling.
  Kontrakten bekræftes ved udstedelse af en eller flere billetter til passageren. Billetterne betragtes som umiddelbart bevis på, at kontrakten er blevet indgået.
  For transportkontrakter gælder bestemmelserne i artikel 6 og 7 i CIV.
  « |
| --- | --- |

»1.

Jernbanevirksomheden eller -virksomhederne påtager sig i overensstemmelse med transportkontrakten at transportere passageren og dennes håndbagage og øvrige bagage til bestemmelsesstedet.
  Virksomhederne skal transportere passagerens cykel i alle tog, herunder internationale tog og højhastighedstog, eventuelt mod betaling.
  Kontrakten bekræftes ved udstedelse af en eller flere billetter til passageren. Billetterne betragtes som umiddelbart bevis på, at kontrakten er blevet indgået.
  For transportkontrakter gælder bestemmelserne i artikel 6 og 7 i CIV.
  «

8.   Erstatning vedrørende jernbanefragt ***I

Betænkning: Roberts ZILE (A6-0171/2005)

Betænkning: Roberts ZILE (A6-0171/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| afstemning: forslag til forordning | | - | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

afstemning: forslag til forordning

afstemning: forslag til forordning

-

-

Kommissionen havde ikke taget sit forslag tilbage, og spørgsmålet blev derfor henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg (TRANS), jf. forretningsordenens artikel 52, stk. 3.

9.   25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa

Forslag til beslutning: B6-0485/2005, 0495/2005, 0500/2005 og 0504/2005

Forslag til beslutning: B6-0485/2005, 0495/2005, 0500/2005 og 0504/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0485/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE et UEN) |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0485/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0495/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0500/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0504/2005 | | PPE-DE, PSE, ALDE + UEN | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0485/2005

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0485/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE et UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE et UEN)

afstemning: beslutning (som helhed)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0485/2005

Verts/ALE

↓

B6-0495/2005

PSE

↓

B6-0500/2005

GUE/NGL

↓

B6-0504/2005

PPE-DE, PSE, ALDE + UEN

↓

10.   Den territoriale samhørigheds rolle i den regionale udvikling *

Betænkning: Ambroise GUELLEC (A6-0251/2005)

Betænkning: Ambroise GUELLEC (A6-0251/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 3 | 5 | GUE/NGL | | - | |
| § 4 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 8 | 7 | GUE/NGL | | - | |
| § 12 | § | originaltekst | AN | + | 487, 83, 38 |
| § 13 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 14 | 2 | PPE-DE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § A | 3 | GUE/NGL | | - | |
| § D | 4 | GUE/NGL | | - | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

§ 3

5

GUE/NGL

-

§ 4

6

GUE/NGL

-

§ 8

7

GUE/NGL

-

§ 12

§

originaltekst

originaltekst

AN

+

487, 83, 38

§ 13

1

PPE-DE

+

§ 14

2

PPE-DE

div

1

+

2

+

§ A

3

GUE/NGL

-

§ D

4

GUE/NGL

-

afstemning: beslutning (som helhed)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Anmodning om opdelt afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

PSE

am 2

am 2

1. del: teksten uden ordene: »under inddragelse af ORATE«

1. del:

2. del: disse ord

2. del:

Anmodning om afstemning ved navneopråb

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE § 12

11.   Et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi *

Betænkning: Sérgio MARQUES (A6-0246/2005)

Betænkning: Sérgio MARQUES (A6-0246/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 6 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 7 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| § 8 | § | originaltekst | vs | + | |
| Efter § 8 | 5 | GUE/NGL | AN | - | 44, 547, 10 |
| § 9 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 10 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| § 17 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2/VE | + | 300, 285, 15 |
| 3 | + | |
| Efter § 21 | 6 | GUE/NGL | AN | - | 52, 547, 5 |
| § 22 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 23 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 24 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 25 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 27 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 29 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 30 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 33 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 34 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/VE | - | 237, 333, 13 |
| 4 | + | |
| § 36 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| § 39 | 7 | GUE/NGL | AN | - | 84, 490, 3 |
| § 40 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 41 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 42 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 49 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § A | 3 | GUE/NGL | AN | - | 165, 391, 9 |
| § M | § | originaltekst | vs | - | |
| Efter § N | 4 | GUE/NGL | AN | - | 46, 500, 5 |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

§ 6

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ 7

1

Verts/ALE

-

§ 8

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

Efter § 8

5

GUE/NGL

AN

-

44, 547, 10

§ 9

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ 10

2

Verts/ALE

-

§ 17

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2/VE

+

300, 285, 15

3

+

Efter § 21

6

GUE/NGL

AN

-

52, 547, 5

§ 22

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 23

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 24

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ 25

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 27

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ 29

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ 30

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ 33

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ 34

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

3/VE

-

237, 333, 13

4

+

§ 36

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

-

3

+

§ 39

7

GUE/NGL

AN

-

84, 490, 3

§ 40

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ 41

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

-

§ 42

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ 49

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

§ A

3

GUE/NGL

AN

-

165, 391, 9

§ M

§

originaltekst

originaltekst

vs

-

Efter § N

4

GUE/NGL

AN

-

46, 500, 5

afstemning: beslutning (som helhed)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

+

Anmodning om afstemning ved navneopråb

Anmodning om afstemning ved navneopråb

GUE/NGL: am 5, 6, 7, 3, 4

Anmodning om særskilt afstemning

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE § M og § 41

Verts/ALE 6, 8, 9, 17, 24, 27, 29, 30, 33, 40, 41, 42

Anmodning om opdelt afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE

§ 17

§ 17

1. del:»beklager ophævelsen af afsætningsstøtten til sukkersektoren«

1. del:

2. del:»opfordrer til, at denne ordning genetableres ... regionerne i den yderste periferi«

2. del:

3. del:»mener desuden, at det er vigtigt ... i denne region ikke forsvinder«

3. del:

§ 36

§ 36

1. del:»anmoder Kommissionen om i forbindelse med ... som opfølgning på hvidbogen«

1. del:

2. del:»både for de enkelte sektorer og ... en rammelovgivning«

2. del:

3. del:»at tage højde for ... i disse regioner«

3. del:

Verts/ALE

§ 22

§ 22

1. del:»gør opmærksom på det forhold ... tilladte fangstredskaber og -praksis«

1. del:

2. del:»også når det gælder ... og tilstødende farvande«

2. del:

§ 23

§ 23

1. del: teksten uden ordene: »og princippet om relativ stabilitet«

1. del:

2. del: disse ord

2. del:

§ 25

§ 25

1. del: teksten uden ordene: »eller et højere«

1. del:

2. del: disse ord

2. del:

§ 49

§ 49

1. del: teksten uden ordene: »til samfinansiering med henblik på at dække meromkostninger på transportområdet og«

1. del:

2. del: disse ord

2. del:

ALDE

§ 41

§ 41

1. del: teksten uden ordene »som prioriterede opgaver«

1. del:

2. del: disse ord

2. del:

PPE-DE, Verts/ALE

§ 34

§ 34

1. del:»anmodere Kommissionen om at tilpasse ... i disse områder forbedres«

1. del:

2. del:»både gennem specifikke foranstaltninger ... til nye modeller for konkurrenceevne« uden ordene »der skal kompensere for de meromkostninger, som er resultatet af deres aktiviteter«

2. del:

3. del: ordene »der skal kompensere for de meromkostninger, som er resultatet af deres aktiviteter«

3. del:

4. del:»anmoder endvidere om ... iværksætterånd ophjælpes«

4. del:

---

BILAG II

RESULTAT AF AFSTEMNINGERNE VED NAVNEOPRÅB

1.   RC B6-0484/2005 — Tyrkiet

Ændringsforslag 2

Ja-stemmer: 322

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Starkevičiūtė, Takkula

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Zapałowski, Železný

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Berger, Bösch, Bono, Dührkop Dührkop, Ettl, Hänsch, Haug, Leichtfried, Scheele

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-stemmer: 282

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Bowis, Buzek, Cederschiöld, Chmielewski, Deß, De Veyrac, Fjellner, Handzlik, Hökmark, Ibrisagic, Jałowiecki, Kaczmarek, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Podkański, Saryusz-Wolski, Seeberg, Siekierski, Sonik, Spautz, Ventre, Wijkman, Zaleski, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, La Russa, Muscardini, Musumeci

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Hverken eller: 61

ALDE: Savi, Toia

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Wohlin

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ayuso González, Busuttil, Casa, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, de Grandes Pascual, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Iturgaiz Angulo, Landsbergis, López-Istúriz White, Millán Mon, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca

PSE: Berès, Bourzai, Carlotti, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Ilves, Laignel, Lienemann, Moscovici, Navarro, Pahor, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Savary, Schapira, Vergnaud

Verts/ALE: Lichtenberger, Voggenhuber, Ždanoka

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Françoise Castex

Nej-stemmer

Catherine Guy-Quint

Hverken eller

Guy Bono

2.   RC B6-0484/2005 — Tyrkiet

Ændringsforslag 1/1

Ja-stemmer: 542

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Juknevičienė, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 74

ALDE: Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Kułakowski, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hybášková, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Millán Mon, Ouzký, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Strejček, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: Lagendijk

Hverken eller: 46

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Atkins, Bauer, Berend, Bradbourn, Brejc, Busuttil, Callanan, Casa, Chichester, Coveney, Deß, De Veyrac, Evans Jonathan, Goepel, Hoppenstedt, Kamall, McMillan-Scott, Matsis, Parish, Schröder, Thyssen, Van Orden, Ventre, Zieleniec

PSE: Hasse Ferreira, Haug, Ilves, Jöns, Kuhne

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Claude Turmes, Othmar Karas

Nej-stemmer

Robert Sturdy

3.   RC B6-0484/2005 — Tyrkiet

Ændringsforslag 1/2

Ja-stemmer: 304

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Chiesa, Costa, Degutis, Deprez, Duquesne, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Lax, Matsakis, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Barsi-Pataky, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Březina, Brok, Buzek, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Falbr, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gomes, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Lambrinidis, Lienemann, Matsouka, Moscovici, Muscat, Navarro, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Whitehead, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias, Jonckheer, Ždanoka

Nej-stemmer: 294

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Cederschiöld, Cesa, Demetriou, Descamps, Duchoň, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Grossetête, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kamall, Karas, Lamassoure, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Marques, Mathieu, Mauro, Mayor Oreja, Millán Mon, Ouzký, Parish, Pinheiro, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Schnellhardt, Seeberg, Strejček, Stubb, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Záborská, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gruber, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Hverken eller: 57

GUE/NGL: Krarup, Portas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Helmer, Rivera

PPE-DE: Atkins, Bauer, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Busuttil, Callanan, Casa, Chichester, Coveney, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doyle, Evans Jonathan, Fajmon, Goepel, Hoppenstedt, Landsbergis, Lombardo, Matsis, Schröder, Ventre, Wijkman, Zieleniec

PSE: D'Alema, Dobolyi, Golik, Grech, Hegyi, Ilves, Pahor, Rocard, Rosati, Scheele

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Isler Béguin, Voggenhuber

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Othmar Karas, Claude Turmes, Gérard Onesta, Marie Anne Isler Béguin

Nej-stemmer

Robert Sturdy, Britta Thomsen

4.   RC B6-0484/2005 — Tyrkiet

Ændringsforslag 3

Ja-stemmer: 235

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Lax, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Starkevičiūtė, Takkula, Toia, Virrankoski

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott, Wohlin, Železný

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Bonsignore, Braghetto, Březina, Brok, Cesa, Cirino Pomicino, Coelho, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Ferreira Anne, Gebhardt, Hänsch, Haug, Krehl, Leichtfried, Lienemann, Patrie, Piecyk, Prets, Scheele

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Nej-stemmer: 291

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Busk, Chiesa, Cocilovo, Davies, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Lambsdorff, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Nattrass

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Buzek, Cederschiöld, Daul, Descamps, Doyle, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Mathieu, Saïfi, Seeberg, Siekierski, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasto, Wijkman, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 129

ALDE: Krahmer, Manders

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, Goepel, de Grandes Pascual, Handzlik, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kamall, Kudrycka, Langendries, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mantovani, Millán Mon, Nicholson, Ouzký, Parish, Podestà, Podkański, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Beňová, Bono, Carlotti, Castex, Dobolyi, Douay, Fruteau, Guy-Quint, Ilves, Laignel, Le Foll, Muscat, Navarro, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Schapira, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Vaidere

Verts/ALE: Kusstatscher, Lichtenberger

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Alexander Lambsdorff

Nej-stemmer

Simon Coveney

5.   RC B6-0484/2005 — Tyrkiet

Beslutning

Ja-stemmer: 356

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Belet, Bonsignore, Bowis, Brok, Buzek, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Goepel, de Grandes Pascual, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, van Nistelrooij, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Purvis, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Stubb, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Crowley, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Bennahmias

Nej-stemmer: 181

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Laperrouze, Lax, Matsakis, Morillon, Onyszkiewicz, Virrankoski

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Berend, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Cesa, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Dionisi, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Itälä, Járóka, Jeggle, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Mathieu, Mauro, Mayer, Mikolášik, Nassauer, Niebler, Olajos, Pack, Pálfi, Pieper, Pīks, Pleštinská, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Sommer, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Hänsch, Haug, Jöns, Kuhne, Laignel, Leichtfried, Lienemann, Piecyk, Prets, Scheele

UEN: Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Roszkowski

Verts/ALE: Staes

Hverken eller: 125

ALDE: Degutis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Krahmer, Manders, Oviir, Resetarits, Takkula

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Strož, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Chichester, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Higgins, Hoppenstedt, Kamall, Klich, Landsbergis, Lombardo, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Nicholson, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Parish, Schröder, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zaleski, Zvěřina

PSE: Dobolyi, Gebhardt, Ilves, Krehl, Muscat, Patrie, Poignant, Roth-Behrendt, Sakalas, Savary, Weber Henri

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Mairead McGuinness, Joseph Muscat, Ria Oomen-Ruijten

Hverken eller

Claude Turmes, Henri Weber

6.   Betænkning Radwan A6-0257/2005

Ændringsforslag 453

Ja-stemmer: 43

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Cirino Pomicino, Jałowiecki

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-stemmer: 546

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Krarup, Morgantini, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Hverken eller: 78

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Claude Turmes

Nej-stemmer

Rainer Wieland

7.   Betænkning Radwan A6-0257/2005

Ændringsforslag 785

Ja-stemmer: 613

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Poli Bortone, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 35

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Kilroy-Silk, Mote

UEN: Aylward, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Ó Neachtain, Ryan

Hverken eller: 11

GUE/NGL: Agnoletto, Pafilis, Toussas

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík

UEN: Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Claude Turmes

8.   Betænkning Jarzembowski A6-0143/2005

Ændringsforslag 14

Ja-stemmer: 135

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Cirino Pomicino, Mikolášik, Varvitsiotis, Wijkman, Wortmann-Kool, Wuermeling

PSE: Arif, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Golik, Hamon, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Maňka, Moscovici, Navarro, Patrie, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Siwiec, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Schlyter, Smith, Staes, Turmes

Nej-stemmer: 491

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, Díez González, Dobolyi, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Jonckheer, Lichtenberger, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Ždanoka

Hverken eller: 35

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Chmielewski, Handzlik, Harbour, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Lewandowski, Olbrycht, Őry, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Joan i Marí, Lagendijk, Özdemir, Voggenhuber

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Kathalijne Maria Buitenweg, Joost Lagendijk

Nej-stemmer

Othmar Karas, Anders Wijkman, Malcolm Harbour, Luís Queiró, Monica Frassoni

9.   Betænkning Jarzembowski A6-0143/2005

Ændringsforslag 2

Ja-stemmer: 352

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Roth-Behrendt, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber

Nej-stemmer: 291

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Laperrouze, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Kilroy-Silk, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gál, Gaubert, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Siekierski, Sonik, Sudre, Szájer, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Glante, Goebbels, Gomes, Gruber, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 19

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Klich, Roithová, Thyssen

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund, Whitehead

Verts/ALE: Joan i Marí

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Othmar Karas, Marilisa Xenogiannakopoulou

Nej-stemmer

Edith Mastenbroek

10.   Betænkning Jarzembowski A6-0143/2005

Ændringsforslag 8

Ja-stemmer: 368

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Batzeli, Bullmann, D'Alema, Dobolyi, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 258

ALDE: Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Cavada, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Pannella, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Masiel, Mote

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Landsbergis, Lewandowski, Lulling, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Piskorski, Saïfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Sudre, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Hverken eller: 38

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Pálfi, Roithová, Schmitt Pál, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Segelström, Westlund

UEN: Musumeci

Verts/ALE: Joan i Marí

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Katerina Batzeli

11.   Betænkning Jarzembowski A6-0143/2005

Ændringsforslag 9/1

Ja-stemmer: 393

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin

NI: Claeys, Helmer, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gyürk, Hannan, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Olajos, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Bullmann, Christensen, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber

Nej-stemmer: 255

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Laperrouze, Maaten, Morillon, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Cirino Pomicino, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Eurlings, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Langen, Langendries, Lewandowski, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Mikolášik, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pīks, Piskorski, Quisthoudt-Rowohl, Saïfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Sudre, Thyssen, Toubon, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hegyi, Hutchinson, Koterec, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 14

NI: Allister, Baco, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Roithová

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: Joan i Marí

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Othmar Karas, Richard Corbett

Nej-stemmer

Claude Turmes

12.   Betænkning Jarzembowski A6-0143/2005

Ændringsforslag 9/2

Ja-stemmer: 347

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Segelström, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 290

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Manders, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Polfer, Ries, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, del Castillo Vera, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Sonik, Sudre, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Golik, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes

Hverken eller: 15

ALDE: Kułakowski

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lewandowski, Podkański, Szájer

PSE: Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Swoboda

Verts/ALE: Frassoni, Joan i Marí

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Claude Turmes, Pedro Guerreiro

13.   Betænkning Jarzembowski A6-0143/2005

Ændringsforslag 9/3

Ja-stemmer: 350

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 298

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Maaten, Morillon, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gál, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lewandowski, Maat, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Podkański, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Sonik, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Golik, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Smith, Staes, Turmes

Hverken eller: 10

IND/DEM: Borghezio, Speroni

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Grech, Gruber

Verts/ALE: Frassoni, Joan i Marí

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Claude Turmes

14.   Betænkning Jarzembowski A6-0143/2005

Ændringsforslag 12

Ja-stemmer: 553

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Wohlin, Zapałowski

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 79

GUE/NGL: Kohlíček

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lulling, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbey, Díez González, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Jørgensen, Kristensen, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Hverken eller: 32

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Landsbergis, Olajos, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Schöpflin, Szájer

PSE: Andersson, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Othmar Karas

15.   Betænkning Jarzembowski A6-0143/2005

Kommissionens forslag

Ja-stemmer: 402

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Helmer, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Batzeli, Berman, Bozkurt, Bullmann, Casaca, Corbett, Correia, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 203

ALDE: Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Gibault, Griesbeck, Laperrouze

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Paasilinna, Pahor, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Smith, Staes, Turmes

Hverken eller: 60

ALDE: Fourtou, Hennis-Plasschaert, Ries, Staniszewska

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Karatzaferis, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Gál, Glattfelder, Grosch, Gyürk, Járóka, Lulling, Maat, Martens, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Schöpflin, Surján, Szájer, Ventre, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, van den Burg, Busquin, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Sousa Pinto, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Joan i Marí, Kallenbach, Schroedter

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Edith Mastenbroek, Emine Bozkurt

16.   Betænkning Jarzembowski A6-0143/2005

Ændringsforslag 15

Ja-stemmer: 157

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers

NI: Battilocchio, Bobošíková

PPE-DE: Bonsignore, Brepoels, Hudacký, Korhola, Mikolášik, Schierhuber, Ventre

PSE: Arif, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Castex, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Koterec, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Maňka, Mastenbroek, Moscovici, Navarro, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Swoboda, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, D'Alema, Díez González, Dobolyi, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 23

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Manders, Toia

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli

PSE: Estrela, Fernandes, Grech, Gruber, Hegyi, Myller

17.   Betænkning Jarzembowski A6-0143/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 401

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Mussolini, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Berlinguer, Bozkurt, Bullmann, Casaca, Corbett, Correia, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 211

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Onyszkiewicz, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olajos, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Roithová, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wijkman, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hutchinson, Koterec, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Hverken eller: 51

ALDE: Cavada, Hennis-Plasschaert, Ries

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Grosch, Gyürk, Járóka, Lulling, Martens, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Andersson, van den Burg, Christensen, Estrela, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kósáné Kovács, Kristensen, Paasilinna, Segelström, Thomsen, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Joan i Marí, Kallenbach

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Anders Wijkman

Nej-stemmer

Edith Mastenbroek, Emine Bozkurt, Thijs Berman

Hverken eller

Janelly Fourtou

18.   Betænkning Savary A6-0133/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 603

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 24

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Podkański

Hverken eller: 40

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Reul, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

19.   Betænkning Sterckx A6-0123/2005

Ændringsforslag 11

Ja-stemmer: 502

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Coelho, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 146

GUE/NGL: Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gál, Gklavakis, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, McGuinness, McMillan-Scott, Matsis, Mavrommatis, Millán Mon, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Piskorski, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Falbr, Paasilinna, Rouček

UEN: Berlato, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 9

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Wojciechowski

UEN: Tatarella

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Gitte Seeberg

20.   Betænkning Sterckx A6-0123/2005

Ændringsforslag 38

Ja-stemmer: 530

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 106

GUE/NGL: Kohlíček, Remek, Strož

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fajmon, Gál, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Parish, Piskorski, Podkański, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Paasilinna, Pahor, Rouček

UEN: Foglietta, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 17

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Salvini, Speroni, de Villiers, Wohlin

NI: Kozlík, Rivera

UEN: Berlato, Didžiokas

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Gitte Seeberg

21.   Betænkning Sterckx A6-0123/2005

Ændringsforslag 103

Ja-stemmer: 533

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 116

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gál, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Liese, Lombardo, McGuinness, McMillan-Scott, Mayor Oreja, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Parish, Piskorski, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Paasilinna, Rouček

UEN: Angelilli, Didžiokas, Musumeci, Poli Bortone

Hverken eller: 9

IND/DEM: Borghezio, Krupa

NI: Bobošíková, Kozlík, Rivera

UEN: Berlato, Muscardini, Tatarella

Verts/ALE: Schlyter

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

Nej-stemmer

Gitte Seeberg

22.   Betænkning Sterckx A6-0123/2005

Ændringsforslag 13

Ja-stemmer: 519

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 119

GUE/NGL: Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fjellner, Gál, Gklavakis, Glattfelder, Gyürk, Hannan, Harbour, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Járóka, Kamall, Kratsa-Tsagaropoulou, McMillan-Scott, Matsis, Mavrommatis, Nicholson, Olajos, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Purvis, Schmitt Pál, Schöpflin, Škottová, Stevenson, Strejček, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Paasilinna

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 6

GUE/NGL: Flasarová

IND/DEM: Krupa

NI: Baco, Rivera

UEN: Muscardini, Tatarella

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Gitte Seeberg

23.   Betænkning Sterckx A6-0123/2005

Ændringsforslag 138/rev.

Ja-stemmer: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 87

ALDE: Morillon, Virrankoski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Železný

NI: Allister, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Florenz, Gaubert, Gauzès, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Jeggle, Kamall, Klamt, Lehne, McMillan-Scott, Mathieu, Nicholson, Pack, Parish, Purvis, Reul, Roithová, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zahradil, Zvěřina

PSE: Stockmann

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Hverken eller: 16

ALDE: Lambsdorff

GUE/NGL: Krarup, Portas, Sjöstedt

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Niebler, Wortmann-Kool

PSE: Falbr, Rouček

UEN: Vaidere, Zīle

24.   Betænkning Guellec A6-0251/2005

Punkt 12

Ja-stemmer: 487

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Karatzaferis, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Battilocchio, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Ryan

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Harms, Smith, Staes

Nej-stemmer: 83

ALDE: Ek, Geremek, Onyszkiewicz, Staniszewska, Starkevičiūtė

IND/DEM: Batten, Booth, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Becsey, Březina, Buzek, Cabrnoch, Fajmon, Gyürk, Handzlik, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Strejček, Szájer, Vlasák, Wojciechowski, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Geringer de Oedenberg, Gierek, Jöns, Pinior, Rosati, Siwiec, Szejna, Tabajdi

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Turmes

Hverken eller: 38

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Callanan, Landsbergis

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Frassoni, Jonckheer, Rühle, Schmidt

25.   Betænkning Marques A6-0256/2005

Ændringsforslag 5

Ja-stemmer: 44

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PSE: Berlinguer, Castex

Nej-stemmer: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Hverken eller: 10

GUE/NGL: Liotard, McDonald, Seppänen, Svensson

NI: Baco, Rivera

Verts/ALE: Bennahmias, Joan i Marí, Jonckheer, Turmes

26.   Betænkning Marques A6-0256/2005

Ændringsforslag 6

Ja-stemmer: 52

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mussolini

PPE-DE: Pinheiro

PSE: Attard-Montalto, Berlinguer, Castex, Herczog, Paasilinna

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Nej-stemmer: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 5

NI: Claeys, Dillen, Rivera, Vanhecke

PSE: Ferreira Anne

27.   Betænkning Marques A6-0256/2005

Ændringsforslag 7

Ja-stemmer: 84

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Castex, Ferreira Anne

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-stemmer: 490

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 3

NI: Belohorská, Rivera

Verts/ALE: Schlyter

28.   Betænkning Marques A6-0256/2005

Ændringsforslag 3

Ja-stemmer: 165

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski, Železný

NI: Lang, Martinez, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Vlasto

PSE: Attard-Montalto, Castex, Fruteau, Golik, Grech, Ilves, Muscat, Paasilinna

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-stemmer: 391

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Sinnott, Speroni, Titford, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 9

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Rivera

PSE: Bullmann, Ferreira Anne

Verts/ALE: Joan i Marí

29.   Betænkning Marques A6-0256/2005

Ændringsforslag 4

Ja-stemmer: 46

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Claeys, Dillen, Lang, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Paasilinna

Nej-stemmer: 500

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Morgan, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 5

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio

PSE: Ferreira Anne

UEN: Vaidere, Zīle

---

VEDTAGNE TEKSTER

P6_TA(2005)0350

Tyrkiet

Europa-Parlamentets beslutning om indledning af forhandlingerne med Tyrkiet

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2004 om Kommissionens periodiske rapport for 2004 og henstilling om Tyrkiets fremskridt imod tiltrædelse (1) samt sine tidligere beslutninger om dette spørgsmål vedtaget mellem 18. juni 1987 og 15. december 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2004 om Kommissionens periodiske rapport for 2004 og henstilling om Tyrkiets fremskridt imod tiltrædelse (1) samt sine tidligere beslutninger om dette spørgsmål vedtaget mellem 18. juni 1987 og 15. december 2004,

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2005 om kvindernes rolle i det sociale, økonomiske og politiske liv i Tyrkiet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2005 om kvindernes rolle i det sociale, økonomiske og politiske liv i Tyrkiet (2),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 17. december 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 17. december 2004,

| — | der henviser til det udkast til forhandlingsrammer for tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet, som Kommissionen forelagde den 29. juni 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til det udkast til forhandlingsrammer for tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet, som Kommissionen forelagde den 29. juni 2005,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds afgørelser om indledning af tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds afgørelser om indledning af tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet,

| — | der henviser til sin beslutning af 21. april 2004 om Cypern (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. april 2004 om Cypern (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Kommissionen har konkluderet, at Tyrkiet i tilstrækkelig grad opfylder de politiske københavnskriterier, og at den har anbefalet, at der indledes tiltrædelsesforhandlinger, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen har konkluderet, at Tyrkiet i tilstrækkelig grad opfylder de politiske københavnskriterier, og at den har anbefalet, at der indledes tiltrædelsesforhandlinger,

| B. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i 2002 besluttede, at Den Europæiske Union ufortøvet ville indlede tiltrædelsesforhandlinger, hvis Tyrkiet opfyldt de politiske københavnskriterier, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i 2002 besluttede, at Den Europæiske Union ufortøvet ville indlede tiltrædelsesforhandlinger, hvis Tyrkiet opfyldt de politiske københavnskriterier,

| C. | der henviser til, at Europa-Parlamentet den 15. december 2004 nåede frem til, at indledningen af tiltrædelsesforhandlingerne var at anbefale, for så vidt som det lå fast, at fuldstændig gennemførelse af de politiske kriterier prioriteres i den første fase af forhandlingerne; der henviser til, at dagsordenen på ministerielt plan derfor vil begynde med vurderingen af opfyldelsen af de politiske kriterier, især på området for menneskerettigheder og uindskrænkede grundlæggende rettigheder i både teori og praksis, idet der i mellemtiden åbnes op for muligheden for at sætte andre kapitler på dagsordenen for forhandlingerne, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Europa-Parlamentet den 15. december 2004 nåede frem til, at indledningen af tiltrædelsesforhandlingerne var at anbefale, for så vidt som det lå fast, at fuldstændig gennemførelse af de politiske kriterier prioriteres i den første fase af forhandlingerne; der henviser til, at dagsordenen på ministerielt plan derfor vil begynde med vurderingen af opfyldelsen af de politiske kriterier, især på området for menneskerettigheder og uindskrænkede grundlæggende rettigheder i både teori og praksis, idet der i mellemtiden åbnes op for muligheden for at sætte andre kapitler på dagsordenen for forhandlingerne,

| D. | der henviser til, at Europa-Parlamentet ved den lejlighed, idet det respekterede det græsk-cypriotiske samfunds demokratiske ønsker, udtrykte sin beklagelse over, at det ikke havde været muligt at nå frem til en løsning, og opfordrede de tyrkiske myndigheder til at bevare deres konstruktive holdning til bestræbelserne på at finde en løsning på Cypern-spørgsmålet, der kunne føre til en rimelig løsning, der kunne forhandles på grundlag af Annan-planen og de principper, som EU bygger på, samt til at iværksætte en tidlig tilbagetrækning af deres styrker i henhold til de relevante FN-resolutioner efter en specifik tidsplan, der henviser til sin overbevisning om, at en sådan tilbagetrækning af de tyrkiske styrker er et nødvendigt skridt fremad i retning af yderligere at lette spændingen, idet dialogen mellem parterne genoptages, og der banes vej for en holdbar løsning; der henviser til, at det opfordrede de tyrkiske myndigheder til at anerkende Republikken Cypern; der henviser til, at det henledte de tyrkiske myndigheders opmærksomhed på, at de pågældende forhandlinger er mellemstatslige forhandlinger mellem Tyrkiet på den ene side og EU's 25 medlemsstater på den anden side, og at Republikken Cypern er en af disse medlemsstater; der henviser til, at det understregede, at indledningen af forhandlinger klart indebærer Tyrkiets anerkendelse af Cypern, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europa-Parlamentet ved den lejlighed, idet det respekterede det græsk-cypriotiske samfunds demokratiske ønsker, udtrykte sin beklagelse over, at det ikke havde været muligt at nå frem til en løsning, og opfordrede de tyrkiske myndigheder til at bevare deres konstruktive holdning til bestræbelserne på at finde en løsning på Cypern-spørgsmålet, der kunne føre til en rimelig løsning, der kunne forhandles på grundlag af Annan-planen og de principper, som EU bygger på, samt til at iværksætte en tidlig tilbagetrækning af deres styrker i henhold til de relevante FN-resolutioner efter en specifik tidsplan, der henviser til sin overbevisning om, at en sådan tilbagetrækning af de tyrkiske styrker er et nødvendigt skridt fremad i retning af yderligere at lette spændingen, idet dialogen mellem parterne genoptages, og der banes vej for en holdbar løsning; der henviser til, at det opfordrede de tyrkiske myndigheder til at anerkende Republikken Cypern; der henviser til, at det henledte de tyrkiske myndigheders opmærksomhed på, at de pågældende forhandlinger er mellemstatslige forhandlinger mellem Tyrkiet på den ene side og EU's 25 medlemsstater på den anden side, og at Republikken Cypern er en af disse medlemsstater; der henviser til, at det understregede, at indledningen af forhandlinger klart indebærer Tyrkiets anerkendelse af Cypern,

| E. | der henviser til, at Europa-Parlamentet også opfordrede de tyrkiske myndigheder til at afskaffe samtlige nuværende restriktioner for skibe, der sejler under cypriotisk flag og er involveret i samhandel med en EU-medlemsstat, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Europa-Parlamentet også opfordrede de tyrkiske myndigheder til at afskaffe samtlige nuværende restriktioner for skibe, der sejler under cypriotisk flag og er involveret i samhandel med en EU-medlemsstat,

| F. | der henviser til, at Det Europæiske Råd den 17. december 2004 besluttede, at Tyrkiet opfyldte københavnskriterierne tilstrækkelig godt til, at der kunne indledes tiltrædelsesforhandlinger den 3. oktober 2005, forudsat at det satte seks manglende love i kraft, og at det i overensstemmelse med dets egne løfter undertegnede protokollen om udvidelse af Ankara-aftalen til de ti nye medlemsstater, og der henviser til, at Den Europæiske Union skal stå ved sine tidligere forpligtelser, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Det Europæiske Råd den 17. december 2004 besluttede, at Tyrkiet opfyldte københavnskriterierne tilstrækkelig godt til, at der kunne indledes tiltrædelsesforhandlinger den 3. oktober 2005, forudsat at det satte seks manglende love i kraft, og at det i overensstemmelse med dets egne løfter undertegnede protokollen om udvidelse af Ankara-aftalen til de ti nye medlemsstater, og der henviser til, at Den Europæiske Union skal stå ved sine tidligere forpligtelser,

| G. | der henviser til, at Tyrkiet den 1. juni 2005 satte de seks manglende love, der var krævet, i kraft, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Tyrkiet den 1. juni 2005 satte de seks manglende love, der var krævet, i kraft,

| H. | der henviser til, at Tyrkiet den 29. juli 2005 undertegnede protokollen om udvidelse af Ankara-aftalen til de ti nye medlemsstater, men at det samtidig med protokollen udstedte en erklæring om, at undertegnelse, ratifikation og gennemførelse af denne protokol på ingen måde indebar anerkendelse af Republikken Cypern, som der henvistes til i denne protokol, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Tyrkiet den 29. juli 2005 undertegnede protokollen om udvidelse af Ankara-aftalen til de ti nye medlemsstater, men at det samtidig med protokollen udstedte en erklæring om, at undertegnelse, ratifikation og gennemførelse af denne protokol på ingen måde indebar anerkendelse af Republikken Cypern, som der henvistes til i denne protokol,

| I. | der henviser til, at Tyrkiet samtidig opretholder embargoen over for skibe under cypriotisk flag såvel som skibe, der nærmer sig fra havne i Republikken Cypern, idet de nægtes adgang til tyrkiske havne, og mod cypriotiske fly, idet de nægtes overflyvningsrettigheder og landingsrettigheder i tyrkiske lufthavne, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Tyrkiet samtidig opretholder embargoen over for skibe under cypriotisk flag såvel som skibe, der nærmer sig fra havne i Republikken Cypern, idet de nægtes adgang til tyrkiske havne, og mod cypriotiske fly, idet de nægtes overflyvningsrettigheder og landingsrettigheder i tyrkiske lufthavne,

| J. | der henviser til, at de tyrkiske myndigheder ligeledes endnu ikke har opfyldt kravene i forhold til Armenien, sådan som Europa-Parlamentet udtrykte dem i sin beslutning af 18. juni 1987 (4); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de tyrkiske myndigheder ligeledes endnu ikke har opfyldt kravene i forhold til Armenien, sådan som Europa-Parlamentet udtrykte dem i sin beslutning af 18. juni 1987 (4);

| K. | der henviser til, at et demokratisk og økonomisk stabilt Tyrkiet i væsentlig grad ville gavne hele Europa, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at et demokratisk og økonomisk stabilt Tyrkiet i væsentlig grad ville gavne hele Europa,

| L. | der henviser til, at Tyrkiet kun ved at vise sig parat til at overtage EU's værdier gennem konsekvent gennemførelse og kontinuerlig reform vil være i stand til at sikre reformprocessens irreversibilitet og samle den nødvendige støtte i EU's offentlige opinion, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Tyrkiet kun ved at vise sig parat til at overtage EU's værdier gennem konsekvent gennemførelse og kontinuerlig reform vil være i stand til at sikre reformprocessens irreversibilitet og samle den nødvendige støtte i EU's offentlige opinion,

| M. | der henviser til, at Den Europæiske Unions kapacitet til at klare udvidelsen anses for at være en forudsætning som en del af københavnskriterierne, og at Den Europæiske Union derfor for sit eget vedkommende skal vise, at den er i stand til at gennemføre politiske og institutionelle reformer, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Den Europæiske Unions kapacitet til at klare udvidelsen anses for at være en forudsætning som en del af københavnskriterierne, og at Den Europæiske Union derfor for sit eget vedkommende skal vise, at den er i stand til at gennemføre politiske og institutionelle reformer,

| 1. | konstaterer, at Kommissionen og Rådet er af den opfattelse, at Tyrkiet formelt har opfyldt de sidste betingelser for indledning af tiltrædelsesforhandlinger den 3. oktober 2005, nemlig at sætte de seks manglende love i kraft og i overensstemmelse med sine egne forpligtelser undertegne protokollen, der udvider Ankara-aftalen til de ti nye medlemsstater; er af den opfattelse, at gennemførelsen stadig mangler, både på disse og på andre områder; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at Kommissionen og Rådet er af den opfattelse, at Tyrkiet formelt har opfyldt de sidste betingelser for indledning af tiltrædelsesforhandlinger den 3. oktober 2005, nemlig at sætte de seks manglende love i kraft og i overensstemmelse med sine egne forpligtelser undertegne protokollen, der udvider Ankara-aftalen til de ti nye medlemsstater; er af den opfattelse, at gennemførelsen stadig mangler, både på disse og på andre områder;

| 2. | beklager oprigtigt det faktum, at Tyrkiet har givet anledning til at nære alvorlig tvivl om dets vilje til fuldt ud at gennemføre alle protokollens bestemmelser ved samtidig og sammen med protokollen at udstede en erklæring om, at undertegnelse, ratifikation og gennemførelse af denne protokol på ingen måde indebærer anerkendelse af Republikken Cypern, som der henvises til i denne protokol; minder Kommissionen om at forsyne Parlamentet med et svar fra den tyrkiske regering på, hvorvidt den unilaterale erklæring er en del af ratificeringsprocessen i det tyrkiske parlament; |
| --- | --- |

2.

beklager oprigtigt det faktum, at Tyrkiet har givet anledning til at nære alvorlig tvivl om dets vilje til fuldt ud at gennemføre alle protokollens bestemmelser ved samtidig og sammen med protokollen at udstede en erklæring om, at undertegnelse, ratifikation og gennemførelse af denne protokol på ingen måde indebærer anerkendelse af Republikken Cypern, som der henvises til i denne protokol; minder Kommissionen om at forsyne Parlamentet med et svar fra den tyrkiske regering på, hvorvidt den unilaterale erklæring er en del af ratificeringsprocessen i det tyrkiske parlament;

| 3. | understreger, at Tyrkiets ensidige erklæring ikke indgår i protokollen, og at den ikke har nogen retlig virkning for Tyrkiets forpligtelser i henhold til protokollen; og at den ikke skal forelægges Den store Tyrkiske Nationalforsamling til ratifikation; |
| --- | --- |

3.

understreger, at Tyrkiets ensidige erklæring ikke indgår i protokollen, og at den ikke har nogen retlig virkning for Tyrkiets forpligtelser i henhold til protokollen; og at den ikke skal forelægges Den store Tyrkiske Nationalforsamling til ratifikation;

| 4. | minder Tyrkiet om, at det ved at opretholde restriktioner over for skibe under cypriotisk flag såvel som skibe, der nærmer sig fra havne i Republikken Cypern, idet de nægtes adgang til tyrkiske havne, og mod cypriotiske fly, idet de nægtes overflyvningsrettigheder og landingsrettigheder i Tyrkiske lufthavne, er i strid med Ankara-aftalen og den dertil knyttede toldunion uanset protokollen, da den er i strid med princippet om fri bevægelighed for varer; kræver derfor, at Tyrkiet fuldt ud gennemfører alle protokollens bestemmelser; |
| --- | --- |

4.

minder Tyrkiet om, at det ved at opretholde restriktioner over for skibe under cypriotisk flag såvel som skibe, der nærmer sig fra havne i Republikken Cypern, idet de nægtes adgang til tyrkiske havne, og mod cypriotiske fly, idet de nægtes overflyvningsrettigheder og landingsrettigheder i Tyrkiske lufthavne, er i strid med Ankara-aftalen og den dertil knyttede toldunion uanset protokollen, da den er i strid med princippet om fri bevægelighed for varer; kræver derfor, at Tyrkiet fuldt ud gennemfører alle protokollens bestemmelser;

| 5. | kræver, at Tyrkiet vedkender sig det armenske folkedrab; betragter dette som en forudsætning for tiltrædelse af Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

5.

kræver, at Tyrkiet vedkender sig det armenske folkedrab; betragter dette som en forudsætning for tiltrædelse af Den Europæiske Union;

| 6. | opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2006 at foretage en fuldstændig vurdering af gennemførelsen af den udvidede Ankara-aftale og understreger, at manglende gennemførelse af denne aftale vil få alvorlige følger for forhandlingsprocessen og endda vil kunne føre til standsning af forhandlingsprocessen; kræver derfor, at gennemførelsen af toldunionen kommer blandt de første kapitler, der skal behandles under tiltrædelsesforhandlingerne i 2006; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2006 at foretage en fuldstændig vurdering af gennemførelsen af den udvidede Ankara-aftale og understreger, at manglende gennemførelse af denne aftale vil få alvorlige følger for forhandlingsprocessen og endda vil kunne føre til standsning af forhandlingsprocessen; kræver derfor, at gennemførelsen af toldunionen kommer blandt de første kapitler, der skal behandles under tiltrædelsesforhandlingerne i 2006;

| 7. | udtrykker, idet det respekterer det græsk-cypriotiske samfunds demokratiske ønsker, atter sin beklagelse af, at det ikke har været muligt at nå frem til en løsning, og opfordrer de tyrkiske myndigheder til at bevare deres konstruktive holdning til bestræbelserne på at finde en løsning på Cypern-spørgsmålet, der vil kunne føre til en rimelig løsning, der vil kunne forhandles på grundlag af Annan-planen og de principper, som EU bygger på, samt til at iværksætte en tidlig tilbagetrækning af deres styrker i henhold til de relevante FN-resolutioner efter en specifik tidsplan; mener, at en sådan tilbagetrækning af de tyrkiske styrker er et nødvendigt skridt fremad i retning af yderligere at lette spændingen, idet dialogen mellem parterne genoptages, og der banes vej for en holdbar løsning; gentager sin opfordring til alle parter i Cypern til at genoptage de FN-ledede drøftelser om en samlet løsning på konflikten; |
| --- | --- |

7.

udtrykker, idet det respekterer det græsk-cypriotiske samfunds demokratiske ønsker, atter sin beklagelse af, at det ikke har været muligt at nå frem til en løsning, og opfordrer de tyrkiske myndigheder til at bevare deres konstruktive holdning til bestræbelserne på at finde en løsning på Cypern-spørgsmålet, der vil kunne føre til en rimelig løsning, der vil kunne forhandles på grundlag af Annan-planen og de principper, som EU bygger på, samt til at iværksætte en tidlig tilbagetrækning af deres styrker i henhold til de relevante FN-resolutioner efter en specifik tidsplan; mener, at en sådan tilbagetrækning af de tyrkiske styrker er et nødvendigt skridt fremad i retning af yderligere at lette spændingen, idet dialogen mellem parterne genoptages, og der banes vej for en holdbar løsning; gentager sin opfordring til alle parter i Cypern til at genoptage de FN-ledede drøftelser om en samlet løsning på konflikten;

| 8. | understreger, at en hurtig normalisering af forbindelserne mellem Tyrkiet og samtlige EU-medlemsstater, herunder Tyrkiets anerkendelse af Republikken Cypern, er et nødvendigt element i tiltrædelsesprocessen; understreger, at Tyrkiets anerkendelse af Republikken Cypern på ingen måde kan være genstand for forhandlingerne; opfordrer de tyrkiske myndigheder til at normalisere forbindelserne mellem Tyrkiet og samtlige EU-medlemsstater og anerkende Republikken Cypern så hurtigt som muligt, og understreger, at det, hvis dette ikke sker, vil det have alvorlige følger for forhandlingsprocessen og endda kunne føre til en standsning af forhandlingsprocessen; |
| --- | --- |

8.

understreger, at en hurtig normalisering af forbindelserne mellem Tyrkiet og samtlige EU-medlemsstater, herunder Tyrkiets anerkendelse af Republikken Cypern, er et nødvendigt element i tiltrædelsesprocessen; understreger, at Tyrkiets anerkendelse af Republikken Cypern på ingen måde kan være genstand for forhandlingerne; opfordrer de tyrkiske myndigheder til at normalisere forbindelserne mellem Tyrkiet og samtlige EU-medlemsstater og anerkende Republikken Cypern så hurtigt som muligt, og understreger, at det, hvis dette ikke sker, vil det have alvorlige følger for forhandlingsprocessen og endda kunne føre til en standsning af forhandlingsprocessen;

| 9. | opfordrer Rådet til også at realisere sine løfter og bringe det tyrkisk-cypriotiske samfunds isolation til ophør; opfordrer Rådet til under det nuværende britiske formandskab at gøre fornyede bestræbelser på at nå til enighed om den finansielle bistandspakke og om forordningerne, der skal lette samhandelen med Nordcypern, så EU kan overholde sine egne forpligtelser over for det tyrkisk-cypriotiske samfund; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Rådet til også at realisere sine løfter og bringe det tyrkisk-cypriotiske samfunds isolation til ophør; opfordrer Rådet til under det nuværende britiske formandskab at gøre fornyede bestræbelser på at nå til enighed om den finansielle bistandspakke og om forordningerne, der skal lette samhandelen med Nordcypern, så EU kan overholde sine egne forpligtelser over for det tyrkisk-cypriotiske samfund;

| 10. | glæder sig over vedtagelsen og ikrafttrædelsen den 1. juni 2005 af seks vigtige love, hvilket af Det Europæiske Råd i 2004 var blevet fastlagt som en betingelse for, at der kunne indledes forhandlinger; bemærker, at der fortsat næres bekymring over visse elementer af de vedtagne love; er især bekymret over den offentlige anklagers anklage mod Orhan Pamuk, som er i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention, og opfordrer den tyrkiske regering til at sikre meningsfriheden og yderligere reformere strafferetten, især straffelovens artikel 301, stk.1; udtrykker også sin bekymring over artikel 305 i den tyrkiske straffelov, som gør »handlinger mod de grundlæggende nationale interesser« til en strafbar handling, og en forordning om indførelse af foreningsloven, der indeholder en række restriktioner, herunder en forhåndsgodkendelse af udenlandske ressourcer; bemærker, at der fortsat næres alvorlig bekymring med hensyn til de utilstrækkelige forslag til retsakter vedrørende de religiøse samfunds funktion (lov om stiftelser); |
| --- | --- |

10.

glæder sig over vedtagelsen og ikrafttrædelsen den 1. juni 2005 af seks vigtige love, hvilket af Det Europæiske Råd i 2004 var blevet fastlagt som en betingelse for, at der kunne indledes forhandlinger; bemærker, at der fortsat næres bekymring over visse elementer af de vedtagne love; er især bekymret over den offentlige anklagers anklage mod Orhan Pamuk, som er i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention, og opfordrer den tyrkiske regering til at sikre meningsfriheden og yderligere reformere strafferetten, især straffelovens artikel 301, stk.1; udtrykker også sin bekymring over artikel 305 i den tyrkiske straffelov, som gør »handlinger mod de grundlæggende nationale interesser« til en strafbar handling, og en forordning om indførelse af foreningsloven, der indeholder en række restriktioner, herunder en forhåndsgodkendelse af udenlandske ressourcer; bemærker, at der fortsat næres alvorlig bekymring med hensyn til de utilstrækkelige forslag til retsakter vedrørende de religiøse samfunds funktion (lov om stiftelser);

| 11. | kræver, at forhandlingsrammen bør afspejle de politiske prioriteter, som Europa-Parlamentet har henvist til i sine forskellige beslutninger, hvori Tyrkiet opfordres til at opfylde de politiske kriterier fuldt ud: stabilitet i institutioner, der giver garanti for demokrati, retsstatsprincipperne, menneskerettigheder og respekt for og beskyttelse af mindretal; anmoder derfor om, at der forud for hvert møde under forhandlingerne på ministerplan foretages en vurdering af de politiske kriterier både i teori og praksis, idet der således lægges et permanent pres på de tyrkiske myndigheder om at bevare rytmen i de nødvendige reformer; mener endvidere, at der bør fastlægges et fuldt program med klare mål, tidsplaner og frister for fuld gennemførelse af de politiske kriterier; |
| --- | --- |

11.

kræver, at forhandlingsrammen bør afspejle de politiske prioriteter, som Europa-Parlamentet har henvist til i sine forskellige beslutninger, hvori Tyrkiet opfordres til at opfylde de politiske kriterier fuldt ud: stabilitet i institutioner, der giver garanti for demokrati, retsstatsprincipperne, menneskerettigheder og respekt for og beskyttelse af mindretal; anmoder derfor om, at der forud for hvert møde under forhandlingerne på ministerplan foretages en vurdering af de politiske kriterier både i teori og praksis, idet der således lægges et permanent pres på de tyrkiske myndigheder om at bevare rytmen i de nødvendige reformer; mener endvidere, at der bør fastlægges et fuldt program med klare mål, tidsplaner og frister for fuld gennemførelse af de politiske kriterier;

| 12. | opfordrer Rådet til fuldt ud at respektere samtlige elementer i forhandlingsrammerne som fastlagt i konklusionerne fra mødet i Det Europæiske Råd den 17. december 2004; understreger især i denne forbindelse, at det fælles mål for forhandlingerne er tiltrædelse, at disse forhandlinger er en proces, hvis udvikling er uvis, og hvis resultat ikke kan garanteres på forhånd; understreger under hensyntagen til alle københavnskriterierne, at hvis kandidatlandet ikke er i stand til fuldt ud at påtage sig samtlige forpligtelser, som et medlemskab indebærer, må det sikres, at det pågældende kandidatland fuldt ud forankres i de europæiske strukturer gennem de stærkest mulige bånd; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Rådet til fuldt ud at respektere samtlige elementer i forhandlingsrammerne som fastlagt i konklusionerne fra mødet i Det Europæiske Råd den 17. december 2004; understreger især i denne forbindelse, at det fælles mål for forhandlingerne er tiltrædelse, at disse forhandlinger er en proces, hvis udvikling er uvis, og hvis resultat ikke kan garanteres på forhånd; understreger under hensyntagen til alle københavnskriterierne, at hvis kandidatlandet ikke er i stand til fuldt ud at påtage sig samtlige forpligtelser, som et medlemskab indebærer, må det sikres, at det pågældende kandidatland fuldt ud forankres i de europæiske strukturer gennem de stærkest mulige bånd;

| 13. | opfordrer Rådet og Kommissionen til i denne forbindelse hvert år for Europa-Parlamentet og EU-medlemsstaternes nationale parlamenter at aflægge beretning om Tyrkiets fremskridt i opfyldelsen af de politiske kriterier og til i denne beretning at optage samtlige verificerede tilfælde af tortur, der indberettes det pågældende år, og antallet af tyrkiske asylansøgere, som accepteres i medlemsstaterne det pågældende år; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Rådet og Kommissionen til i denne forbindelse hvert år for Europa-Parlamentet og EU-medlemsstaternes nationale parlamenter at aflægge beretning om Tyrkiets fremskridt i opfyldelsen af de politiske kriterier og til i denne beretning at optage samtlige verificerede tilfælde af tortur, der indberettes det pågældende år, og antallet af tyrkiske asylansøgere, som accepteres i medlemsstaterne det pågældende år;

| 14. | opfordrer indtrængende Kommissionen til, når forhandlingerne om de forskellige kapitler er blevet indledt, i tilfælde af alvorlige og konsekvente brud på principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, mindretallenes rettigheder og retsstatsprincipperne samt efter høring af Europa-Parlamentet, at anbefale at suspendere forhandlingerne i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende Kommissionen til, når forhandlingerne om de forskellige kapitler er blevet indledt, i tilfælde af alvorlige og konsekvente brud på principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, mindretallenes rettigheder og retsstatsprincipperne samt efter høring af Europa-Parlamentet, at anbefale at suspendere forhandlingerne i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Union;

| 15. | konstaterer, at budgetvirkningerne af Tyrkiets tiltrædelse af EU først kan vurderes fuldt ud, når parametrene for de finansielle forhandlinger med Tyrkiet er blevet fastlagt i forbindelse med de finansielle overslag fra 2014 og videre frem; |
| --- | --- |

15.

konstaterer, at budgetvirkningerne af Tyrkiets tiltrædelse af EU først kan vurderes fuldt ud, når parametrene for de finansielle forhandlinger med Tyrkiet er blevet fastlagt i forbindelse med de finansielle overslag fra 2014 og videre frem;

| 16. | understreger, at Kommissionens henstilling om at forhandle lange overgangsperioder, særlige ordninger på områder såsom strukturpolitik og landbrug og permanent garanti af arbejdstagernes frie bevægelighed i tiltrædelsesaftalen ikke bør have negativ indvirkning på Tyrkiets bestræbelser på at overtage den gældende fællesskabsret; |
| --- | --- |

16.

understreger, at Kommissionens henstilling om at forhandle lange overgangsperioder, særlige ordninger på områder såsom strukturpolitik og landbrug og permanent garanti af arbejdstagernes frie bevægelighed i tiltrædelsesaftalen ikke bør have negativ indvirkning på Tyrkiets bestræbelser på at overtage den gældende fællesskabsret;

| 17. | understreger, at indledningen af forhandlingerne vil markere starten på en langvarig proces, der i sagens natur er en proces, hvis udvikling er uvis, og som ikke på forhånd kan siges automatisk at føre til tiltrædelse; understreger dog, at målet for forhandlingerne er Tyrkiets EU-medlemskab, men at virkeliggørelsen af denne ambition vil afhænge af begge parters indsats; påpeger, at indledningen af forhandlingerne således ikke automatisk indebærer tiltrædelse; |
| --- | --- |

17.

understreger, at indledningen af forhandlingerne vil markere starten på en langvarig proces, der i sagens natur er en proces, hvis udvikling er uvis, og som ikke på forhånd kan siges automatisk at føre til tiltrædelse; understreger dog, at målet for forhandlingerne er Tyrkiets EU-medlemskab, men at virkeliggørelsen af denne ambition vil afhænge af begge parters indsats; påpeger, at indledningen af forhandlingerne således ikke automatisk indebærer tiltrædelse;

| 18. | understreger, at Nice-traktaten ikke er noget acceptabelt grundlag for kommende afgørelser om tiltrædelse for flere nye medlemsstater, og fastholder derfor, at de nødvendige reformer sættes i kraft inden for rammerne af den konstitutionelle proces; |
| --- | --- |

18.

understreger, at Nice-traktaten ikke er noget acceptabelt grundlag for kommende afgørelser om tiltrædelse for flere nye medlemsstater, og fastholder derfor, at de nødvendige reformer sættes i kraft inden for rammerne af den konstitutionelle proces;

| 19. | minder om, at EU's evne til at integrere Tyrkiet og samtidig bevare drivkraften i den europæiske integration, i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i København i 1993, er en vigtig betragtning af generel interesse for både EU og Tyrkiet; støtter Kommissionen under forhandlingerne i dens overvågning af EU's evne til at integrere Tyrkiet, og minder derfor Kommissionen om dens anmodning, som var medtaget i Europa-Parlamentets seneste beslutning om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse, der blev vedtaget den 15. december 2004, om at foretage en opfølgning af analysen af konsekvenserne i 2005, som ville give nyttige informationer om dette vigtige aspekt; |
| --- | --- |

19.

minder om, at EU's evne til at integrere Tyrkiet og samtidig bevare drivkraften i den europæiske integration, i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i København i 1993, er en vigtig betragtning af generel interesse for både EU og Tyrkiet; støtter Kommissionen under forhandlingerne i dens overvågning af EU's evne til at integrere Tyrkiet, og minder derfor Kommissionen om dens anmodning, som var medtaget i Europa-Parlamentets seneste beslutning om Tyrkiets fremskridt mod tiltrædelse, der blev vedtaget den 15. december 2004, om at foretage en opfølgning af analysen af konsekvenserne i 2005, som ville give nyttige informationer om dette vigtige aspekt;

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, Europarådets generalsekretær, præsidenten for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og Tyrkiets regering og parlament. |
| --- | --- |

20.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, Europarådets generalsekretær, præsidenten for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og Tyrkiets regering og parlament.

---

(1)  EUT C 226 E af 15.9.2005, s. 189.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2005)0287.

(3)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 720.

(4)  EFT C 190 af 20.7.1987, s. 119.

P6_TA(2005)0351

Kreditinstitutters virksomhed ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0486) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0486) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og EF-traktatens artikel 47, stk. 2 (C6-0141/2004), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og EF-traktatens artikel 47, stk. 2 (C6-0141/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6–0257/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6–0257/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0155

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/.../EF om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (omarbejdet)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2, første og tredje punktum,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (2)

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (4) er flere gange blevet væsentligt ændret. Da der nu skal foretages yderligere ændringer af direktivet, bør det af hensyn til klarheden omarbejdes. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (4) er flere gange blevet væsentligt ændret. Da der nu skal foretages yderligere ændringer af direktivet, bør det af hensyn til klarheden omarbejdes.

| (2) | For at lette adgangen til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut er det nødvendigt at fjerne de mest forstyrrende forskelle i medlemsstaternes lovgivning for så vidt angår de ordninger, som disse institutter er underlagt. |
| --- | --- |

(2)

For at lette adgangen til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut er det nødvendigt at fjerne de mest forstyrrende forskelle i medlemsstaternes lovgivning for så vidt angår de ordninger, som disse institutter er underlagt.

| (3) | Dette direktiv udgør hovedhjørnestenen i gennemførelsen af det indre marked, både med hensyn til fri etableringsret og fri udveksling af finansielle tjenesteydelser i banksektoren. |
| --- | --- |

(3)

Dette direktiv udgør hovedhjørnestenen i gennemførelsen af det indre marked, både med hensyn til fri etableringsret og fri udveksling af finansielle tjenesteydelser i banksektoren.

| (4) | I Kommissionens meddelelse af 11. maj 1999 med titlen »Etablering af en ramme for de finansielle markeder: en handlingsplan« (5) nævnes der en række mål, der skal nås for at fuldføre gennemførelsen af det indre marked for finansielle tjenesteydelser. På Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 blev det bestemt, at handlingsplanen skulle være gennemført senest i 2005. Et væsentligt element i handlingsplanen er omarbejdningen af bestemmelserne vedrørende egenkapital. |
| --- | --- |

(4)

I Kommissionens meddelelse af 11. maj 1999 med titlen »Etablering af en ramme for de finansielle markeder: en handlingsplan« (5) nævnes der en række mål, der skal nås for at fuldføre gennemførelsen af det indre marked for finansielle tjenesteydelser. På Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 blev det bestemt, at handlingsplanen skulle være gennemført senest i 2005. Et væsentligt element i handlingsplanen er omarbejdningen af bestemmelserne vedrørende egenkapital.

| (5) | Samordningen med hensyn til kreditinstitutter bør både for at beskytte sparerne og for at skabe ensartede konkurrencevilkår for kreditinstitutterne gælde for disse som helhed. Der bør dog tages hensyn til de objektive forskelle i deres juridiske status og egentlige virksomhedsområde, som er fastsat i de nationale lovgivninger. |
| --- | --- |

(5)

Samordningen med hensyn til kreditinstitutter bør både for at beskytte sparerne og for at skabe ensartede konkurrencevilkår for kreditinstitutterne gælde for disse som helhed. Der bør dog tages hensyn til de objektive forskelle i deres juridiske status og egentlige virksomhedsområde, som er fastsat i de nationale lovgivninger.

| (6) | Samordningen bør derfor være så bred som mulig og omfatte samtlige institutter, hvis virksomhed består i fra offentligheden at modtage midler, der skal tilbagebetales, enten i form af indlån eller på anden måde, f.eks. kontinuerlig udstedelse af obligationer og andre lignende værdipapirer, samt i at yde lån for egen regning. Der bør imidlertid indføres undtagelser for visse kreditinstitutter, som dette direktiv ikke kan omfatte. Dette direktiv bør ikke berøre anvendelse af national lovgivning, når denne indeholder bestemmelser om særlige, supplerende tilladelser, der gør det muligt for kreditinstitutterne at udøve særlige former for virksomhed eller foretage særlige former for forretninger. |
| --- | --- |

(6)

Samordningen bør derfor være så bred som mulig og omfatte samtlige institutter, hvis virksomhed består i fra offentligheden at modtage midler, der skal tilbagebetales, enten i form af indlån eller på anden måde, f.eks. kontinuerlig udstedelse af obligationer og andre lignende værdipapirer, samt i at yde lån for egen regning. Der bør imidlertid indføres undtagelser for visse kreditinstitutter, som dette direktiv ikke kan omfatte. Dette direktiv bør ikke berøre anvendelse af national lovgivning, når denne indeholder bestemmelser om særlige, supplerende tilladelser, der gør det muligt for kreditinstitutterne at udøve særlige former for virksomhed eller foretage særlige former for forretninger.

| (7) | Det er hensigtsmæssigt kun at sikre et mindstemål af harmonisering, som er nødvendig og tilstrækkelig for at sikre en gensidig anerkendelse af tilladelser og ordninger med forsigtighedstilsyn, der åbner mulighed for meddelelse af en enkelt tilladelse gældende i hele Fællesskabet og for anvendelse af princippet om hjemlandstilsyn. Kravet om en driftsplan kan således i denne sammenhæng kun betragtes som en faktor, der giver de kompetente myndigheder anledning til at træffe afgørelse på grundlag af mere præcise oplysninger inden for rammerne af objektive kriterier. En vis smidighed bør imidlertid være mulig med hensyn til krav til kreditinstitutternes retlige status og beskyttelse af benævnelser. |
| --- | --- |

(7)

Det er hensigtsmæssigt kun at sikre et mindstemål af harmonisering, som er nødvendig og tilstrækkelig for at sikre en gensidig anerkendelse af tilladelser og ordninger med forsigtighedstilsyn, der åbner mulighed for meddelelse af en enkelt tilladelse gældende i hele Fællesskabet og for anvendelse af princippet om hjemlandstilsyn. Kravet om en driftsplan kan således i denne sammenhæng kun betragtes som en faktor, der giver de kompetente myndigheder anledning til at træffe afgørelse på grundlag af mere præcise oplysninger inden for rammerne af objektive kriterier. En vis smidighed bør imidlertid være mulig med hensyn til krav til kreditinstitutternes retlige status og beskyttelse af benævnelser.

| (8) | Målene for dette direktiv, nemlig fastsættelse af bestemmelser om adgangen til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut og tilsynet hermed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne hver for sig og kan derfor, på grund af den påtænkte foranstaltnings omfang og virkninger, bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(8)

Målene for dette direktiv, nemlig fastsættelse af bestemmelser om adgangen til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut og tilsynet hermed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne hver for sig og kan derfor, på grund af den påtænkte foranstaltnings omfang og virkninger, bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (9) | Det er nødvendigt at stille ensartede finansielle krav til kreditinstitutterne for at sikre ensartet beskyttelse af sparerne og rimelige konkurrencevilkår for beslægtede kategorier af kreditinstitutter. Indtil en yderligere samordning kan finde sted, bør der fastlægges passende forholdstal, som gør det muligt som led i samarbejdet mellem nationale myndigheder efter ensartede metoder at følge udviklingen i forholdene for beslægtede kategorier af kreditinstitutter. Denne fremgangsmåde skulle lette en gradvis tilnærmelse mellem de ordninger med nøgletal, som medlemsstaterne har fastlagt og anvender; der må imidlertid skelnes mellem nøgletal, der skal sikre en betryggende drift af kreditinstitutterne, og nøgletal, der har relation til den økonomiske politik og pengepolitikken. |
| --- | --- |

(9)

Det er nødvendigt at stille ensartede finansielle krav til kreditinstitutterne for at sikre ensartet beskyttelse af sparerne og rimelige konkurrencevilkår for beslægtede kategorier af kreditinstitutter. Indtil en yderligere samordning kan finde sted, bør der fastlægges passende forholdstal, som gør det muligt som led i samarbejdet mellem nationale myndigheder efter ensartede metoder at følge udviklingen i forholdene for beslægtede kategorier af kreditinstitutter. Denne fremgangsmåde skulle lette en gradvis tilnærmelse mellem de ordninger med nøgletal, som medlemsstaterne har fastlagt og anvender; der må imidlertid skelnes mellem nøgletal, der skal sikre en betryggende drift af kreditinstitutterne, og nøgletal, der har relation til den økonomiske politik og pengepolitikken.

| (10) | Principperne om gensidig anerkendelse og hjemlandstilsyn forudsætter, at de kompetente myndigheder i hver medlemsstat bør undlade at meddele tilladelse eller inddrage denne i de tilfælde, hvor det af sådanne forhold som driftsplanen, den geografiske fordeling af transaktioner eller de faktiske transaktioner klart fremgår, at det pågældende kreditinstitut har valgt denne medlemsstats retssystem for at unddrage sig de strengere bestemmelser, der gælder i den medlemsstat, hvor det agter at drive eller allerede driver størstedelen af sin virksomhed. Hvis der ikke er noget, der klart peger i den retning, og hvor størstedelen af de samlede aktiver tilhørende enheder i en bankkoncern findes i en anden medlemsstat, hvis kompetente myndigheder har ansvaret for at udøve konsolideret tilsyn, jf. artikel 125 og 126, bør ansvaret for at udøve dette tilsyn kun ændres med disse kompetente myndigheders godkendelse. Et kreditinstitut, som er en juridisk person, bør meddeles tilladelse i den medlemsstat, hvor dets vedtægtsmæssige hjemsted ligger. Et kreditinstitut som ikke er en juridisk person, bør have hovedkontor i den medlemsstat, hvor det er meddelt tilladelse. Medlemsstaterne bør i øvrigt kræve, at et kreditinstituts hovedkontor altid skal ligge i den medlemsstat, som er kreditinstituttets hjemland, og hvor kreditinstituttet faktisk udøver virksomhed. |
| --- | --- |

(10)

Principperne om gensidig anerkendelse og hjemlandstilsyn forudsætter, at de kompetente myndigheder i hver medlemsstat bør undlade at meddele tilladelse eller inddrage denne i de tilfælde, hvor det af sådanne forhold som driftsplanen, den geografiske fordeling af transaktioner eller de faktiske transaktioner klart fremgår, at det pågældende kreditinstitut har valgt denne medlemsstats retssystem for at unddrage sig de strengere bestemmelser, der gælder i den medlemsstat, hvor det agter at drive eller allerede driver størstedelen af sin virksomhed. Hvis der ikke er noget, der klart peger i den retning, og hvor størstedelen af de samlede aktiver tilhørende enheder i en bankkoncern findes i en anden medlemsstat, hvis kompetente myndigheder har ansvaret for at udøve konsolideret tilsyn, jf. artikel 125 og 126, bør ansvaret for at udøve dette tilsyn kun ændres med disse kompetente myndigheders godkendelse. Et kreditinstitut, som er en juridisk person, bør meddeles tilladelse i den medlemsstat, hvor dets vedtægtsmæssige hjemsted ligger. Et kreditinstitut som ikke er en juridisk person, bør have hovedkontor i den medlemsstat, hvor det er meddelt tilladelse. Medlemsstaterne bør i øvrigt kræve, at et kreditinstituts hovedkontor altid skal ligge i den medlemsstat, som er kreditinstituttets hjemland, og hvor kreditinstituttet faktisk udøver virksomhed.

| (11) | Myndighederne bør ikke meddele et kreditinstitut tilladelse eller opretholde denne tilladelse, hvis de snævre forbindelser, virksomheden har til andre fysiske eller juridiske personer, kan hæmme myndighedernes mulighed for at varetage deres tilsynsopgaver. Allerede godkendte kreditinstitutter bør ligeledes opfylde myndighedernes krav. |
| --- | --- |

(11)

Myndighederne bør ikke meddele et kreditinstitut tilladelse eller opretholde denne tilladelse, hvis de snævre forbindelser, virksomheden har til andre fysiske eller juridiske personer, kan hæmme myndighedernes mulighed for at varetage deres tilsynsopgaver. Allerede godkendte kreditinstitutter bør ligeledes opfylde myndighedernes krav.

| (12) | Henvisningen til tilsynsmyndighedernes varetagelse af deres tilsynsopgaver omfatter det tilsyn på et konsolideret grundlag, som bør føres med et kreditinstitut, når et sådant kræves i henhold til fællesskabsretten. I så tilfælde bør de myndigheder, der anmodes om tilladelse, kunne identificere de myndigheder, der har kompetence til at føre tilsyn på et konsolideret grundlag med dette kreditinstitut. |
| --- | --- |

(12)

Henvisningen til tilsynsmyndighedernes varetagelse af deres tilsynsopgaver omfatter det tilsyn på et konsolideret grundlag, som bør føres med et kreditinstitut, når et sådant kræves i henhold til fællesskabsretten. I så tilfælde bør de myndigheder, der anmodes om tilladelse, kunne identificere de myndigheder, der har kompetence til at føre tilsyn på et konsolideret grundlag med dette kreditinstitut.

| (13) | Dette direktiv gør det muligt for medlemsstaterne og/eller kompetente myndigheder at lade kapitalkravene finde anvendelse på et individuelt og konsolideret grundlag og at undlade at lade dem finde anvendelse, når dette er hensigtsmæssigt. Individuel, konsolideret og grænseoverskridende konsolideret kontrol er nyttige værktøjer til at føre tilsyn med kreditinstitutterne. Dette direktiv gør det muligt for de kompetente myndigheder at støtte grænseoverskridende institutter ved at lette samarbejde mellem disse. Navnlig bør de fortsat lade artikel 42, 131 og 141 finde anvendelse med henblik på at samordne deres aktiviteter og anmodninger om informationer. |
| --- | --- |

(13)

Dette direktiv gør det muligt for medlemsstaterne og/eller kompetente myndigheder at lade kapitalkravene finde anvendelse på et individuelt og konsolideret grundlag og at undlade at lade dem finde anvendelse, når dette er hensigtsmæssigt. Individuel, konsolideret og grænseoverskridende konsolideret kontrol er nyttige værktøjer til at føre tilsyn med kreditinstitutterne. Dette direktiv gør det muligt for de kompetente myndigheder at støtte grænseoverskridende institutter ved at lette samarbejde mellem disse. Navnlig bør de fortsat lade artikel 42, 131 og 141 finde anvendelse med henblik på at samordne deres aktiviteter og anmodninger om informationer.

| (14) | Kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i deres hjemland, bør kunne udøve de aktiviteter, der er opført på listen i bilag I, helt eller delvis i hele Fællesskabet, enten ved at etablere en filial eller ved at præstere tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(14)

Kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i deres hjemland, bør kunne udøve de aktiviteter, der er opført på listen i bilag I, helt eller delvis i hele Fællesskabet, enten ved at etablere en filial eller ved at præstere tjenesteydelser.

| (15) | Medlemsstaterne kan i øvrigt indføre strengere krav end de i artikel 9, stk. 1, første afsnit, og stk. 2, samt artikel 12, 19-21, 44-52, 75 og 120-122 fastsatte for kreditinstitutter, som er meddelt tilladelse af deres egne kompetente myndigheder. Medlemsstaterne kan også kræve, at kravene i artikel 123 opfyldes på individuelt eller andet grundlag, og at delkonsolidering jf. artikel 73, stk. 2, finder anvendelse på andre niveauer inden for en koncern. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterne kan i øvrigt indføre strengere krav end de i artikel 9, stk. 1, første afsnit, og stk. 2, samt artikel 12, 19-21, 44-52, 75 og 120-122 fastsatte for kreditinstitutter, som er meddelt tilladelse af deres egne kompetente myndigheder. Medlemsstaterne kan også kræve, at kravene i artikel 123 opfyldes på individuelt eller andet grundlag, og at delkonsolidering jf. artikel 73, stk. 2, finder anvendelse på andre niveauer inden for en koncern.

| (16) | Princippet om gensidig anerkendelse bør udvides til også at gælde for de aktiviteter, der er opført i bilag I, når de udøves af finansieringsinstitutter, som er datterselskaber af kreditinstitutter, på betingelse af at sådanne datterselskaber indgår i det konsoliderede tilsyn med moderselskabet og opfylder visse strenge betingelser. |
| --- | --- |

(16)

Princippet om gensidig anerkendelse bør udvides til også at gælde for de aktiviteter, der er opført i bilag I, når de udøves af finansieringsinstitutter, som er datterselskaber af kreditinstitutter, på betingelse af at sådanne datterselskaber indgår i det konsoliderede tilsyn med moderselskabet og opfylder visse strenge betingelser.

| (17) | Værtslandet bør for institutter, der ikke er meddelt tilladelser som kreditinstitutter i deres hjemland, eller for aktiviteter, der ikke er opført på nævnte liste, kunne gøre udøvelse af retten til fri etablering og fri udveksling af tjenesteydelser betinget af, at de særlige regler i dets lovgivning er overholdt, for så vidt disse bestemmelser på den ene side er forenelige med fællesskabsretten og er begrundet i hensynet til samfundsmæssige interesser, og såfremt disse institutter eller deres aktiviteter på den anden side ikke er undergivet tilsvarende lovgivning eller bestemmelser i hjemlandet. |
| --- | --- |

(17)

Værtslandet bør for institutter, der ikke er meddelt tilladelser som kreditinstitutter i deres hjemland, eller for aktiviteter, der ikke er opført på nævnte liste, kunne gøre udøvelse af retten til fri etablering og fri udveksling af tjenesteydelser betinget af, at de særlige regler i dets lovgivning er overholdt, for så vidt disse bestemmelser på den ene side er forenelige med fællesskabsretten og er begrundet i hensynet til samfundsmæssige interesser, og såfremt disse institutter eller deres aktiviteter på den anden side ikke er undergivet tilsvarende lovgivning eller bestemmelser i hjemlandet.

| (18) | Medlemsstaterne bør påse, at der ikke stilles hindringer i vejen for, at de aktiviteter, der er omfattet af den gensidige anerkendelse, kan udøves på samme måde, som de udøves i hjemlandet, så længe disse ikke er i strid med værtslandets retsforskrifter til beskyttelse af samfundsmæssige interesser. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterne bør påse, at der ikke stilles hindringer i vejen for, at de aktiviteter, der er omfattet af den gensidige anerkendelse, kan udøves på samme måde, som de udøves i hjemlandet, så længe disse ikke er i strid med værtslandets retsforskrifter til beskyttelse af samfundsmæssige interesser.

| (19) | Den ordning, der gælder for filialer af kreditinstitutter, som har hjemsted uden for Fællesskabet, bør være ens for alle medlemsstaterne. Det er vigtigt at fastsætte, at reglerne for disse filialer ikke må være gunstigere end for filialer af institutter med hjemsted i medlemsstaterne. Fællesskabet bør kunne indgå aftaler med tredjelande om gennemførelse af bestemmelser, ifølge hvilke der gælder samme betingelser for de nævnte filialer inden for hele dets område. Filialer af kreditinstitutter, som har hjemsted uden for Fællesskabet, bør ikke være omfattet af den frie udveksling af tjenesteydelser efter traktatens artikel 49, stk. 2, og heller ikke af den frie etableringsret i andre medlemsstater end den, hvori de er etablerede. |
| --- | --- |

(19)

Den ordning, der gælder for filialer af kreditinstitutter, som har hjemsted uden for Fællesskabet, bør være ens for alle medlemsstaterne. Det er vigtigt at fastsætte, at reglerne for disse filialer ikke må være gunstigere end for filialer af institutter med hjemsted i medlemsstaterne. Fællesskabet bør kunne indgå aftaler med tredjelande om gennemførelse af bestemmelser, ifølge hvilke der gælder samme betingelser for de nævnte filialer inden for hele dets område. Filialer af kreditinstitutter, som har hjemsted uden for Fællesskabet, bør ikke være omfattet af den frie udveksling af tjenesteydelser efter traktatens artikel 49, stk. 2, og heller ikke af den frie etableringsret i andre medlemsstater end den, hvori de er etablerede.

| (20) | Der bør på grundlag af princippet om gensidighed indgås aftaler mellem Fællesskabet og tredjelande for herved at åbne mulighed for en konkret udøvelse af det konsoliderede tilsyn på det størst mulige geografiske grundlag. |
| --- | --- |

(20)

Der bør på grundlag af princippet om gensidighed indgås aftaler mellem Fællesskabet og tredjelande for herved at åbne mulighed for en konkret udøvelse af det konsoliderede tilsyn på det størst mulige geografiske grundlag.

| (21) | Ansvaret for tilsyn med et kreditinstituts finansielle sundhed og især dets solvens bør påhvile instituttets hjemland. Værtslandets myndigheder bør have ansvar for tilsynet med filialernes likviditet og den pengepolitiske styring. Tilsyn med markedsrisikoen bør føres i nært samarbejde mellem hjem- og værtslandets kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

(21)

Ansvaret for tilsyn med et kreditinstituts finansielle sundhed og især dets solvens bør påhvile instituttets hjemland. Værtslandets myndigheder bør have ansvar for tilsynet med filialernes likviditet og den pengepolitiske styring. Tilsyn med markedsrisikoen bør føres i nært samarbejde mellem hjem- og værtslandets kompetente myndigheder.

| (22) | For at det indre marked på bankområdet kan fungere harmonisk, kræves der ud over retsnormer et nært og regelmæssigt samarbejde og væsentlig større konvergens i regulerings- og tilsynspraksis mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder. Med henblik herpå bør overvejelser vedrørende individuelle problemer i forbindelse med kreditinstitutter og gensidig udveksling af oplysninger finde sted i Det Europæiske Banktilsynsudvalg, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2004/5/EF (6). Denne informationsudveksling bør under ingen omstændigheder erstatte det bilaterale samarbejde. De kompetente myndigheder i værtslandet bør, uden at dette indskrænker deres egne tilsynsbeføjelser, i hastende tilfælde på eget initiativ eller på initiativ af den kompetente myndighed i hjemlandet kunne føre tilsyn med, at et institut udøver sin virksomhed på dets område i overensstemmelse med gældende love og med principperne om administrativ og regnskabsmæssig praksis og om tilstrækkelig intern kontrol. |
| --- | --- |

(22)

For at det indre marked på bankområdet kan fungere harmonisk, kræves der ud over retsnormer et nært og regelmæssigt samarbejde og væsentlig større konvergens i regulerings- og tilsynspraksis mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder. Med henblik herpå bør overvejelser vedrørende individuelle problemer i forbindelse med kreditinstitutter og gensidig udveksling af oplysninger finde sted i Det Europæiske Banktilsynsudvalg, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2004/5/EF (6). Denne informationsudveksling bør under ingen omstændigheder erstatte det bilaterale samarbejde. De kompetente myndigheder i værtslandet bør, uden at dette indskrænker deres egne tilsynsbeføjelser, i hastende tilfælde på eget initiativ eller på initiativ af den kompetente myndighed i hjemlandet kunne føre tilsyn med, at et institut udøver sin virksomhed på dets område i overensstemmelse med gældende love og med principperne om administrativ og regnskabsmæssig praksis og om tilstrækkelig intern kontrol.

| (23) | Der bør tillades udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og de myndigheder eller organer, der i kraft af deres funktion bidrager til at styrke det finansielle systems stabilitet. For at bevare oplysningernes fortrolige karakter bør antallet af modtagere være meget begrænset. |
| --- | --- |

(23)

Der bør tillades udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og de myndigheder eller organer, der i kraft af deres funktion bidrager til at styrke det finansielle systems stabilitet. For at bevare oplysningernes fortrolige karakter bør antallet af modtagere være meget begrænset.

| (24) | Visse handlinger, såsom svig og insiderhandel, vil, selv når de vedrører andre virksomheder end kreditinstitutter, kunne indvirke på det finansielle systems stabilitet og integritet. Det er nødvendigt at fastsætte, på hvilke betingelser udvekslingen af oplysninger kan tillades i sådanne tilfælde. |
| --- | --- |

(24)

Visse handlinger, såsom svig og insiderhandel, vil, selv når de vedrører andre virksomheder end kreditinstitutter, kunne indvirke på det finansielle systems stabilitet og integritet. Det er nødvendigt at fastsætte, på hvilke betingelser udvekslingen af oplysninger kan tillades i sådanne tilfælde.

| (25) | Når det er fastsat, at oplysninger kun kan offentliggøres med myndighedernes udtrykkelige tilladelse, bør disse i givet fald kunne betinge deres samtykke af, at visse strenge krav overholdes. |
| --- | --- |

(25)

Når det er fastsat, at oplysninger kun kan offentliggøres med myndighedernes udtrykkelige tilladelse, bør disse i givet fald kunne betinge deres samtykke af, at visse strenge krav overholdes.

| (26) | Der bør endvidere tillades udveksling af oplysninger mellem myndighederne og centralbankerne og andre organer med lignende opgaver i deres egenskab af pengepolitiske myndigheder, samt i givet fald andre offentlige myndigheder, som fører tilsyn med betalingssystemer. |
| --- | --- |

(26)

Der bør endvidere tillades udveksling af oplysninger mellem myndighederne og centralbankerne og andre organer med lignende opgaver i deres egenskab af pengepolitiske myndigheder, samt i givet fald andre offentlige myndigheder, som fører tilsyn med betalingssystemer.

| (27) | Med henblik på at styrke tilsynet med kreditinstitutter og at beskytte disse institutters kunder, bør revisorer have pligt til hurtigt at underrette myndighederne, hvis de under udførelsen af deres hverv får kendskab til forhold vedrørende kreditinstituttet, som alvorligt ville kunne skade den finansielle situation eller dens administrative og regnskabsmæssige organisation. Af samme årsag bør medlemsstaterne fastsætte, at denne pligt gælder i alle tilfælde, hvor en revisor under udførelsen af sit hverv i en virksomhed, som har snævre forbindelser med et kreditinstitut, konstaterer sådanne forhold. Revisorernes pligt til under visse omstændigheder at meddele myndighederne oplysninger om et kreditinstitut, som de har fået kendskab til under udførelsen af deres hverv i en ikke-finansiel virksomhed, bør i sig selv hverken ændre arten af deres hverv i den pågældende virksomhed eller den måde, som de bør udøve deres hverv på i virksomheden. |
| --- | --- |

(27)

Med henblik på at styrke tilsynet med kreditinstitutter og at beskytte disse institutters kunder, bør revisorer have pligt til hurtigt at underrette myndighederne, hvis de under udførelsen af deres hverv får kendskab til forhold vedrørende kreditinstituttet, som alvorligt ville kunne skade den finansielle situation eller dens administrative og regnskabsmæssige organisation. Af samme årsag bør medlemsstaterne fastsætte, at denne pligt gælder i alle tilfælde, hvor en revisor under udførelsen af sit hverv i en virksomhed, som har snævre forbindelser med et kreditinstitut, konstaterer sådanne forhold. Revisorernes pligt til under visse omstændigheder at meddele myndighederne oplysninger om et kreditinstitut, som de har fået kendskab til under udførelsen af deres hverv i en ikke-finansiel virksomhed, bør i sig selv hverken ændre arten af deres hverv i den pågældende virksomhed eller den måde, som de bør udøve deres hverv på i virksomheden.

| (28) | I dette direktiv præciseres det, at for visse egenkapitalkomponenter bør der fastsættes særlige kriterier, idet medlemsstaterne fortsat frit kan anvende strengere bestemmelser. |
| --- | --- |

(28)

I dette direktiv præciseres det, at for visse egenkapitalkomponenter bør der fastsættes særlige kriterier, idet medlemsstaterne fortsat frit kan anvende strengere bestemmelser.

| (29) | I dette direktiv skelnes der på grundlag af soliditeten af de komponenter, der udgør egenkapitalen, mellem de komponenter, der udgør kerneegenkapitalen, og dem, der udgør den supplerende egenkapital. |
| --- | --- |

(29)

I dette direktiv skelnes der på grundlag af soliditeten af de komponenter, der udgør egenkapitalen, mellem de komponenter, der udgør kerneegenkapitalen, og dem, der udgør den supplerende egenkapital.

| (30) | For at tage hensyn til det forhold, at de komponenter, der udgør den supplerende egenkapital, ikke er så solide som dem, som udgør kerneegenkapitalen, bør de ikke medregnes i egenkapitalen med et beløb, der overstiger 100 % af kerneegenkapitalen. Endvidere må visse komponenter i den supplerende egenkapital kun medregnes med op til 50 % af kerneegenkapitalen. |
| --- | --- |

(30)

For at tage hensyn til det forhold, at de komponenter, der udgør den supplerende egenkapital, ikke er så solide som dem, som udgør kerneegenkapitalen, bør de ikke medregnes i egenkapitalen med et beløb, der overstiger 100 % af kerneegenkapitalen. Endvidere må visse komponenter i den supplerende egenkapital kun medregnes med op til 50 % af kerneegenkapitalen.

| (31) | For at undgå konkurrencefordrejning bør offentlige kreditinstitutter ved beregningen af egenkapitalen ikke medregne garantier, som medlemsstaterne eller lokale myndigheder har stillet. |
| --- | --- |

(31)

For at undgå konkurrencefordrejning bør offentlige kreditinstitutter ved beregningen af egenkapitalen ikke medregne garantier, som medlemsstaterne eller lokale myndigheder har stillet.

| (32) | Når det i tilsynsøjemed er nødvendigt at fastslå størrelsen af en kreditinstitutkoncerns konsoliderede egenkapital, bør den beregnes i overensstemmelse med dette direktiv. |
| --- | --- |

(32)

Når det i tilsynsøjemed er nødvendigt at fastslå størrelsen af en kreditinstitutkoncerns konsoliderede egenkapital, bør den beregnes i overensstemmelse med dette direktiv.

| (33) | De regnskabsmetoder, der skal anvendes ved beregning af egenkapitalen og egenkapitalgrundlaget i forhold til den risiko, kreditinstituttet løber, samt ved evaluering af engagementer, bør tage hensyn til bestemmelserne i Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (7), der indeholder visse tilpasninger af bestemmelserne i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 om konsoliderede regnskaber (8) eller i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (9) afhængig af, hvilken af de to retsakter der gælder for kreditinstitutter efter national ret. |
| --- | --- |

(33)

De regnskabsmetoder, der skal anvendes ved beregning af egenkapitalen og egenkapitalgrundlaget i forhold til den risiko, kreditinstituttet løber, samt ved evaluering af engagementer, bør tage hensyn til bestemmelserne i Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (7), der indeholder visse tilpasninger af bestemmelserne i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 om konsoliderede regnskaber (8) eller i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (9) afhængig af, hvilken af de to retsakter der gælder for kreditinstitutter efter national ret.

| (34) | Minimumskapitalkravene spiller en central rolle i forbindelse med tilsynet med kreditinstitutter og gensidig anerkendelse af tilsynsmetoder. I den forbindelse bør bestemmelserne om minimumskapitalkrav ses sammen med andre særlige instrumenter, der også harmoniserer de grundlæggende metoder for tilsyn med kreditinstitutter. |
| --- | --- |

(34)

Minimumskapitalkravene spiller en central rolle i forbindelse med tilsynet med kreditinstitutter og gensidig anerkendelse af tilsynsmetoder. I den forbindelse bør bestemmelserne om minimumskapitalkrav ses sammen med andre særlige instrumenter, der også harmoniserer de grundlæggende metoder for tilsyn med kreditinstitutter.

| (35) | For at forhindre konkurrencefordrejning og styrke banksystemet i det indre marked er det hensigtsmæssigt at fastsætte fælles minimumskapitalkrav. |
| --- | --- |

(35)

For at forhindre konkurrencefordrejning og styrke banksystemet i det indre marked er det hensigtsmæssigt at fastsætte fælles minimumskapitalkrav.

| (36) | For at sikre tilstrækkelig solvens er det vigtigt at fastsætte minimumskapitalkrav, hvor aktiver og ikke-balanceførte poster vægtes efter risikograden. |
| --- | --- |

(36)

For at sikre tilstrækkelig solvens er det vigtigt at fastsætte minimumskapitalkrav, hvor aktiver og ikke-balanceførte poster vægtes efter risikograden.

| (37) | I den forbindelse har Basel-udvalget om banktilsyn den 26. juni 2004 vedtaget en rammeaftale om den internationale konvergens af kapitalberegning og kapitalkrav. Bestemmelserne i dette direktiv om minimumskapitalkrav til kreditinstitutter samt minimumkravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/.../EF af ... om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (10) svarer til Basel-rammeaftalen. |
| --- | --- |

(37)

I den forbindelse har Basel-udvalget om banktilsyn den 26. juni 2004 vedtaget en rammeaftale om den internationale konvergens af kapitalberegning og kapitalkrav. Bestemmelserne i dette direktiv om minimumskapitalkrav til kreditinstitutter samt minimumkravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/.../EF af ... om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (10) svarer til Basel-rammeaftalen.

| (38) | Det er vigtigt at tage hensyn til de mange forskellige typer kreditinstitutter i Fællesskabet ved at give dem mulighed for at vælge mellem alternative metoder til beregning af minimumskapitalkravene i forbindelse med kreditrisikoen, hvor der medtages forskellige niveauer af risikofølsomhed og detaljeringsgrad. Brug af eksterne ratings og kreditinstitutternes egne estimater af individuelle kreditrisikoparametre indebærer en væsentlig forbedring af kreditrisikoreglernes risikofølsomhed og et bedre tilsyn. Kreditinstitutterne bør have passende incitament til at gå over til mere risikofølsomme metoder. Der er behov for, at kreditinstitutterne, når de foretager de estimater, der er nødvendige for at anvende fremgangsmåden i dette direktiv på kreditrisiko, tilpasser deres databehandlingsbehov til deres kunders legitime interesse i beskyttelse af oplysninger i henhold til gældende EF-lovgivning om databeskyttelse, samtidig med at de forbedrer kreditinstitutters måling og forvaltning af kreditrisiko for at sikre, at der findes metoder til at fastsætte kreditinstitutternes behov for lovbestemt egenkapital, der afspejler den nærmere udformning af de enkelte kreditinstitutters processer. Databehandlingen skal være i overensstemmelse med reglerne for overførsel af personoplysninger i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (11). I denne henseende bør databehandling i forbindelse med indgåelse eller forvaltning af engagementer med kunder anses for at omfatte udvikling og validering af kreditrisikoforvaltnings- og -målingssystemer. Dette ligger både inden for kreditinstitutters legitime interesse og direktivets målsætning om at anvende forbedrede metoder til risikomåling og -forvaltning og også anvende disse i forbindelse med bestemmelser om egenkapital. |
| --- | --- |

(38)

Det er vigtigt at tage hensyn til de mange forskellige typer kreditinstitutter i Fællesskabet ved at give dem mulighed for at vælge mellem alternative metoder til beregning af minimumskapitalkravene i forbindelse med kreditrisikoen, hvor der medtages forskellige niveauer af risikofølsomhed og detaljeringsgrad. Brug af eksterne ratings og kreditinstitutternes egne estimater af individuelle kreditrisikoparametre indebærer en væsentlig forbedring af kreditrisikoreglernes risikofølsomhed og et bedre tilsyn. Kreditinstitutterne bør have passende incitament til at gå over til mere risikofølsomme metoder. Der er behov for, at kreditinstitutterne, når de foretager de estimater, der er nødvendige for at anvende fremgangsmåden i dette direktiv på kreditrisiko, tilpasser deres databehandlingsbehov til deres kunders legitime interesse i beskyttelse af oplysninger i henhold til gældende EF-lovgivning om databeskyttelse, samtidig med at de forbedrer kreditinstitutters måling og forvaltning af kreditrisiko for at sikre, at der findes metoder til at fastsætte kreditinstitutternes behov for lovbestemt egenkapital, der afspejler den nærmere udformning af de enkelte kreditinstitutters processer. Databehandlingen skal være i overensstemmelse med reglerne for overførsel af personoplysninger i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (11). I denne henseende bør databehandling i forbindelse med indgåelse eller forvaltning af engagementer med kunder anses for at omfatte udvikling og validering af kreditrisikoforvaltnings- og -målingssystemer. Dette ligger både inden for kreditinstitutters legitime interesse og direktivets målsætning om at anvende forbedrede metoder til risikomåling og -forvaltning og også anvende disse i forbindelse med bestemmelser om egenkapital.

| (39) | Ved anvendelsen af både eksterne ratings og kreditinstitutternes egne estimater eller interne ratings bør der tages hensyn til, at det for tiden kun er sidstnævnte, der udarbejdes af en enhed — kreditinstituttet selv — der er underlagt en EF-godkendelsesprocedure. I tilfælde af eksterne ratings anvendes produkter fra såkaldte ratingagenturer, som for tiden ikke er underlagt en godkendelsesprocedure i Fællesskabet. På grund af de eksterne ratings vigtige rolle for beregningen af minimumskapitalkravene efter dette direktiv er der behov for løbende at vurdere relevante fremtidige godkendelses- og tilsynsprocedurer. |
| --- | --- |

(39)

Ved anvendelsen af både eksterne ratings og kreditinstitutternes egne estimater eller interne ratings bør der tages hensyn til, at det for tiden kun er sidstnævnte, der udarbejdes af en enhed — kreditinstituttet selv — der er underlagt en EF-godkendelsesprocedure. I tilfælde af eksterne ratings anvendes produkter fra såkaldte ratingagenturer, som for tiden ikke er underlagt en godkendelsesprocedure i Fællesskabet. På grund af de eksterne ratings vigtige rolle for beregningen af minimumskapitalkravene efter dette direktiv er der behov for løbende at vurdere relevante fremtidige godkendelses- og tilsynsprocedurer.

| (40) | Minimumskapitalkravene bør være proportionale med risiciene. Kravene bør navnlig afspejle, at det er muligt at mindske risikoniveauet gennem et stort antal relativt små engagementer. |
| --- | --- |

(40)

Minimumskapitalkravene bør være proportionale med risiciene. Kravene bør navnlig afspejle, at det er muligt at mindske risikoniveauet gennem et stort antal relativt små engagementer.

| (41) | Bestemmelserne i dette direktiv overholder proportionalitetsprincippet, idet der navnlig tages hensyn til kreditinstitutternes forskelligartethed, når det gælder transaktionernes størrelse og omfang samt kreditinstitutternes forskellige aktiviteter. Overholdelsen af proportionalitetsprincippet betyder også, at så enkle ratingprocedurer som muligt, også ved brug af metoden med interne ratings (»IRB-metoden«), kan anvendes for detailengagementer. |
| --- | --- |

(41)

Bestemmelserne i dette direktiv overholder proportionalitetsprincippet, idet der navnlig tages hensyn til kreditinstitutternes forskelligartethed, når det gælder transaktionernes størrelse og omfang samt kreditinstitutternes forskellige aktiviteter. Overholdelsen af proportionalitetsprincippet betyder også, at så enkle ratingprocedurer som muligt, også ved brug af metoden med interne ratings (»IRB-metoden«), kan anvendes for detailengagementer.

| (42) | Dette direktivs »evolutionære karakter« gør det muligt for kreditinstitutter at vælge mellem tre metoder af forskellig beskaffenhed. For navnlig at give mindre kreditinstitutter mulighed for at vælge den mere risikofølsomme IRB-metode bør de kompetente myndigheder gennemføre bestemmelserne i artikel 89, stk. 1, litra a) og b), når dette er relevant. Disse bestemmelser bør forstås således, at de i artikel 86, stk. 1, litra a) og b) anførte risikoklasser omfatter alle risici, som — direkte eller indirekte — sidestilles med dem i dette direktiv. Som hovedregel bør de kompetente myndigheder ikke diskriminere mellem de tre metoder, når det gælder tilsynsprocessen, det vil sige, at institutter, som opererer efter bestemmelserne i standardmetoden, ikke alene af den grund bør være underlagt strengere bestemmelser. |
| --- | --- |

(42)

Dette direktivs »evolutionære karakter« gør det muligt for kreditinstitutter at vælge mellem tre metoder af forskellig beskaffenhed. For navnlig at give mindre kreditinstitutter mulighed for at vælge den mere risikofølsomme IRB-metode bør de kompetente myndigheder gennemføre bestemmelserne i artikel 89, stk. 1, litra a) og b), når dette er relevant. Disse bestemmelser bør forstås således, at de i artikel 86, stk. 1, litra a) og b) anførte risikoklasser omfatter alle risici, som — direkte eller indirekte — sidestilles med dem i dette direktiv. Som hovedregel bør de kompetente myndigheder ikke diskriminere mellem de tre metoder, når det gælder tilsynsprocessen, det vil sige, at institutter, som opererer efter bestemmelserne i standardmetoden, ikke alene af den grund bør være underlagt strengere bestemmelser.

| (43) | Metoder til reduktion af kreditrisikoen bør i stigende grad anerkendes inden for rammerne af bestemmelser, der skal sikre, at solvensen ikke undermineres som følge af en tilfældig anerkendelse. Så vidt muligt bør sædvanlig sikkerhed i de enkelte medlemsstater til reduktion af kreditrisikoen anerkendes i standardmetoden, men også i andre metoder. |
| --- | --- |

(43)

Metoder til reduktion af kreditrisikoen bør i stigende grad anerkendes inden for rammerne af bestemmelser, der skal sikre, at solvensen ikke undermineres som følge af en tilfældig anerkendelse. Så vidt muligt bør sædvanlig sikkerhed i de enkelte medlemsstater til reduktion af kreditrisikoen anerkendes i standardmetoden, men også i andre metoder.

| (44) | For at sikre, at risiciene og risikoreduktionen som følge af kreditinstitutternes securitisationsaktiviteter og investeringer på passende vis afspejles i minimumskapitalkravene til kreditinstitutter, er det nødvendigt at medtage bestemmelser, der sikrer en risikofølsom og tilsynsmæssigt sund behandling af sådanne aktiviteter og investeringer. |
| --- | --- |

(44)

For at sikre, at risiciene og risikoreduktionen som følge af kreditinstitutternes securitisationsaktiviteter og investeringer på passende vis afspejles i minimumskapitalkravene til kreditinstitutter, er det nødvendigt at medtage bestemmelser, der sikrer en risikofølsom og tilsynsmæssigt sund behandling af sådanne aktiviteter og investeringer.

| (45) | Den operationelle risiko udgør en væsentlig risiko for kreditinstitutter, som skal dækkes via egenkapitalen. Det er vigtigt at tage hensyn til de mange forskellige typer kreditinstitutter i Fællesskabet ved at give dem mulighed for at vælge mellem alternative metoder til beregning af kravene i forbindelse med den operationelle risiko, hvor der medtages forskellige niveauer af risikofølsomhed og detaljeringsgrad. Kreditinstitutterne bør have passende incitament til at gå over til mere risikofølsomme metoder. Da teknikkerne til måling og forvaltning af den operationelle risiko ikke er fuldt udviklet, bør reglerne regelmæssigt kontrolleres og ajourføres, når det er hensigtsmæssigt, herunder i forbindelse med omkostningerne på forskellige forretningsområder og anerkendelse af teknikker til risikoreduktion. Der bør i denne forbindelse specielt tages hensyn til inddragelse af forsikringer i de enkle metoder til beregning af kapitalkravene i forbindelse med den operationelle risiko. |
| --- | --- |

(45)

Den operationelle risiko udgør en væsentlig risiko for kreditinstitutter, som skal dækkes via egenkapitalen. Det er vigtigt at tage hensyn til de mange forskellige typer kreditinstitutter i Fællesskabet ved at give dem mulighed for at vælge mellem alternative metoder til beregning af kravene i forbindelse med den operationelle risiko, hvor der medtages forskellige niveauer af risikofølsomhed og detaljeringsgrad. Kreditinstitutterne bør have passende incitament til at gå over til mere risikofølsomme metoder. Da teknikkerne til måling og forvaltning af den operationelle risiko ikke er fuldt udviklet, bør reglerne regelmæssigt kontrolleres og ajourføres, når det er hensigtsmæssigt, herunder i forbindelse med omkostningerne på forskellige forretningsområder og anerkendelse af teknikker til risikoreduktion. Der bør i denne forbindelse specielt tages hensyn til inddragelse af forsikringer i de enkle metoder til beregning af kapitalkravene i forbindelse med den operationelle risiko.

| (46) | For at sikre, at kreditinstitutterne i en koncern er tilstrækkelig solvente, er det vigtigt, at minimumskapitalkravene anvendes på grundlag af koncernens konsoliderede finansielle situation. For at sikre, at egenkapitalen er fordelt hensigtsmæssigt inden for koncernen og efter behov står til rådighed til beskyttelse af opsparinger, bør minimumskapitalkravene gælde for det individuelle kreditinstitut i en koncern, medmindre dette mål kan nås effektivt på en anden måde. |
| --- | --- |

(46)

For at sikre, at kreditinstitutterne i en koncern er tilstrækkelig solvente, er det vigtigt, at minimumskapitalkravene anvendes på grundlag af koncernens konsoliderede finansielle situation. For at sikre, at egenkapitalen er fordelt hensigtsmæssigt inden for koncernen og efter behov står til rådighed til beskyttelse af opsparinger, bør minimumskapitalkravene gælde for det individuelle kreditinstitut i en koncern, medmindre dette mål kan nås effektivt på en anden måde.

| (47) | De væsentligste regler om overvågning af og kontrol med kreditinstitutters store engagementer bør harmoniseres. Medlemsstaterne bør kunne fastsætte strengere bestemmelser end dem, der foreskrives i dette direktiv. |
| --- | --- |

(47)

De væsentligste regler om overvågning af og kontrol med kreditinstitutters store engagementer bør harmoniseres. Medlemsstaterne bør kunne fastsætte strengere bestemmelser end dem, der foreskrives i dette direktiv.

| (48) | Overvågning af og kontrol med kreditinstitutters engagementer bør indgå som et integreret led i tilsynet med disse institutter. Hvis et kreditinstituts engagementer derfor i alt for høj grad koncentreres på en enkelt kunde eller en enkelt gruppe af indbyrdes forbundne kunder, kan der opstå en uacceptabel risiko for tab. En sådan situation kan anses at være til skade for et kreditinstituts solvens. |
| --- | --- |

(48)

Overvågning af og kontrol med kreditinstitutters engagementer bør indgå som et integreret led i tilsynet med disse institutter. Hvis et kreditinstituts engagementer derfor i alt for høj grad koncentreres på en enkelt kunde eller en enkelt gruppe af indbyrdes forbundne kunder, kan der opstå en uacceptabel risiko for tab. En sådan situation kan anses at være til skade for et kreditinstituts solvens.

| (49) | Da der mellem kreditinstitutterne på det indre marked hersker direkte konkurrence, bør tilsynskravene være lige byrdefulde i hele Fællesskabet. |
| --- | --- |

(49)

Da der mellem kreditinstitutterne på det indre marked hersker direkte konkurrence, bør tilsynskravene være lige byrdefulde i hele Fællesskabet.

| (50) | Selv om det er hensigtsmæssigt for at sætte loft over store engagementer at basere definitionen af engagementer på definitionen af kreditrisiko med henblik på minimumsegenkapitalkravene, er det principielt ikke hensigtsmæssigt at anvende risikovægtningerne og risikograderne. Formålet med disse vægtninger og disse risikograder er at opstille et generelt solvenskrav for kreditinstitutters kreditrisici. For at begrænse et kreditinstituts maksimale risiko for tab på en kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder er det hensigtsmæssigt at vedtage regler for medregning af store engagementer, hvor der tages hensyn til deres pålydende værdi, uden nogen risikovægtning eller klassificering efter risikograd. |
| --- | --- |

(50)

Selv om det er hensigtsmæssigt for at sætte loft over store engagementer at basere definitionen af engagementer på definitionen af kreditrisiko med henblik på minimumsegenkapitalkravene, er det principielt ikke hensigtsmæssigt at anvende risikovægtningerne og risikograderne. Formålet med disse vægtninger og disse risikograder er at opstille et generelt solvenskrav for kreditinstitutters kreditrisici. For at begrænse et kreditinstituts maksimale risiko for tab på en kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder er det hensigtsmæssigt at vedtage regler for medregning af store engagementer, hvor der tages hensyn til deres pålydende værdi, uden nogen risikovægtning eller klassificering efter risikograd.

| (51) | Selv om det, indtil der sker en yderligere gennemgang af bestemmelserne vedrørende store engagementer, er ønskeligt, at det bliver muligt at anerkende virkningerne af kreditrisikoreduktion på samme måde, som det er tilfældet i forbindelse med minimumskapitalkravene for derved at begrænse beregningskravene, blev reglerne vedrørende kreditrisikoreduktion udformet på baggrund af den generelle forskelligartede kreditrisiko som følge af engagementer over for et stort antal modparter. Der bør derfor gælde en række forsigtighedshensyn for anerkendelse af virkningerne af sådanne teknikker for at begrænse store engagementer og derved det maksimumstab, kreditinstituttet kan lide som følge af en enkelt kunde eller en gruppe af indbyrdes forbundne kunder. |
| --- | --- |

(51)

Selv om det, indtil der sker en yderligere gennemgang af bestemmelserne vedrørende store engagementer, er ønskeligt, at det bliver muligt at anerkende virkningerne af kreditrisikoreduktion på samme måde, som det er tilfældet i forbindelse med minimumskapitalkravene for derved at begrænse beregningskravene, blev reglerne vedrørende kreditrisikoreduktion udformet på baggrund af den generelle forskelligartede kreditrisiko som følge af engagementer over for et stort antal modparter. Der bør derfor gælde en række forsigtighedshensyn for anerkendelse af virkningerne af sådanne teknikker for at begrænse store engagementer og derved det maksimumstab, kreditinstituttet kan lide som følge af en enkelt kunde eller en gruppe af indbyrdes forbundne kunder.

| (52) | Når et kreditinstitut indgår engagementer med sit moderselskab eller med andre datterselskaber af dette moderselskab, bør forsigtigheden skærpes. Alle kreditinstitutters engagementer bør forvaltes autonomt i overensstemmelse med god bankpraksis og helt uafhængigt af ethvert andet hensyn. Dersom personer, der direkte eller indirekte besidder en kvalificeret andel af et kreditinstituts kapital, gør deres indflydelse gældende på en måde, der vil kunne skade en sund og forsigtig ledelse af instituttet, skal de kompetente myndigheder træffe de fornødne foranstaltninger til at bringe denne situation til ophør. Der bør desuden opstilles særlige regler, herunder strengere restriktioner for et kreditinstituts store engagementer med andre virksomheder inden for samme koncern. Disse regler bør dog ikke gælde, når moderselskabet er et finansielt holdingselskab eller et kreditinstitut, og når de andre datterselskaber er kreditinstitutter, finansieringsinstitutter eller virksomheder, der udøver accessorisk virksomhed, når de alle indgår i et konsolideret tilsyn med kreditinstituttet. |
| --- | --- |

(52)

Når et kreditinstitut indgår engagementer med sit moderselskab eller med andre datterselskaber af dette moderselskab, bør forsigtigheden skærpes. Alle kreditinstitutters engagementer bør forvaltes autonomt i overensstemmelse med god bankpraksis og helt uafhængigt af ethvert andet hensyn. Dersom personer, der direkte eller indirekte besidder en kvalificeret andel af et kreditinstituts kapital, gør deres indflydelse gældende på en måde, der vil kunne skade en sund og forsigtig ledelse af instituttet, skal de kompetente myndigheder træffe de fornødne foranstaltninger til at bringe denne situation til ophør. Der bør desuden opstilles særlige regler, herunder strengere restriktioner for et kreditinstituts store engagementer med andre virksomheder inden for samme koncern. Disse regler bør dog ikke gælde, når moderselskabet er et finansielt holdingselskab eller et kreditinstitut, og når de andre datterselskaber er kreditinstitutter, finansieringsinstitutter eller virksomheder, der udøver accessorisk virksomhed, når de alle indgår i et konsolideret tilsyn med kreditinstituttet.

| (53) | Kreditinstitutterne bør sikre, at de har en intern kapital, som i lyset af de risici, de er eller kan blive udsat for, er af en passende størrelse og kvalitet og er hensigtsmæssigt fordelt. Kreditinstitutter bør derfor etablere strategier og processer for evaluering og opretholdelse af en passende intern kapital. |
| --- | --- |

(53)

Kreditinstitutterne bør sikre, at de har en intern kapital, som i lyset af de risici, de er eller kan blive udsat for, er af en passende størrelse og kvalitet og er hensigtsmæssigt fordelt. Kreditinstitutter bør derfor etablere strategier og processer for evaluering og opretholdelse af en passende intern kapital.

| (54) | De kompetente myndigheder har ansvaret for at forvisse sig om, at kreditinstitutter har en god organisation og en passende egenkapital i lyset af de risici, de er eller kan blive udsat for. |
| --- | --- |

(54)

De kompetente myndigheder har ansvaret for at forvisse sig om, at kreditinstitutter har en god organisation og en passende egenkapital i lyset af de risici, de er eller kan blive udsat for.

| (55) | For at sikre, at det indre marked på bankområdet fungerer effektivt, bør Det Europæiske Banktilsynsudvalg bidrage til at sikre en ensartet anvendelse af dette direktiv og konvergens i tilsynspraksis i hele Fællesskabet, og det bør hvert år aflægge rapport til Fællesskabets institutioner om de fremskridt, der er sket. |
| --- | --- |

(55)

For at sikre, at det indre marked på bankområdet fungerer effektivt, bør Det Europæiske Banktilsynsudvalg bidrage til at sikre en ensartet anvendelse af dette direktiv og konvergens i tilsynspraksis i hele Fællesskabet, og det bør hvert år aflægge rapport til Fællesskabets institutioner om de fremskridt, der er sket.

| (56) | Af samme årsager og for at sikre, at kreditinstitutter i Fællesskabet, der er aktive i flere medlemsstater, ikke pålægges uforholdsmæssigt store byrder som følge af det ansvar, der fortsat påhviler den enkelte medlemsstats myndigheder med kompetence for tilladelser og tilsyn, er det vigtigt i væsentlig grad at øge samarbejdet mellem de kompetente myndigheder. I den forbindelse bør den konsoliderede tilsynsmyndigheds rolle styrkes. Det Europæiske Banktilsynsudvalg bør støtte og udvide et sådant samarbejde. |
| --- | --- |

(56)

Af samme årsager og for at sikre, at kreditinstitutter i Fællesskabet, der er aktive i flere medlemsstater, ikke pålægges uforholdsmæssigt store byrder som følge af det ansvar, der fortsat påhviler den enkelte medlemsstats myndigheder med kompetence for tilladelser og tilsyn, er det vigtigt i væsentlig grad at øge samarbejdet mellem de kompetente myndigheder. I den forbindelse bør den konsoliderede tilsynsmyndigheds rolle styrkes. Det Europæiske Banktilsynsudvalg bør støtte og udvide et sådant samarbejde.

| (57) | Tilsyn med kreditinstitutter på et konsolideret grundlag tager især sigte på at beskytte kreditinstitutternes indskydere og sikre stabiliteten af det finansielle system. |
| --- | --- |

(57)

Tilsyn med kreditinstitutter på et konsolideret grundlag tager især sigte på at beskytte kreditinstitutternes indskydere og sikre stabiliteten af det finansielle system.

| (58) | Med henblik på at sikre effektiviteten af tilsynet på et konsolideret grundlag bør det derfor kunne anvendes over for samtlige bankkoncerner, herunder sådanne, hvor moderselskabet ikke er et kreditinstitut. De kompetente myndigheder bør have adgang til de retsmidler, der er nødvendige for at gennemføre et sådant tilsyn. |
| --- | --- |

(58)

Med henblik på at sikre effektiviteten af tilsynet på et konsolideret grundlag bør det derfor kunne anvendes over for samtlige bankkoncerner, herunder sådanne, hvor moderselskabet ikke er et kreditinstitut. De kompetente myndigheder bør have adgang til de retsmidler, der er nødvendige for at gennemføre et sådant tilsyn.

| (59) | Hvad angår koncerner, der driver virksomhed af forskelligartet karakter, og hvis moderselskaber kontrollerer mindst ét datterselskab, der er et kreditinstitut, bør de kompetente myndigheder sikres mulighed for at vurdere kreditinstituttets finansielle situation inden for rammerne af disse koncerner. De kompetente myndigheder bør mindst have mulighed for at indhente de oplysninger fra samtlige virksomheder i koncernen, der er nødvendige for udøvelsen af deres hverv. Der bør etableres et samarbejde mellem de ansvarlige tilsynsmyndigheder inden for de forskellige finansielle sektorer, når tilsynet vedrører koncerner af virksomheder, der udøver forskellige typer finansiel virksomhed. Mens medlemsstaterne afventer en senere samordning, kan de foreskrive passende konsolideringsmetoder med henblik på at nå det med dette direktiv tilstræbte mål. |
| --- | --- |

(59)

Hvad angår koncerner, der driver virksomhed af forskelligartet karakter, og hvis moderselskaber kontrollerer mindst ét datterselskab, der er et kreditinstitut, bør de kompetente myndigheder sikres mulighed for at vurdere kreditinstituttets finansielle situation inden for rammerne af disse koncerner. De kompetente myndigheder bør mindst have mulighed for at indhente de oplysninger fra samtlige virksomheder i koncernen, der er nødvendige for udøvelsen af deres hverv. Der bør etableres et samarbejde mellem de ansvarlige tilsynsmyndigheder inden for de forskellige finansielle sektorer, når tilsynet vedrører koncerner af virksomheder, der udøver forskellige typer finansiel virksomhed. Mens medlemsstaterne afventer en senere samordning, kan de foreskrive passende konsolideringsmetoder med henblik på at nå det med dette direktiv tilstræbte mål.

| (60) | Medlemsstaterne bør kunne tilbagekalde eller undlade at meddele tilladelse til udøvelse af bankvirksomhed, hvis der er tale om koncernstrukturer, som de anser for uegnede til bankvirksomhed, bl.a. fordi der ikke vil kunne føres et tilfredsstillende tilsyn med denne virksomhed. Med henblik herpå bør de kompetente myndigheder have de nødvendige beføjelser til at sikre en sund og forsigtig forvaltning af kreditinstitutter. |
| --- | --- |

(60)

Medlemsstaterne bør kunne tilbagekalde eller undlade at meddele tilladelse til udøvelse af bankvirksomhed, hvis der er tale om koncernstrukturer, som de anser for uegnede til bankvirksomhed, bl.a. fordi der ikke vil kunne føres et tilfredsstillende tilsyn med denne virksomhed. Med henblik herpå bør de kompetente myndigheder have de nødvendige beføjelser til at sikre en sund og forsigtig forvaltning af kreditinstitutter.

| (61) | For at øge effektiviteten af det indre marked på bankområdet og sikre borgerne i Fællesskabet en passende grad af gennemsigtighed er det nødvendigt, at de kompetente myndigheder på en måde, der gør det muligt at foretage en meningsfuld sammenligning, offentliggør oplysninger om, hvordan dette direktiv gennemføres. |
| --- | --- |

(61)

For at øge effektiviteten af det indre marked på bankområdet og sikre borgerne i Fællesskabet en passende grad af gennemsigtighed er det nødvendigt, at de kompetente myndigheder på en måde, der gør det muligt at foretage en meningsfuld sammenligning, offentliggør oplysninger om, hvordan dette direktiv gennemføres.

| (62) | For at øge markedsdisciplinen og få kreditinstitutterne til at forbedre deres markedsstrategi, risikokontrol og organisation af den interne forvaltning bør kreditinstitutterne sikre en passende offentliggørelse af oplysninger. |
| --- | --- |

(62)

For at øge markedsdisciplinen og få kreditinstitutterne til at forbedre deres markedsstrategi, risikokontrol og organisation af den interne forvaltning bør kreditinstitutterne sikre en passende offentliggørelse af oplysninger.

| (63) | Undersøgelsen af problemerne inden for de områder, som omfattes af dette direktiv, såvel som af andre direktiver vedrørende kreditinstitutters virksomhed, særligt med henblik på en mere indgående samordning, kræver et samarbejde mellem de kompetente myndigheder og Kommissionen. |
| --- | --- |

(63)

Undersøgelsen af problemerne inden for de områder, som omfattes af dette direktiv, såvel som af andre direktiver vedrørende kreditinstitutters virksomhed, særligt med henblik på en mere indgående samordning, kræver et samarbejde mellem de kompetente myndigheder og Kommissionen.

| (64) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (12). |
| --- | --- |

(64)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (12).

| (65) | I sin beslutning af 5. februar 2002 om gennemførelse af lovgivningen i forbindelse med finansielle tjenester (13) anmodede Europa-Parlamentet, at Parlamentet og Rådet på lige fod bør kunne overvåge Kommissionens måde at udøve sine gennemførelsesbeføjelser på for at afspejle Parlamentets lovgivningsbeføjelser i henhold til EF-traktatens artikel 251. I den højtidelige erklæring til Parlamentet, som Kommissionens formand afgav samme dag, støttede Kommissionen denne anmodning. Den 11. december 2002 foreslog Kommissionen ændringer til afgørelse 1999/468/EF og forelagde et ændret forslag den 22. april 2004. Europa-Parlamentet er ikke af den opfattelse, at forslaget sikrer dets lovgivningsbeføjelser. Efter Europa-Parlamentets opfattelse bør Europa-Parlamentet og Rådet have mulighed for at evaluere overdragelsen af gennemførelsesbeføjelser til Kommissionen inden for en bestemt frist. Det er derfor rimeligt at begrænse den periode, hvor Kommissionen kan vedtage gennemførelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(65)

I sin beslutning af 5. februar 2002 om gennemførelse af lovgivningen i forbindelse med finansielle tjenester (13) anmodede Europa-Parlamentet, at Parlamentet og Rådet på lige fod bør kunne overvåge Kommissionens måde at udøve sine gennemførelsesbeføjelser på for at afspejle Parlamentets lovgivningsbeføjelser i henhold til EF-traktatens artikel 251. I den højtidelige erklæring til Parlamentet, som Kommissionens formand afgav samme dag, støttede Kommissionen denne anmodning. Den 11. december 2002 foreslog Kommissionen ændringer til afgørelse 1999/468/EF og forelagde et ændret forslag den 22. april 2004. Europa-Parlamentet er ikke af den opfattelse, at forslaget sikrer dets lovgivningsbeføjelser. Efter Europa-Parlamentets opfattelse bør Europa-Parlamentet og Rådet have mulighed for at evaluere overdragelsen af gennemførelsesbeføjelser til Kommissionen inden for en bestemt frist. Det er derfor rimeligt at begrænse den periode, hvor Kommissionen kan vedtage gennemførelsesforanstaltninger.

| (66) | Fra den første fremsendelse af udkast til ændringsforslag og gennemførelsesforanstaltninger bør Europa-Parlamentet have en frist på tre måneder til at behandle dem og afgive udtalelse. I hastende og behørigt begrundede tilfælde bør det være muligt at afkorte denne frist. Såfremt Europa-Parlamentet vedtager en beslutning inden for denne frist, bør Kommissionen på ny behandle de foreslåede ændringer eller foranstaltninger. |
| --- | --- |

(66)

Fra den første fremsendelse af udkast til ændringsforslag og gennemførelsesforanstaltninger bør Europa-Parlamentet have en frist på tre måneder til at behandle dem og afgive udtalelse. I hastende og behørigt begrundede tilfælde bør det være muligt at afkorte denne frist. Såfremt Europa-Parlamentet vedtager en beslutning inden for denne frist, bør Kommissionen på ny behandle de foreslåede ændringer eller foranstaltninger.

| (67) | For at undgå forstyrrelser på markederne og sikre kontinuitet i egenkapitalens generelle størrelse bør der træffes særlige overgangsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(67)

For at undgå forstyrrelser på markederne og sikre kontinuitet i egenkapitalens generelle størrelse bør der træffes særlige overgangsforanstaltninger.

| (68) | I lyset af minimumskapitalkravsreglernes risikofølsomhed er det ønskeligt regelmæssigt at kontrollere, om de har væsentlig indflydelse på den økonomiske konjunktur. Kommissionen bør under hensyntagen til bidrag fra Den Europæiske Centralbank rapportere om disse aspekter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(68)

I lyset af minimumskapitalkravsreglernes risikofølsomhed er det ønskeligt regelmæssigt at kontrollere, om de har væsentlig indflydelse på den økonomiske konjunktur. Kommissionen bør under hensyntagen til bidrag fra Den Europæiske Centralbank rapportere om disse aspekter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (69) | Der bør desuden gennemføres en harmonisering af de regler, der er nødvendige for tilsyn med likviditetsrisici. |
| --- | --- |

(69)

Der bør desuden gennemføres en harmonisering af de regler, der er nødvendige for tilsyn med likviditetsrisici.

| (70) | Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er anerkendt, i navnlig Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som de generelle principper i fællesskabsretten. |
| --- | --- |

(70)

Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er anerkendt, i navnlig Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som de generelle principper i fællesskabsretten.

| (71) | Forpligtelsen til at gennemføre dette direktiv i national ret bør kun omfatte de bestemmelser, hvori der er foretaget væsentlige ændringer i forhold til de tidligere direktiver. Forpligtelsen til at gennemføre bestemmelser, der er uændrede, er fastsat i de tidligere direktiver. |
| --- | --- |

(71)

Forpligtelsen til at gennemføre dette direktiv i national ret bør kun omfatte de bestemmelser, hvori der er foretaget væsentlige ændringer i forhold til de tidligere direktiver. Forpligtelsen til at gennemføre bestemmelser, der er uændrede, er fastsat i de tidligere direktiver.

| (72) | Dette direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de frister for gennemførelse af direktiverne i national ret, der er fastsat i bilag XIII, del B — |
| --- | --- |

(72)

Dette direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de frister for gennemførelse af direktiverne i national ret, der er fastsat i bilag XIII, del B —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

AFSNIT I

GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

1.   I dette direktiv fastsættes bestemmelser om adgangen til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut og tilsynet hermed.

2.   Artikel 39 og afsnit V, kapitel 4, afdeling 1, finder anvendelse på finansielle holdingselskaber og på blandede selskaber, der har deres hjemsted inden for Fællesskabet.

3.   Med undtagelse af medlemsstaternes centralbanker ligestilles de foretagender, der er nævnt i artikel 2, med finansieringsinstitutter med henblik på anvendelse af artikel 39 og afsnit V, kapitel 4, afdeling 1.

Artikel 2

Dette direktiv vedrører ikke virksomhed udøvet af:

| — | medlemsstaternes centralbanker |
| --- | --- |

—

medlemsstaternes centralbanker

| — | postgirokontorer |
| --- | --- |

—

postgirokontorer

| — | i Belgien: »Institut de réescompte et de garantie/Herdiscontering- en Waarborginstituut« |
| --- | --- |

—

i Belgien: »Institut de réescompte et de garantie/Herdiscontering- en Waarborginstituut«

| — | i Danmark: »Dansk Eksportfinansieringsfond«, »Danmarks Skibskreditfond« og »Dansk Landbrugs Realkreditfond« og »Kommunekredit« |
| --- | --- |

—

i Danmark: »Dansk Eksportfinansieringsfond«, »Danmarks Skibskreditfond« og »Dansk Landbrugs Realkreditfond« og »Kommunekredit«

| — | i Tyskland: »Kreditanstalt für Wiederaufbau«, foretagender, der i medfør af »Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz« er anerkendt som organer inden for den nationale boligpolitik, og hvis hovedvirksomhed ikke er bankvirksomhed, samt foretagender, der i medfør af nævnte lov er anerkendt som almennyttige boligselskaber |
| --- | --- |

—

i Tyskland: »Kreditanstalt für Wiederaufbau«, foretagender, der i medfør af »Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz« er anerkendt som organer inden for den nationale boligpolitik, og hvis hovedvirksomhed ikke er bankvirksomhed, samt foretagender, der i medfør af nævnte lov er anerkendt som almennyttige boligselskaber

| — | i Grækenland: »Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων« (Tamio Parakatathikon kai Danion) |
| --- | --- |

—

i Grækenland: »Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων« (Tamio Parakatathikon kai Danion)

| — | i Spanien: »Instituto de Crédito Oficial« |
| --- | --- |

—

i Spanien: »Instituto de Crédito Oficial«

| — | i Frankrig: »Caisse des dépôts et consignations« |
| --- | --- |

—

i Frankrig: »Caisse des dépôts et consignations«

| — | i Irland: »credit unions« og »friendly societies« |
| --- | --- |

—

i Irland: »credit unions« og »friendly societies«

| — | i Italien: »Cassa Depositi e Prestiti« |
| --- | --- |

—

i Italien: »Cassa Depositi e Prestiti«

| — | i Letland: »krājaizdevu sabiedrības«, foretagender, der i medfør af »krājaizdevu sabiedrību likums« er anerkendt som andelsforetagender, der udelukkende yder finansielle tjenesteydelser til deres medlemmer |
| --- | --- |

—

i Letland: »krājaizdevu sabiedrības«, foretagender, der i medfør af »krājaizdevu sabiedrību likums« er anerkendt som andelsforetagender, der udelukkende yder finansielle tjenesteydelser til deres medlemmer

| — | i Litauen: »kredito unijos« bortset fra »Centrine kredito unija« |
| --- | --- |

—

i Litauen: »kredito unijos« bortset fra »Centrine kredito unija«

| — | i Ungarn: »Magyar Fejlesztési Bank Rt.« og »Magyar Export-Import Bank Rt.« |
| --- | --- |

—

i Ungarn: »Magyar Fejlesztési Bank Rt.« og »Magyar Export-Import Bank Rt.«

| — | i Nederlandene: »Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV«, »NV Nordelijke Ontwikkelingsmaatschappij«, »NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering« og »Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV« |
| --- | --- |

—

i Nederlandene: »Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV«, »NV Nordelijke Ontwikkelingsmaatschappij«, »NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering« og »Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV«

| — | i Østrig: foretagender, der er anerkendt som almennyttige boligselskaber og »Österreichische Kontrollbank AG« |
| --- | --- |

—

i Østrig: foretagender, der er anerkendt som almennyttige boligselskaber og »Österreichische Kontrollbank AG«

| — | i Polen: »Spółdzielcze Kasy Oszczędnościowo — Kreditowe« og »Bank Gospodarstwa Krajowego«. |
| --- | --- |

—

i Polen: »Spółdzielcze Kasy Oszczędnościowo — Kreditowe« og »Bank Gospodarstwa Krajowego«.

| — | i Portugal: »Caixas Económicas«, der har eksisteret siden den 1. januar 1986, med undtagelse af dem som er oprettet i aktieselskabsform, og af »Caixa Económica Montepío Geral« |
| --- | --- |

—

i Portugal: »Caixas Económicas«, der har eksisteret siden den 1. januar 1986, med undtagelse af dem som er oprettet i aktieselskabsform, og af »Caixa Económica Montepío Geral«

| — | i Finland: »Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete Ab«, og »Finnvera Oyj/Finnvera Abp« |
| --- | --- |

—

i Finland: »Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete Ab«, og »Finnvera Oyj/Finnvera Abp«

| — | i Sverige: »Svenska Skeppshypotekskassan« |
| --- | --- |

—

i Sverige: »Svenska Skeppshypotekskassan«

| — | i Det Forenede Kongerige: »National Savings Bank«, »Commonwealth Development Finance Company Ltd«, »Agricultral Mortgage Corporation Ltd«, »Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd«, »Crown Agents for overseas governments and administrations«, »credit unions« og »municipal banks«. |
| --- | --- |

—

i Det Forenede Kongerige: »National Savings Bank«, »Commonwealth Development Finance Company Ltd«, »Agricultral Mortgage Corporation Ltd«, »Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd«, »Crown Agents for overseas governments and administrations«, »credit unions« og »municipal banks«.

Artikel 3

1.   Et eller flere kreditinstitutter, der den 15. december 1977 var beliggende i samme medlemsstat, og som på denne dato var varigt tilsluttet et centralorgan, der kontrollerer dem, og som er etableret i samme medlemsstat, kan undtages fra betingelserne i artikel 7 og artikel 11, stk. 1, forudsat at den nationale lovgivning senest den 15. december 1979 indeholder følgende bestemmelser:

| a) | centralorganet og de tilsluttede institutter hæfter solidarisk for deres forpligtelser, eller de tilsluttede institutters forpligtelser garanteres fuldt ud af centralorganet |
| --- | --- |

a)

centralorganet og de tilsluttede institutter hæfter solidarisk for deres forpligtelser, eller de tilsluttede institutters forpligtelser garanteres fuldt ud af centralorganet

| b) | centralorganets og samtlige tilsluttede institutters solvens og likviditet kontrolleres i deres helhed på grundlag af koncernregnskaber, og |
| --- | --- |

b)

centralorganets og samtlige tilsluttede institutters solvens og likviditet kontrolleres i deres helhed på grundlag af koncernregnskaber, og

| c) | centralorganets ledelse er bemyndiget til at give instrukser til de tilsluttede institutters ledelse. |
| --- | --- |

c)

centralorganets ledelse er bemyndiget til at give instrukser til de tilsluttede institutters ledelse.

Kreditinstitutter, som har lokalt virkefelt, og som efter den 15. december 1977 varigt tilsluttes et centralorgan i den i første afsnit angivne forstand, kan drage fordel af de i første afsnit fastsatte bestemmelser, såfremt de udgør en normal udvidelse af det net, der hører ind under dette centralorgan.

Når det drejer sig om andre kreditinstitutter end sådanne, som oprettes i nyinddæmmede regioner eller er et resultat af fusion eller spaltning af eksisterende institutter, der hører ind under centralorganet, kan Kommissionen efter proceduren i artikel 151, stk. 2, fastsætte supplerende regler for anvendelsen af andet afsnit, herunder ophævelse af de i første afsnit fastsatte undtagelser, såfremt den finder, at tilslutningen af nye institutter, der nyder fordel af den i andet afsnit fastsatte ordning, vil kunne påvirke konkurrencen negativt.

2.   De kreditinstitutter, der henvises til i stk. 1, første afsnit, kan også være undtaget fra anvendelse af artikel 9 og 10 samt afsnit V, kapitel 2, afdeling 2, 3, 4, 5 og 6, og kapitel 3 for så vidt, jf. dog anvendelsen af samme bestemmelser på centralorganet, helheden — bestående af centralorganet og dets tilsluttede institutter — er genstand for tilsyn på et konsolideret grundlag med hensyn til disse bestemmelser.

I undtagelsestilfælde anvendes artikel 16, 23, 24 og 25, artikel 26, stk. 1-3 og artikel 28-37 på helheden, som udgøres af centralorganet og dets tilsluttede institutter.

Artikel 4

I dette direktiv forstås ved

| 1) | »kreditinstitut«:






  a) | et foretagende, hvis virksomhed består i fra offentligheden at modtage indlån eller andre midler, der skal tilbagebetales, samt i at yde lån for egen regning, eller |
| --- | --- | --- |

1)

»kreditinstitut«:

a)

et foretagende, hvis virksomhed består i fra offentligheden at modtage indlån eller andre midler, der skal tilbagebetales, samt i at yde lån for egen regning, eller

| b) | en udsteder af elektroniske penge som omhandlet i direktiv 2000/46/EF (14) |
| --- | --- |

b)

en udsteder af elektroniske penge som omhandlet i direktiv 2000/46/EF (14)

| 2) | »tilladelse«: en fra myndighederne hidrørende akt, uanset formen, som medfører ret til at udøve virksomhed som kreditinstitut |
| --- | --- |

2)

»tilladelse«: en fra myndighederne hidrørende akt, uanset formen, som medfører ret til at udøve virksomhed som kreditinstitut

| 3) | »filial«: en afdeling, som retligt udgør en ikke-selvstændig del af et kreditinstitut, og som helt eller delvis foretager forretninger, der er forbundet med virksomhed som kreditinstitut |
| --- | --- |

3)

»filial«: en afdeling, som retligt udgør en ikke-selvstændig del af et kreditinstitut, og som helt eller delvis foretager forretninger, der er forbundet med virksomhed som kreditinstitut

| 4) | »kompetente myndigheder«: de nationale myndigheder, der ved lov eller anden forskrift er bemyndiget til at udøve tilsyn med kreditinstitutter |
| --- | --- |

4)

»kompetente myndigheder«: de nationale myndigheder, der ved lov eller anden forskrift er bemyndiget til at udøve tilsyn med kreditinstitutter

| 5) | »finansieringsinstitut«: et foretagende, der ikke er et kreditinstitut, og hvis hovedvirksomhed består i at erhverve kapitalinteresser eller i at udøve en eller flere af aktiviteterne i nr. 2-12 på listen i bilag I |
| --- | --- |

5)

»finansieringsinstitut«: et foretagende, der ikke er et kreditinstitut, og hvis hovedvirksomhed består i at erhverve kapitalinteresser eller i at udøve en eller flere af aktiviteterne i nr. 2-12 på listen i bilag I

| 6) | »institutter« i afsnit V, kapitel 2, afdeling 2 og 3: institutter som defineret i artikel 3, stk. 1, litra c), i direktiv 2006/.../EF |
| --- | --- |

6)

»institutter« i afsnit V, kapitel 2, afdeling 2 og 3: institutter som defineret i artikel 3, stk. 1, litra c), i direktiv 2006/.../EF

| 7) | »hjemland«: den medlemsstat, i hvilken et kreditinstitut er meddelt tilladelse ifølge artikel 6-9 og artikel 11-14 |
| --- | --- |

7)

»hjemland«: den medlemsstat, i hvilken et kreditinstitut er meddelt tilladelse ifølge artikel 6-9 og artikel 11-14

| 8) | »værtsland«: den medlemsstat, i hvilken et kreditinstitut har en filial eller præsterer tjenesteydelser |
| --- | --- |

8)

»værtsland«: den medlemsstat, i hvilken et kreditinstitut har en filial eller præsterer tjenesteydelser

| 9) | »kontrol«: den forbindelse, der findes mellem et moderselskab og et datterselskab, som fastsat i artikel 1 i direktiv 83/349/EØF, eller en forbindelse af samme art mellem en fysisk eller juridisk person og et foretagende |
| --- | --- |

9)

»kontrol«: den forbindelse, der findes mellem et moderselskab og et datterselskab, som fastsat i artikel 1 i direktiv 83/349/EØF, eller en forbindelse af samme art mellem en fysisk eller juridisk person og et foretagende

| 10) | »kapitalinteresser« med henblik på artikel 57, litra o) og p), artikel 71-73 og afsnit V, kapitel 4: kapitalinteresser som omhandlet i artikel 17, første punktum, i Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978, om årsregnskaberne for visse selskabsformer (15) eller det forhold, at der direkte eller indirekte besiddes 20 % eller mere af stemmerettighederne eller kapitalen i en virksomhed |
| --- | --- |

10)

»kapitalinteresser« med henblik på artikel 57, litra o) og p), artikel 71-73 og afsnit V, kapitel 4: kapitalinteresser som omhandlet i artikel 17, første punktum, i Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978, om årsregnskaberne for visse selskabsformer (15) eller det forhold, at der direkte eller indirekte besiddes 20 % eller mere af stemmerettighederne eller kapitalen i en virksomhed

| 11) | »kvalificeret deltagelse«: direkte eller indirekte besiddelse af mindst 10 % af kapitalen eller stemmerettighederne eller en besiddelse, som giver mulighed for at udøve en betydelig indflydelse på forvaltningen af et foretagende |
| --- | --- |

11)

»kvalificeret deltagelse«: direkte eller indirekte besiddelse af mindst 10 % af kapitalen eller stemmerettighederne eller en besiddelse, som giver mulighed for at udøve en betydelig indflydelse på forvaltningen af et foretagende

| 12) | »moderselskab«:






  a) | en modervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF, eller |
| --- | --- | --- |

12)

»moderselskab«:

a)

en modervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF, eller

| b) | i medfør af afsnit V, kapitel 2, afdeling 5, artikel 71-73 og kapitel 4, en modervirksomhed som defineret i artikel 1, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF samt enhver virksomhed, der efter de kompetente myndigheders opfattelse faktisk udøver en bestemmende indflydelse over en anden virksomhed |
| --- | --- |

b)

i medfør af afsnit V, kapitel 2, afdeling 5, artikel 71-73 og kapitel 4, en modervirksomhed som defineret i artikel 1, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF samt enhver virksomhed, der efter de kompetente myndigheders opfattelse faktisk udøver en bestemmende indflydelse over en anden virksomhed

| 13) | »datterselskab«:






  a) | en dattervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF, eller |
| --- | --- | --- |

13)

»datterselskab«:

a)

en dattervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF, eller

| b) | i medfør af afsnit V, kapitel 2, afdeling 5, artikel 71-73 og kapitel 4, en dattervirksomhed som defineret i artikel 1, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF samt enhver virksomhed, over hvilket et moderselskab efter de kompetente myndigheders opfattelse faktisk udøver en bestemmende indflydelse. |
| --- | --- |

b)

i medfør af afsnit V, kapitel 2, afdeling 5, artikel 71-73 og kapitel 4, en dattervirksomhed som defineret i artikel 1, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF samt enhver virksomhed, over hvilket et moderselskab efter de kompetente myndigheders opfattelse faktisk udøver en bestemmende indflydelse.

Ethvert datterselskab af et datterselskab anses også for at være et datterselskab af det moderselskab, som står i spidsen for disse foretagender

| 14) | »moderkreditinstitut i en medlemsstat«: et kreditinstitut, der som datterselskab har et kreditinstitut eller et finansieringsinstitut, eller som har kapitalinteresser i sådanne institutter, og som ikke selv er datterselskab af et andet kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i samme medlemsstat, eller et finansielt holdingselskab, der er etableret i samme medlemsstat |
| --- | --- |

14)

»moderkreditinstitut i en medlemsstat«: et kreditinstitut, der som datterselskab har et kreditinstitut eller et finansieringsinstitut, eller som har kapitalinteresser i sådanne institutter, og som ikke selv er datterselskab af et andet kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i samme medlemsstat, eller et finansielt holdingselskab, der er etableret i samme medlemsstat

| 15) | »finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat«: et finansielt holdingselskab, der ikke selv er datterselskab af et kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i samme medlemsstat, eller af et finansielt holdingselskab, der er etableret i samme medlemsstat |
| --- | --- |

15)

»finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat«: et finansielt holdingselskab, der ikke selv er datterselskab af et kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i samme medlemsstat, eller af et finansielt holdingselskab, der er etableret i samme medlemsstat

| 16) | »moderkreditinstitut i EU«: et moderkreditinstitut i en medlemsstat, der ikke er datterselskab af et andet kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i en medlemsstat, eller et finansielt holdingselskab, der er etableret i en medlemsstat |
| --- | --- |

16)

»moderkreditinstitut i EU«: et moderkreditinstitut i en medlemsstat, der ikke er datterselskab af et andet kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i en medlemsstat, eller et finansielt holdingselskab, der er etableret i en medlemsstat

| 17) | »finansielt moderholdingselskab i EU«: et finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat, der ikke er datterselskab af et kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i en medlemsstat, eller af et andet finansielt holdingselskab, der er etableret i en medlemsstat |
| --- | --- |

17)

»finansielt moderholdingselskab i EU«: et finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat, der ikke er datterselskab af et kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i en medlemsstat, eller af et andet finansielt holdingselskab, der er etableret i en medlemsstat

| 18) | »offentlige enheder«: ikke-kommercielle administrative organer, der er ansvarlige over for centralregeringen, regionale regeringer eller lokale myndigheder, eller myndigheder, som ud fra de relevante myndigheders syn udøver samme ansvar som regionale og lokale myndigheder, eller ikke-kommercielle foretagender, der ejes af centralregeringer, med særlige garantiordninger, og kan omfatte lovhjemlede selvstyrende enheder under offentligt tilsyn |
| --- | --- |

18)

»offentlige enheder«: ikke-kommercielle administrative organer, der er ansvarlige over for centralregeringen, regionale regeringer eller lokale myndigheder, eller myndigheder, som ud fra de relevante myndigheders syn udøver samme ansvar som regionale og lokale myndigheder, eller ikke-kommercielle foretagender, der ejes af centralregeringer, med særlige garantiordninger, og kan omfatte lovhjemlede selvstyrende enheder under offentligt tilsyn

| 19) | »finansielt holdingselskab«: et finansieringsinstitut, hvis datterselskaber udelukkende eller fortrinsvis er kreditinstitutter eller finansieringsinstitutter (hvoraf mindst ét er et kreditinstitut), og som ikke er et blandet finansielt holdingselskab som omhandlet i direktiv 2002/87/EF (16), artikel 2, nr. 15 |
| --- | --- |

19)

»finansielt holdingselskab«: et finansieringsinstitut, hvis datterselskaber udelukkende eller fortrinsvis er kreditinstitutter eller finansieringsinstitutter (hvoraf mindst ét er et kreditinstitut), og som ikke er et blandet finansielt holdingselskab som omhandlet i direktiv 2002/87/EF (16), artikel 2, nr. 15

| 20) | »blandet holdingselskab«: et moderselskab, der ikke er et finansielt holdingselskab eller et kreditinstitut eller et blandet finansielt holdingselskab som omhandlet i direktiv 2002/87/EF, artikel 2, nr. 15, og hvis datterselskaber omfatter mindst ét kreditinstitut |
| --- | --- |

20)

»blandet holdingselskab«: et moderselskab, der ikke er et finansielt holdingselskab eller et kreditinstitut eller et blandet finansielt holdingselskab som omhandlet i direktiv 2002/87/EF, artikel 2, nr. 15, og hvis datterselskaber omfatter mindst ét kreditinstitut

| 21) | »accessorisk servicevirksomhed«: en virksomhed, hvis hovedaktivitet består i besiddelse og forvaltning af fast ejendom, forvaltning af edb-serviceydelser eller enhver anden lignende aktivitet, der har accessorisk karakter i forhold til et eller flere kreditinstitutters ordinære virksomhed |
| --- | --- |

21)

»accessorisk servicevirksomhed«: en virksomhed, hvis hovedaktivitet består i besiddelse og forvaltning af fast ejendom, forvaltning af edb-serviceydelser eller enhver anden lignende aktivitet, der har accessorisk karakter i forhold til et eller flere kreditinstitutters ordinære virksomhed

| 22) | »operationel risiko«: risiko for tab som følge af uhensigtsmæssige eller mangelfulde interne procedurer, menneskelige fejl og systemmæssige fejl eller som følge af eksterne begivenheder, inklusive juridiske risici |
| --- | --- |

22)

»operationel risiko«: risiko for tab som følge af uhensigtsmæssige eller mangelfulde interne procedurer, menneskelige fejl og systemmæssige fejl eller som følge af eksterne begivenheder, inklusive juridiske risici

| 23) | »centralbanker«: omfatter Den Europæiske Centralbank, medmindre andet er anført |
| --- | --- |

23)

»centralbanker«: omfatter Den Europæiske Centralbank, medmindre andet er anført

| 24) | »udvandingsrisiko«: risikoen for, at en fordring mindskes gennem kontantlån eller andre typer lån til låntager |
| --- | --- |

24)

»udvandingsrisiko«: risikoen for, at en fordring mindskes gennem kontantlån eller andre typer lån til låntager

| 25) | »sandsynlighed for misligholdelse«: sandsynligheden for, at en modpart over et tidsrum på et år misligholder sine forpligtelser |
| --- | --- |

25)

»sandsynlighed for misligholdelse«: sandsynligheden for, at en modpart over et tidsrum på et år misligholder sine forpligtelser

| 26) | »tab« med henblik på afsnit V, kapitel 2, afdeling 3: økonomisk tab, herunder virkningerne af væsentlige diskonteringer og væsentlige direkte og indirekte omkostninger i tilknytning til inddrivelser i forbindelse med instrumentet |
| --- | --- |

26)

»tab« med henblik på afsnit V, kapitel 2, afdeling 3: økonomisk tab, herunder virkningerne af væsentlige diskonteringer og væsentlige direkte og indirekte omkostninger i tilknytning til inddrivelser i forbindelse med instrumentet

| 27) | »tab i tilfælde af misligholdelse« (loss given default (LGD)): tabet ved et engagement som følge af modpartens misligholdelse i forhold til det udestående tilgodehavende ved misligholdelse |
| --- | --- |

27)

»tab i tilfælde af misligholdelse« (loss given default (LGD)): tabet ved et engagement som følge af modpartens misligholdelse i forhold til det udestående tilgodehavende ved misligholdelse

| 28) | »omregningsfaktor«: forholdet mellem det på nuværende tidspunkt ikke-udnyttede engagement, som der vil blive trukket på, og som vil blive et udestående tilgodehavende i tilfælde af misligholdelse, og det ikke-udnyttede engagement generelt; størrelsen af engagementet bestemmes i kraft af den meddelte grænse, medmindre den ikke-meddelte grænse er højere |
| --- | --- |

28)

»omregningsfaktor«: forholdet mellem det på nuværende tidspunkt ikke-udnyttede engagement, som der vil blive trukket på, og som vil blive et udestående tilgodehavende i tilfælde af misligholdelse, og det ikke-udnyttede engagement generelt; størrelsen af engagementet bestemmes i kraft af den meddelte grænse, medmindre den ikke-meddelte grænse er højere

| 29) | »forventet tab« (EL) med henblik på afsnit V, kapitel 2, afdeling 3: det beløb, der forventes tabt i forbindelse med et engagement som følge af modpartens potentielle misligholdelse eller risikoen for udvanding over en etårig periode i forhold til det misligholdte tilgodehavende |
| --- | --- |

29)

»forventet tab« (EL) med henblik på afsnit V, kapitel 2, afdeling 3: det beløb, der forventes tabt i forbindelse med et engagement som følge af modpartens potentielle misligholdelse eller risikoen for udvanding over en etårig periode i forhold til det misligholdte tilgodehavende

| 30) | »kreditrisikoreduktion«: en teknik, et kreditinstitut anvender for at mindske kreditrisikoen ved et eller flere af sine engagementer |
| --- | --- |

30)

»kreditrisikoreduktion«: en teknik, et kreditinstitut anvender for at mindske kreditrisikoen ved et eller flere af sine engagementer

| 31) | »finansieret kreditrisikoafdækning«: en teknik til kreditrisikoreduktion, hvor reduktionen af kreditrisikoen ved et kreditinstituts engagement skyldes kreditinstituttets ret til — i tilfælde af modpartens misligholdelse eller hvis en af de øvrige specificerede begivenheder, der vedrører modparten, indtræffer — at realisere eller opnå overførsel eller erhvervelse af eller at tilbageholde visse aktiver eller beløb eller at mindske engagementets størrelse til eller erstatte dette beløb med forskellen mellem engagementets størrelse og størrelsen af fordringen på kreditinstituttet |
| --- | --- |

31)

»finansieret kreditrisikoafdækning«: en teknik til kreditrisikoreduktion, hvor reduktionen af kreditrisikoen ved et kreditinstituts engagement skyldes kreditinstituttets ret til — i tilfælde af modpartens misligholdelse eller hvis en af de øvrige specificerede begivenheder, der vedrører modparten, indtræffer — at realisere eller opnå overførsel eller erhvervelse af eller at tilbageholde visse aktiver eller beløb eller at mindske engagementets størrelse til eller erstatte dette beløb med forskellen mellem engagementets størrelse og størrelsen af fordringen på kreditinstituttet

| 32) | »ufinansieret kreditrisikoafdækning«: en teknik til kreditrisikoreduktion, hvor reduktionen af kreditrisikoen ved et kreditinstituts engagement skyldes tredjemands forpligtelse til at betale et beløb i tilfælde af låntagers misligholdelse eller andre specificerede kreditbegivenheder |
| --- | --- |

32)

»ufinansieret kreditrisikoafdækning«: en teknik til kreditrisikoreduktion, hvor reduktionen af kreditrisikoen ved et kreditinstituts engagement skyldes tredjemands forpligtelse til at betale et beløb i tilfælde af låntagers misligholdelse eller andre specificerede kreditbegivenheder

| 33) | »genkøbstransaktion«: enhver transaktion, der er omfattet af en aftale, der falder ind under definitionen af »genkøbsaftale« eller »omvendt genkøbsaftale« som defineret i artikel 3, stk. 1, litra m), i direktiv 2006/.../EF |
| --- | --- |

33)

»genkøbstransaktion«: enhver transaktion, der er omfattet af en aftale, der falder ind under definitionen af »genkøbsaftale« eller »omvendt genkøbsaftale« som defineret i artikel 3, stk. 1, litra m), i direktiv 2006/.../EF

| 34) | »transaktion vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer«: alle transaktioner, der falder inden for definitionen af »udlån af værdipapirer eller råvarer« eller »indlån af værdipapirer eller råvarer« som defineret i artikel 3, stk. 1, litra n), i direktiv 2006/.../EF |
| --- | --- |

34)

»transaktion vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer«: alle transaktioner, der falder inden for definitionen af »udlån af værdipapirer eller råvarer« eller »indlån af værdipapirer eller råvarer« som defineret i artikel 3, stk. 1, litra n), i direktiv 2006/.../EF

| 35) | »kontantlignende instrument«: et indlånsbevis eller lignende instrument, der udstedes af det långivende kreditinstitut |
| --- | --- |

35)

»kontantlignende instrument«: et indlånsbevis eller lignende instrument, der udstedes af det långivende kreditinstitut

| 36) | »securitisation«: en transaktion eller ordning, hvorved risikoen ved et engagement eller en pulje af engagementer opdeles i trancher og er karakteriseret ved følgende:






  a) | betalingerne i forbindelse med en transaktion eller ordning afhænger af indfrielsen af et engagement eller en pulje af engagementer, og |
| --- | --- | --- |

36)

»securitisation«: en transaktion eller ordning, hvorved risikoen ved et engagement eller en pulje af engagementer opdeles i trancher og er karakteriseret ved følgende:

a)

betalingerne i forbindelse med en transaktion eller ordning afhænger af indfrielsen af et engagement eller en pulje af engagementer, og

| b) | underordningen af trancher afgør fordelingen af tabene i transaktionens eller ordningens levetid |
| --- | --- |

b)

underordningen af trancher afgør fordelingen af tabene i transaktionens eller ordningens levetid

| 37) | »traditionel securitisation«: en securitisation, der omfatter økonomisk overførsel af engagementer, der securitiseres, til en securitisationsenhed med et særligt formål, der udsteder værdipapirer; dette sker ved overførsel af ejerskabet af securitiserede engagementer fra det engagementsleverende kreditinstitut eller gennem indirekte deltagelse; de udstedte værdipapirer repræsenterer ikke det engagementsleverende kreditinstituts betalingsforpligtelser |
| --- | --- |

37)

»traditionel securitisation«: en securitisation, der omfatter økonomisk overførsel af engagementer, der securitiseres, til en securitisationsenhed med et særligt formål, der udsteder værdipapirer; dette sker ved overførsel af ejerskabet af securitiserede engagementer fra det engagementsleverende kreditinstitut eller gennem indirekte deltagelse; de udstedte værdipapirer repræsenterer ikke det engagementsleverende kreditinstituts betalingsforpligtelser

| 38) | »syntetisk securitisation«: en securitisation, hvor opdelingen i trancher sker ved brug af kreditderivater eller garantier, og puljen af engagementer ikke fjernes fra det engagementsleverende kreditinstituts balance |
| --- | --- |

38)

»syntetisk securitisation«: en securitisation, hvor opdelingen i trancher sker ved brug af kreditderivater eller garantier, og puljen af engagementer ikke fjernes fra det engagementsleverende kreditinstituts balance

| 39) | »tranche«: et ved aftale fastlagt segment af kreditrisikoen ved et engagement eller en række engagementer, hvor en position i segmentet medfører risiko for et større eller mindre kredittab end samme beløbs position i hvert af de andre sådanne segmenter, idet der ikke tages hensyn til den direkte kreditrisikoafdækning, tredjemand giver indehavere af positioner i segmentet eller i andre segmenter |
| --- | --- |

39)

»tranche«: et ved aftale fastlagt segment af kreditrisikoen ved et engagement eller en række engagementer, hvor en position i segmentet medfører risiko for et større eller mindre kredittab end samme beløbs position i hvert af de andre sådanne segmenter, idet der ikke tages hensyn til den direkte kreditrisikoafdækning, tredjemand giver indehavere af positioner i segmentet eller i andre segmenter

| 40) | »securitisationsposition«: engagement over for en securitisation |
| --- | --- |

40)

»securitisationsposition«: engagement over for en securitisation

| 41) | »engagementsleverende kreditinstitut«: et af følgende:






  a) | en enhed, der enten selv eller via tilknyttede enheder direkte eller indirekte var involveret i den oprindelige aftale, der skabte låntagers eller en potentiel låntagers forpligtelser eller potentielle forpligtelser, der medførte en securitisation af risikoen, eller |
| --- | --- | --- |

41)

»engagementsleverende kreditinstitut«: et af følgende:

a)

en enhed, der enten selv eller via tilknyttede enheder direkte eller indirekte var involveret i den oprindelige aftale, der skabte låntagers eller en potentiel låntagers forpligtelser eller potentielle forpligtelser, der medførte en securitisation af risikoen, eller

| b) | en enhed, der overtager tredjemands engagementer og derefter securitiserer dem |
| --- | --- |

b)

en enhed, der overtager tredjemands engagementer og derefter securitiserer dem

| 42) | »organiserende kreditinstitut«: et andet kreditinstitut end det engagementsleverende, der etablerer og forvalter et program for virksomhedscertifikater med sikkerhed i specificerede aktiver eller en anden securitisationsordning, hvor der opkøbes engagementer fra tredjemand |
| --- | --- |

42)

»organiserende kreditinstitut«: et andet kreditinstitut end det engagementsleverende, der etablerer og forvalter et program for virksomhedscertifikater med sikkerhed i specificerede aktiver eller en anden securitisationsordning, hvor der opkøbes engagementer fra tredjemand

| 43) | »kreditforbedring«: et ved aftale indgået arrangement, hvorved en positions kreditkvalitet i forbindelse med en securitisation forbedres i forhold til, hvad den ville have været, hvis der ikke var sket en kreditforbedring, herunder forbedringer via flere lavere rangerende trancher i forbindelse med securitisation eller andre typer kreditrisikoafdækning |
| --- | --- |

43)

»kreditforbedring«: et ved aftale indgået arrangement, hvorved en positions kreditkvalitet i forbindelse med en securitisation forbedres i forhold til, hvad den ville have været, hvis der ikke var sket en kreditforbedring, herunder forbedringer via flere lavere rangerende trancher i forbindelse med securitisation eller andre typer kreditrisikoafdækning

| 44) | »securitisationsenhed med særligt formål« (securitisation special purpose entity (SSPE)): et forvaltningsinstitut eller et andet selskab end et kreditinstitut, som er etableret med henblik på at foretage en eller flere securitisationer, hvis aktiviteter er begrænset til dette formål, hvis struktur har til formål at adskille securitisationsenhedens forpligtelser fra det engagementsleverende kreditinstituts, og hvor de juridiske personer, der ejer securitisationsenheden, i ubegrænset omfang kan pantsætte eller sælge de hermed forbundne rettigheder |
| --- | --- |

44)

»securitisationsenhed med særligt formål« (securitisation special purpose entity (SSPE)): et forvaltningsinstitut eller et andet selskab end et kreditinstitut, som er etableret med henblik på at foretage en eller flere securitisationer, hvis aktiviteter er begrænset til dette formål, hvis struktur har til formål at adskille securitisationsenhedens forpligtelser fra det engagementsleverende kreditinstituts, og hvor de juridiske personer, der ejer securitisationsenheden, i ubegrænset omfang kan pantsætte eller sælge de hermed forbundne rettigheder

| 45) | »gruppe af indbyrdes forbundne kunder«:






  a) | enten to eller flere fysiske eller juridiske personer, der — indtil det modsatte er godtgjort — for så vidt angår engagementet udgør en helhed, fordi en af dem udøver direkte eller indirekte kontrol med den anden eller de andre, eller |
| --- | --- | --- |

45)

»gruppe af indbyrdes forbundne kunder«:

a)

enten to eller flere fysiske eller juridiske personer, der — indtil det modsatte er godtgjort — for så vidt angår engagementet udgør en helhed, fordi en af dem udøver direkte eller indirekte kontrol med den anden eller de andre, eller

| b) | to eller flere fysiske eller juridiske personer, hvoraf ingen udøver kontrol med den anden eller de andre som nævnt i litra a), men som for så vidt angår engagementet må anses for at udgøre en helhed, fordi der består sådanne indbyrdes forbindelser mellem dem, at der er sandsynlighed for, at hvis den ene kommer i økonomiske vanskeligheder, vil den anden eller de andre også få vanskeligheder med tilbagebetalingen |
| --- | --- |

b)

to eller flere fysiske eller juridiske personer, hvoraf ingen udøver kontrol med den anden eller de andre som nævnt i litra a), men som for så vidt angår engagementet må anses for at udgøre en helhed, fordi der består sådanne indbyrdes forbindelser mellem dem, at der er sandsynlighed for, at hvis den ene kommer i økonomiske vanskeligheder, vil den anden eller de andre også få vanskeligheder med tilbagebetalingen

| 46) | »snævre forbindelser«: en situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er knyttet til hinanden på en af følgende måder:






  a) | kapitalinteresser i form af besiddelse af mindst 20 % af stemmerettighederne eller af kapitalen i en virksomhed, enten direkte eller gennem kontrol |
| --- | --- | --- |

46)

»snævre forbindelser«: en situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er knyttet til hinanden på en af følgende måder:

a)

kapitalinteresser i form af besiddelse af mindst 20 % af stemmerettighederne eller af kapitalen i en virksomhed, enten direkte eller gennem kontrol

| b) | kontrol, eller |
| --- | --- |

b)

kontrol, eller

| c) | det forhold, at begge eller alle er varigt knyttet til den samme tredjemand gennem kontrol |
| --- | --- |

c)

det forhold, at begge eller alle er varigt knyttet til den samme tredjemand gennem kontrol

| 47) | »anerkendte børser«: børser, der er anerkendt som sådan af de kompetente myndigheder, og som opfylder følgende krav:






  a) | de fungerer regelmæssigt |
| --- | --- | --- |

47)

»anerkendte børser«: børser, der er anerkendt som sådan af de kompetente myndigheder, og som opfylder følgende krav:

a)

de fungerer regelmæssigt

| b) | de er underlagt regler, udstedt eller godkendt af de relevante myndigheder i børsens hjemland, som fastlægger vilkårene for børsens funktion, vilkårene for adgangen til denne samt de vilkår, som en kontrakt skal opfylde, for at den reelt kan omsættes på børsen, og |
| --- | --- |

b)

de er underlagt regler, udstedt eller godkendt af de relevante myndigheder i børsens hjemland, som fastlægger vilkårene for børsens funktion, vilkårene for adgangen til denne samt de vilkår, som en kontrakt skal opfylde, for at den reelt kan omsættes på børsen, og

| c) | de har en clearingordning, hvorved der til de i bilag IV nævnte kontrakter stilles daglige margenkrav, som efter de kompetente myndigheders opfattelse yder en tilstrækkelig beskyttelse. |
| --- | --- |

c)

de har en clearingordning, hvorved der til de i bilag IV nævnte kontrakter stilles daglige margenkrav, som efter de kompetente myndigheders opfattelse yder en tilstrækkelig beskyttelse.

Artikel 5

Medlemsstaterne forbyder personer eller foretagender, som ikke er kreditinstitutter, erhvervsmæssigt at tage imod indlån eller andre tilbagebetalingspligtige midler fra offentligheden.

Stk. 1 gælder ikke, når en medlemsstat eller en regional eller lokal myndighed i en medlemsstat eller offentlige internationale organisationer, som én eller flere medlemsstater er medlem af, modtager indlån eller andre tilbagebetalingspligtige midler; det gælder heller ikke i tilfælde, der udtrykkelig er omfattet af national lovgivning eller fællesskabslovgivning, forudsat at disse aktiviteter er undergivet regler og tilsyn med henblik på beskyttelse af indlånere eller investorer og finder anvendelse på disse tilfælde.

AFSNIT II

BETINGELSER FOR ADGANG TIL AT OPTAGE OG UDØVE VIRKSOMHED SOM KREDITINSTITUT

Artikel 6

Medlemsstaterne drager omsorg for, at kreditinstitutterne er meddelt tilladelse, før de påbegynder deres virksomhed. Med forbehold af artikel 7-12 fastsætter de betingelserne herfor og meddeler dem til Kommissionen.

Artikel 7

Medlemsstaterne træffer bestemmelse om, at der til en ansøgning om tilladelse skal knyttes en driftsplan med særlig angivelse af arten af de påtænkte forretninger og af kreditinstituttets organisation.

Artikel 8

Medlemsstaterne kan ikke fastsætte, at anmodningen om tilladelse skal behandles ud fra markedets økonomiske behov.

Artikel 9

1.   Med forbehold af andre generelle betingelser, der måtte være fastsat i de nationale bestemmelser, meddeler de kompetente myndigheder ikke tilladelse, når der i kreditinstituttet ikke forefindes en særskilt egenkapital, eller når startkapitalen er mindre end 5 mio. EUR.

»Startkapitel« omfatter kapital og reserver som omhandlet i artikel 57, litra a) og b).

Medlemsstaterne kan lade de virksomheder, der ikke opfylder betingelsen om særskilt egenkapital, og som bestod den 15. december 1979, fortsætte deres virksomhed. De kan fritage disse virksomheder for at opfylde betingelsen i artikel 11, stk. 1

2.   Medlemsstaterne kan dog på grundlag af følgende krav meddele tilladelse til særlige kategorier af kreditinstitutter, hvis startkapital er mindre end den i stk. 1 fastsatte:

| a) | startkapitalen må ikke være mindre end 1 mio. EUR |
| --- | --- |

a)

startkapitalen må ikke være mindre end 1 mio. EUR

| b) | de interesserede medlemsstater skal give Kommissionen en begrundelse for, hvorfor de udnytter denne mulighed, og |
| --- | --- |

b)

de interesserede medlemsstater skal give Kommissionen en begrundelse for, hvorfor de udnytter denne mulighed, og

| c) | navnet på hver af de kreditinstitutter, der ikke har den i stk. 1 omhandlede minimumskapitel, efterfølges af en bemærkning herom i den fortegnelse, der er nævnt i artikel 14. |
| --- | --- |

c)

navnet på hver af de kreditinstitutter, der ikke har den i stk. 1 omhandlede minimumskapitel, efterfølges af en bemærkning herom i den fortegnelse, der er nævnt i artikel 14.

Artikel 10

1.   Et kreditinstituts egenkapital må ikke falde til et mindre beløb end den startkapital, der krævedes ifølge artikel 9.

2.   Medlemsstaterne kan beslutte, at kreditinstitutter, som eksisterede den 1. januar 1993, og hvis egenkapital var mindre end de niveauer, som er fastsat for startkapitalen i artikel 9, fortsat kan drive virksomhed. I så fald må egenkapitalen ikke falde til under det maksimumsbeløb, den havde nået efter den 22. december 1989.

3.   Hvis kontrollen med et kreditinstitut, som falder ind under kategorien i stk. 2, overtages af en anden fysisk eller juridisk person end den, der tidligere kontrollerede det, skal kreditinstituttets egenkapital være på mindst det niveau, som er fastsat for startkapitalen i artikel 9.

4.   Under visse særlige omstændigheder og med de kompetente myndigheders billigelse må den samlede egenkapital i det institut, der opstår i forbindelse med en sammenslutning af to eller flere kreditinstitutter, som falder ind under kategorien i stk. 2, ikke være mindre end de sammensluttede kreditinstitutters samlede egenkapital på tidspunktet for sammenslutningen, så længe de relevante niveauer, som er omhandlet i artikel 9, ikke er nået.

5.   Hvis egenkapitalen i de i stk. 1, 2 og 4 nævnte tilfælde falder, kan de kompetente myndigheder, når omstændighederne berettiger dertil, give kreditinstituttet en begrænset frist til at bringe sin egenkapital op på det krævede minimum eller ophøre med at drive virksomhed.

Artikel 11

1.   De kompetente myndigheder meddeler kun tilladelse til de pågældende kreditinstitutter, når der er mindst to personer, som faktisk bestemmer hovedlinjerne for kreditinstituttets virksomhed.

De meddeler ikke tilladelse, såfremt disse personer ikke er i besiddelse af den nødvendige hæderlighed eller en fyldestgørende erfaring til at udøve disse funktioner.

2.   Medlemsstaterne kræver:

| a) | at kreditinstitutter, der er juridiske personer, og som i henhold til deres nationale lovgivning har et vedtægtsmæssigt hjemsted, har hovedkontor og hjemsted i samme medlemsstat, og |
| --- | --- |

a)

at kreditinstitutter, der er juridiske personer, og som i henhold til deres nationale lovgivning har et vedtægtsmæssigt hjemsted, har hovedkontor og hjemsted i samme medlemsstat, og

| b) | at andre kreditinstitutter har hovedkontor i den medlemsstat, der har meddelt tilladelsen, samt at de rent faktisk driver forretning der. |
| --- | --- |

b)

at andre kreditinstitutter har hovedkontor i den medlemsstat, der har meddelt tilladelsen, samt at de rent faktisk driver forretning der.

Artikel 12

1.   De kompetente myndigheder meddeler ikke et kreditinstitut tilladelse til at optage virksomhed som kreditinstitut, medmindre de har fået meddelelse om alle aktionærer eller selskabsdeltagere, det være sig fysiske eller juridiske personer, der direkte eller indirekte er kvalificerede deltagere, og om størrelsen af deres kapitalandel.

Ved fastsættelsen af begrebet kvalificeret deltager, der er omhandlet i nærværende artikel, tages de stemmerettigheder, der er nævnt i artikel 92 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/34/EF af 28. maj 2001 vedrørende betingelserne for værdipapirers optagelse til officiel notering på en fondsbørs samt oplysninger, der skal offentliggøres om disse værdipapirer (17), i betragtning.

2.   Hvis de kompetente myndigheder under hensyn til nødvendigheden af at sikre en sund og forsigtig forvaltning af kreditinstituttet ikke er overbevist om de pågældende aktionærers eller selskabsdeltageres hæderlighed og egnethed, afslår myndighederne at meddele tilladelse.

3.   Såfremt der er tale om snævre forbindelser mellem et kreditinstitut og andre fysiske eller juridiske personer, meddeler de kompetente myndigheder kun deres tilladelse, hvis deres tilsynsopgaver ikke hæmmes af disse forbindelser.

De kompetente myndigheder afslår ligeledes at meddele tilladelsen, hvis de love eller administrative bestemmelser i et tredjeland, der gælder for en eller flere fysiske eller juridiske personer, som kreditinstituttet har snævre forbindelser med, eller de problemer, som er forbundet med anvendelse af disse love eller administrative bestemmelser, hæmmer deres tilsynsopgaver.

De kompetente myndigheder kræver, at kreditinstitutterne meddeler dem de oplysninger, de har behov for, for at de i dette stykke omhandlede betingelser til stadighed er opfyldt.

Artikel 13

Når der træffes beslutning om ikke at meddele tilladelse, skal dette begrundes og ansøgeren underrettes herom senest seks måneder efter ansøgningens modtagelse, eller, hvis denne er ufuldstændig, senest seks måneder efter at ansøgeren har fremsendt de oplysninger, der er nødvendige for at træffe afgørelse. Der træffes under alle omstændigheder afgørelse senest tolv måneder efter ansøgningens modtagelse.

Artikel 14

Enhver tilladelse meddeles Kommissionen.

Navnet på alle kreditinstitutter, der meddeles tilladelse, optages på en fortegnelse. Kommissionen ajourfører og offentliggør denne fortegnelse i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 15

1.   De kompetente myndigheder skal, inden de meddeler tilladelse til et kreditinstitut, konsultere de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat i følgende tilfælde

| a) | det pågældende kreditinstitut er datterselskab af et kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat |
| --- | --- |

a)

det pågældende kreditinstitut er datterselskab af et kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat

| b) | det pågældende kreditinstitut er datterselskab af et moderselskab for et kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

det pågældende kreditinstitut er datterselskab af et moderselskab for et kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat, eller

| c) | det pågældende kreditinstitut kontrolleres af samme juridiske eller fysiske personer, som kontrollerer et kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

det pågældende kreditinstitut kontrolleres af samme juridiske eller fysiske personer, som kontrollerer et kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i denne anden medlemsstat.

2.   Den kompetente myndighed hører forud for meddelelse af tilladelse til et kreditinstitut den kompetente myndighed i en berørt medlemsstat, som har ansvaret for tilsyn med forsikringsselskaber eller investeringsselskaber når:

| a) | det pågældende kreditinstitut er datterselskab af et forsikringsselskab eller investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i Fællesskabet |
| --- | --- |

a)

det pågældende kreditinstitut er datterselskab af et forsikringsselskab eller investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i Fællesskabet

| b) | det pågældende kreditinstitut er datterselskab af moderselskabet for et forsikringsselskab eller investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i Fællesskabet, eller |
| --- | --- |

b)

det pågældende kreditinstitut er datterselskab af moderselskabet for et forsikringsselskab eller investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i Fællesskabet, eller

| c) | det pågældende kreditinstitut er kontrolleret af den samme fysiske eller juridiske person, som kontrollerer et forsikringsselskab eller investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i Fællesskabet. |
| --- | --- |

c)

det pågældende kreditinstitut er kontrolleret af den samme fysiske eller juridiske person, som kontrollerer et forsikringsselskab eller investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i Fællesskabet.

3.   De i stk. 1 og 2 omhandlede relevante kompetente myndigheder hører navnlig hinanden ved vurdering af aktionærernes egnethed samt af omdømme og erfaring hos de personer, som deltager i ledelsen i en anden enhed i samme gruppe. De udveksler alle oplysninger vedrørende aktionærernes egnethed og ledelsens omdømme og erfaring, som har relevans for så vel meddelelse af tilladelse som den løbende vurdering af overholdelsen af betingelserne for udøvelse af virksomhed.

Artikel 16

Værtslandet kan ikke kræve tilladelse eller indskudskapital for filialer af kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i andre medlemsstater. Etablering af og tilsyn med sådanne filialer sker i henhold til bestemmelserne i artikel 22 og 25, artikel 26, stk. 1-3, artikel 29-37 og artikel 40.

Artikel 17

1.   De kompetente myndigheder kan kun inddrage den meddelte tilladelse til et kreditinstitut, såfremt instituttet:

| a) | ikke gør brug af tilladelsen inden for en frist af tolv måneder, giver udtrykkeligt afkald herpå eller ikke har udøvet sin virksomhed i en periode på over seks måneder, medmindre der i den pågældende medlemsstat findes bestemmelser om, at tilladelse i sådanne tilfælde bortfalder |
| --- | --- |

a)

ikke gør brug af tilladelsen inden for en frist af tolv måneder, giver udtrykkeligt afkald herpå eller ikke har udøvet sin virksomhed i en periode på over seks måneder, medmindre der i den pågældende medlemsstat findes bestemmelser om, at tilladelse i sådanne tilfælde bortfalder

| b) | har opnået tilladelsen ved hjælp af urigtige erklæringer eller ved hjælp af ethvert andet middel i strid med gældende bestemmelser |
| --- | --- |

b)

har opnået tilladelsen ved hjælp af urigtige erklæringer eller ved hjælp af ethvert andet middel i strid med gældende bestemmelser

| c) | ikke længere opfylder de betingelser, der stilles for at opnå tilladelse |
| --- | --- |

c)

ikke længere opfylder de betingelser, der stilles for at opnå tilladelse

| d) | ikke længere har tilstrækkelig egenkapital eller ikke længere frembyder garanti for at kunne opfylde sine forpligtelser over for sine kreditorer, og især ikke længere frembyder sikkerhed for de midler, som er blevet det betroet, eller |
| --- | --- |

d)

ikke længere har tilstrækkelig egenkapital eller ikke længere frembyder garanti for at kunne opfylde sine forpligtelser over for sine kreditorer, og især ikke længere frembyder sikkerhed for de midler, som er blevet det betroet, eller

| e) | befinder sig i enhver anden situation, som medfører, at tilladelsen inddrages i henhold til national lovgivning. |
| --- | --- |

e)

befinder sig i enhver anden situation, som medfører, at tilladelsen inddrages i henhold til national lovgivning.

2.   Inddragelse af en tilladelse begrundes altid og meddeles de pågældende. Inddragelsen meddeles Kommissionen.

Artikel 18

Kreditinstitutter kan for udøvelsen af deres virksomhed på Fællesskabets område benytte samme benævnelse, som de bruger i den medlemsstat, hvor de har hjemsted, uanset om der i værtsmedlemsstaten findes bestemmelser om brugen af ordene »bank«, »sparekasse« eller andre lignende benævnelser. Såfremt der er risiko for forveksling, kan værtsmedlemsstaten med henblik på tydeliggørelse kræve, at der til benævnelsen føjes en forklarende bemærkning.

Artikel 19

1.   Medlemsstaterne foreskriver, at enhver fysisk eller juridisk person, der påtænker direkte eller indirekte at komme i besiddelse af en kvalificeret deltagelse i et kreditinstitut, forinden skal underrette de kompetente myndigheder herom med angivelse af størrelsen af den påtænkte kapitalandel. Enhver fysisk eller juridisk person skal ligeledes underrette de kompetente myndigheder, hvis de påtænker at forøge deres kvalificerede deltagelse så meget, at deres andel af stemmerettigheder eller kapitalandele når op på eller overstiger en tærskel på 20 %, 33 % eller 50 %, eller at kreditinstituttet bliver deres datterselskab.

De kompetente myndigheder afslår inden for en frist på højst tre måneder fra datoen for den i første og andet afsnit nævnte underretning at give tilladelse til nævnte påtænkte forøgelse, hvis de under hensyn til nødvendigheden af at sikre en sund og forsigtig forvaltning af kreditinstituttet ikke er overbevist om den pågældende persons hæderlighed og egnethed, jf. dog stk. 2. Hvis de kompetente myndigheder ikke giver afslag, kan de fastsætte en frist for gennemførelsen af den omhandlede kapitalforøgelse.

2.   Hvis den person, der foreslår at erhverve sig deltagelse som omhandlet i stk. 1, er et kreditinstitut, forsikringsselskab eller investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i en anden medlemsstat, eller moderselskab for et kreditinstitut, forsikringsselskab eller investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i en anden medlemsstat, eller en fysisk eller juridisk person, der kontrollerer et kreditinstitut, forsikringsselskab eller investeringsselskab, der er meddelt tilladelse i en anden medlemsstat, og hvis resultatet af denne erhvervelse er, at det kreditinstitut, hvori der erhverves kapitalandele, bliver et datterselskab eller bliver underlagt erhververens kontrol, skal vurderingen af erhvervelsen gøres til genstand for forudgående konsultation som omhandlet i artikel 15.

Artikel 20

Medlemsstaterne foreskriver, at enhver fysisk eller juridisk person, der påtænker direkte eller indirekte at opgive sin besiddelse af en kvalificeret deltagelse i et kreditinstitut, forinden skal underrette de kompetente myndigheder herom med angivelse af størrelsen af den påtænkte kapitalandel. De pågældende personer skal ligeledes meddele de kompetente myndigheder, at de har til hensigt at formindske deres kvalificerede deltagelse så meget, at deres andel af stemmerettigheder eller kapitalandele når ned under en tærskel på 20 %, 33 % eller 50 %, eller at kreditinstituttet ophører med at være deres datterselskab.

Artikel 21

1.   Kreditinstitutterne meddeler, så snart de har fået kendskab hertil, de kompetente myndigheder de erhvervelser eller afhændelser af kapitalandele, som bevirker, at deltagelsen overskrider eller falder under en af de tærskler, som er omhandlet i artikel 19, stk. 1, og artikel 20.

Endvidere meddeler de mindst en gang om året de kompetente myndigheder navnene på de aktionærer eller selskabsdeltagere, som besidder en kvalificeret deltagelse, samt størrelsen af denne, således som de bl.a. fremgår af de registrerede data på den årlige generalforsamling af aktionærer og selskabsdeltagere eller af de oplysninger, som modtages i henhold til de bestemmelser, der gælder for børsnoterede selskaber.

2.   Medlemsstaterne sørger for, at de kompetente myndigheder i tilfælde af, at de i artikel 19, stk. 1, omhandlede personer gør deres indflydelse gældende på en måde, der vil kunne skade en forsigtig og sund ledelse af instituttet, træffer de fornødne foranstaltninger til at bringe denne situation til ophør. Sådanne foranstaltninger kan bestå i påbud, sanktioner over for ledelsen eller ophævelse af den stemmeret, der er knyttet til de pågældende aktionærers eller selskabsdeltageres aktier eller andele.

Lignende foranstaltninger anvendes over for fysiske eller juridiske personer, som ikke overholder forpligtelserne til forudgående underretning som fastsat i artikel 19, stk. 1.

Hvis en kapitalandel erhverves mod de kompetente myndigheders vilje, skal medlemsstaterne, uafhængigt af andre sanktioner, suspendere de tilsvarende stemmerettigheder, erklære de afgivne stemmer ugyldige eller annullere dem.

3.   Ved fastsættelsen af begrebet kvalificeret deltagelse og de andre deltagelsessatser, der er omhandlet i nærværende artikel, tages de stemmerettigheder, der er nævnt i artikel 92 i direktiv 2001/34/EF, i betragtning.

Artikel 22

1.   Hjemlandets kompetente myndigheder kræver, at der i alle kreditinstitutter findes effektive former for virksomhedsstyring, hvilket indebærer en klar organisatorisk struktur med en veldefineret, gennemskuelig og konsekvent ansvarsfordeling og effektive procedurer til at identificere, forvalte, overvåge og rapportere om de risici, kreditinstitutterne er eller kan blive udsat for, samt hensigtsmæssige interne kontrolmekanismer, herunder en god administrativ og regnskabsmæssig praksis og fyldestgørende interne kontrolprocedurer.

2.   De i stk. 1 omhandlede former, procedurer og mekanismer skal omfatte hele virksomheden og være proportionale med arten, omfanget og kompleksitetsgraden af kreditinstituttets aktiviteter. Der tages hensyn til de tekniske kriterier, der er fastsat i bilag V.

AFSNIT III

BESTEMMELSER VEDRØRENDE DEN FRIE ETABLERINGSRET OG DEN FRIE UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER

Afdeling 1

Kreditinstitutter

Artikel 23

Medlemsstaterne skal sikre, at de aktiviteter, der er opført på listen i bilag I, kan udøves på deres område efter bestemmelserne i artikel 25, artikel 26, stk. 1-3, artikel 28, stk. 1-2 og artikel 29-37, enten ved oprettelse af en filial eller ved fri udveksling af tjenesteydelser, af ethvert kreditinstitut, der er meddelt tilladelse og er underlagt tilsyn af en anden medlemsstats kompetente myndigheder, under forudsætning af at disse aktiviteter er omfattet af tilladelsen.

Afdeling 2

Finansieringsinstitutter

Artikel 24

1.   Medlemsstaterne skal sikre, at de aktiviteter, der er opført på listen i bilag I, kan udøves på deres område efter bestemmelserne i artikel 25, artikel 26, stk. 1-3, artikel 28, stk. 1 og 2, og artikel 29-37, enten ved oprettelse af en filial eller ved fri udveksling af tjenesteydelser, af ethvert finansieringsinstitut i en anden medlemsstat, der er datterselskab af et kreditinstitut eller fællesejet datterselskab af flere kreditinstitutter, hvis vedtægter giver mulighed for udøvelse af sådanne aktiviteter, og som opfylder samtlige nedenstående betingelser:

| a) | moderselskabet eller moderselskaberne er meddelt tilladelse som kreditinstitutter i den medlemsstat, hvis lovgivning finansieringsinstituttet er underlagt |
| --- | --- |

a)

moderselskabet eller moderselskaberne er meddelt tilladelse som kreditinstitutter i den medlemsstat, hvis lovgivning finansieringsinstituttet er underlagt

| b) | de pågældende aktiviteter udøves reelt i samme medlemsstat |
| --- | --- |

b)

de pågældende aktiviteter udøves reelt i samme medlemsstat

| c) | moderselskabet eller moderselskaberne besidder mindst 90 % af de stemmerettigheder, der er knyttet til besiddelsen af aktier eller kapitalandele i finansieringsinstituttet |
| --- | --- |

c)

moderselskabet eller moderselskaberne besidder mindst 90 % af de stemmerettigheder, der er knyttet til besiddelsen af aktier eller kapitalandele i finansieringsinstituttet

| d) | moderselskabet eller moderselskaberne godtgør over for de kompetente myndigheder, at finansieringsinstituttet forvaltes på forsvarlig vis, og afgiver erklæring om, at de med samtykke fra hjemlandets kompetente myndigheder har stillet selvskyldnergaranti for de engagementer, som finansieringsinstituttet indgår, og |
| --- | --- |

d)

moderselskabet eller moderselskaberne godtgør over for de kompetente myndigheder, at finansieringsinstituttet forvaltes på forsvarlig vis, og afgiver erklæring om, at de med samtykke fra hjemlandets kompetente myndigheder har stillet selvskyldnergaranti for de engagementer, som finansieringsinstituttet indgår, og

| e) | finansieringsinstituttet indgår, navnlig for de pågældende aktiviteter, i det konsoliderede tilsyn med moderselskabet eller hvert af dets moderselskaber i overensstemmelse med afsnit V, kapitel 4, afdeling 1, navnlig hvad angår minimumsegenkapitalkravet efter artikel 75, tilsynet med store engagementer og begrænsningerne for kapitalinteresser i artikel 120-122. |
| --- | --- |

e)

finansieringsinstituttet indgår, navnlig for de pågældende aktiviteter, i det konsoliderede tilsyn med moderselskabet eller hvert af dets moderselskaber i overensstemmelse med afsnit V, kapitel 4, afdeling 1, navnlig hvad angår minimumsegenkapitalkravet efter artikel 75, tilsynet med store engagementer og begrænsningerne for kapitalinteresser i artikel 120-122.

Hjemlandets kompetente myndigheder kontrollerer, at disse betingelser er opfyldt, og udsteder til finansieringsinstituttet en bekræftende erklæring herom, der vedlægges den i artikel 25 og 28, omhandlede meddelelse.

Hjemlandets kompetente myndigheder skal sikre, at der føres tilsyn med finansieringsinstituttet efter dette direktivs artikel 10, stk. 1, artikel 19-22, artikel 40, artikel 42-52 og artikel 54.

2.   Hvis et finansieringsinstitut, som er omfattet af bestemmelserne i stk. 1, første afsnit, ikke længere opfylder en af betingelserne, underretter hjemlandet værtslandets kompetente myndighed herom, og de aktiviteter, som finansieringsinstituttet udøver i værtslandet, underlægges derefter den lovgivning, der gælder i værtslandet.

3.   Stk. 1 og 2 finder tilsvarende anvendelse på et finansieringsinstituts datterselskaber som omhandlet i stk. 1, første afsnit.

Afdeling 3

Udøvelse af den frie etableringsret

Artikel 25

1.   Et kreditinstitut, der ønsker at etablere en filial på en anden medlemsstats område, meddeler dette til den kompetente myndighed i hjemlandet.

2.   Medlemsstaterne kræver, at det kreditinstitut, som ønsker at etablere en filial i en anden medlemsstat, indgiver følgende oplysninger sammen med den i stk. 1 nævnte meddelelse:

| a) | i hvilken medlemsstat instituttet har til hensigt at etablere en filial |
| --- | --- |

a)

i hvilken medlemsstat instituttet har til hensigt at etablere en filial

| b) | et program for filialens virksomhed, hvori bl.a. angives, hvilken art aktiviteter der påtænkes, og hvorledes filialen skal organiseres |
| --- | --- |

b)

et program for filialens virksomhed, hvori bl.a. angives, hvilken art aktiviteter der påtænkes, og hvorledes filialen skal organiseres

| c) | en adresse i værtslandet, hvorfra dokumenter kan fås, og |
| --- | --- |

c)

en adresse i værtslandet, hvorfra dokumenter kan fås, og

| d) | navnene på de personer, der skal være ansvarlige for filialens ledelse. |
| --- | --- |

d)

navnene på de personer, der skal være ansvarlige for filialens ledelse.

3.   Medmindre den kompetente myndighed i hjemlandet har grund til at betvivle, at det pågældende kreditinstituts administrative strukturer og finansielle situationer er sunde under hensyn til den påtænkte etablering, videresender den de i stk. 2 nævnte oplysninger senest tre måneder efter modtagelsen af alle disse oplysninger til den kompetente myndighed i værtslandet og underretter det berørte kreditinstitut herom.

Hjemlandets kompetente myndighed sender ligeledes oplysning om størrelsen af kreditinstituttets egenkapital og summen af kapitalkrav i henhold til artikel 75.

Uanset andet afsnit sender hjemlandets kompetente myndigheder i det i artikel 24 omhandlede tilfælde oplysning om størrelsen af egenkapitalen for finansieringsinstituttet og summen af den konsoliderede egenkapital og de konsoliderede kapitalkrav i henhold til artikel 75 for det kreditinstitut, som er dets moderselskab.

4.   Nægter den kompetente myndighed i hjemlandet at videresende de i stk. 2 nævnte oplysninger til den kompetente myndighed i værtslandet, skal den begrunde dette afslag over for det berørte kreditinstitut inden tre måneder efter modtagelsen af samtlige omhandlede oplysninger.

Et sådant afslag eller manglende svar skal være underlagt domstolsprøvelse i hjemlandet.

Artikel 26

1.   Før en filial af et kreditinstitut påbegynder sin virksomhed, har de kompetente myndigheder i værtslandet en frist på to måneder fra modtagelsen af de i artikel 25 omhandlede oplysninger til at forberede det i afdeling 5 foreskrevne tilsyn med instituttet og til i givet fald at meddele de vilkår, som under hensyn til samfundsmæssige interesser gælder for udøvelse af denne virksomhed i værtslandet.

2.   Så snart meddelelsen fra de kompetente myndigheder i værtslandet foreligger, eller så snart den i stk. 1 nævnte frist udløber, hvis der ikke modtages nogen udtalelse herfra, kan filialen etableres og påbegynde sin virksomhed.

3.   I tilfælde af ændring af et forhold, der er givet meddelelse om efter artikel 25, stk. 2, litra b), c) eller d), skal kreditinstituttet skriftlig meddele den pågældende ændring til de kompetente myndigheder i hjemlandet og i værtslandet mindst en måned, før den foretages, således at de kompetente myndigheder i hjemlandet kan nå at udtale sig om denne ændring i henhold til artikel 25, og de kompetente myndigheder i værtslandet i henhold til stk. 1 i nærværende artikel.

4.   Filialer, der inden den 1. januar 1993 har påbegyndt deres virksomhed efter de i værtslandet gældende bestemmelser, betragtes som filialer, der har været underlagt proceduren i artikel 25, og stk. 1 og 2, i nærværende artikel. Fra den 1. januar 1993 vil de være underlagt bestemmelserne i stk. 3 i nærværende artikel samt artikel 23 og artikel 43 samt afdeling 2 og 5.

Artikel 27

Flere afdelinger, som i en og samme medlemsstat oprettes af et kreditinstitut med hjemsted i en anden medlemsstat, anses som én filial.

Afdeling 4

Udøvelse af den frie udveksling af tjenesteydelser

Artikel 28

1.   Et kreditinstitut, der for første gang ønsker at udøve virksomhed på en anden medlemsstats område inden for rammerne af den frie udveksling af tjenesteydelser, meddeler hjemlandets kompetente myndigheder, hvilke af aktiviteterne på listen i bilag I det har til hensigt at udøve.

2.   Hjemlandets kompetente myndigheder fremsender senest en måned efter modtagelsen den i stk. 1 fastsatte meddelelse til de kompetente myndigheder i værtslandet.

3.   Nærværende artikel berører ikke de rettigheder, som et kreditinstitut inden den 1. januar 1993 har erhvervet i forbindelse med udveksling af tjenesteydelser

Afdeling 5

Værtslandets kompetente myndigheders beføjelser

Artikel 29

Værtslandet kan — til statistisk brug — kræve, at alle kreditinstitutter, der har en filial på dets område, regelmæssigt indsender en rapport til denne stats kompetente myndigheder om den virksomhed, de udøver på dets område.

Til varetagelse af de opgaver, der påhviler værtslandet efter artikel 41, kan det kræve de samme oplysninger af filialer af kreditinstitutter, der har hjemsted i andre medlemsstater, som det kræver af indenlandske kreditinstitutter.

Artikel 30

1.   Når de kompetente myndigheder i værtslandet konstaterer, at et kreditinstitut, der har en filial eller præsterer tjenesteydelser på dets område, ikke overholder de lovbestemmelser, som værtslandet har vedtaget i medfør af dette direktivs bestemmelser, og som giver værtslandets myndigheder kompetence, skal de anmode det pågældende kreditinstitut om at bringe det ulovlige forhold til ophør.

2.   Tager det pågældende kreditinstitut ikke de nødvendige skridt, skal værtslandets kompetente myndigheder underrette hjemlandets kompetente myndigheder herom.

Disse skal da så hurtigt som muligt træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre, at kreditinstituttet bringer det ulovlige forhold til ophør. Karakteren af disse foranstaltninger meddeles værtslandets kompetente myndigheder.

3.   Hvis det pågældende kreditinstitut til trods for de foranstaltninger, der er truffet af hjemlandet — eller hvis disse foranstaltninger viser sig at være uhensigtsmæssige, eller hjemlandet ikke har truffet nogen foranstaltninger — fortsat overtræder de i værtslandet gældende lovbestemmelser som nævnt i stk. 1, kan værtslandet efter at have givet de kompetente myndigheder i hjemlandet underretning herom træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at forebygge eller straffe nye ulovligheder, og om nødvendigt forbyde, at kreditinstituttet indleder yderligere aktiviteter på dets område. Medlemsstaterne sikrer, at de for disse foranstaltninger nødvendige dokumenter kan forkyndes for kreditinstitutterne på deres område.

Artikel 31

Artikel 29-30 berører ikke værtslandets ret til at træffe passende forholdsregler for at forebygge eller straffe uregelmæssigheder på sit område, som strider imod de lovbestemmelser, de har vedtaget af hensyn til samfundsmæssige interesser. Dette indebærer, at kreditinstituttet, som overtræder sådanne lovbestemmelser, kan forhindres i at indlede yderligere aktiviteter på dets område.

Artikel 32

Enhver foranstaltning, der træffes efter artikel 30, stk. 2 og 3, eller artikel 31, og hvorved der pålægges sanktioner og begrænsninger i udførelsen af tjenesteydelser, skal være behørigt begrundet og meddeles det pågældende kreditinstitut. Enhver sådan foranstaltning skal kunne prøves ved domstolene i den medlemsstat, hvor den blev truffet.

Artikel 33

Inden den i artikel 30 fastsatte procedure iværksættes, kan værtslandets kompetente myndigheder i særligt hastende tilfælde iværksætte nødvendige retsbevarende foranstaltninger for at beskytte indlåneres, investorers og andre tjenesteydelsesmodtageres interesser. Kommissionen og de øvrige berørte medlemsstaters kompetente myndigheder skal hurtigst muligt underrettes om sådanne foranstaltninger.

Kommissionen kan, efter at have konsulteret de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder, bestemme, at den pågældende medlemsstat skal ændre eller ophæve disse foranstaltninger.

Artikel 34

Værtslandet kan træffe passende forholdsregler for at forebygge eller straffe uregelmæssigheder på sit område under udøvelse af de beføjelser, der er tillagt det i henhold til dette direktiv. Dette indebærer, at det pågældende kreditinstitut kan forhindres i at indlede nye aktiviteter på dets område.

Artikel 35

Såfremt tilladelsen tilbagekaldes, meddeles dette værtslandets myndigheder, der da tager passende skridt til at hindre, at det pågældende kreditinstitut indleder yderligere aktiviteter på værtslandets område, og til at beskytte indlånernes interesser.

Artikel 36

Medlemsstaten meddeler Kommissionen antallet og arten af de tilfælde, hvor der i henhold til artikel 25 og artikel 26, stk. 1-3, er blevet givet afslag, eller hvor der er truffet foranstaltninger i henhold til artikel 30, stk. 3.

Artikel 37

Denne afdeling er ikke til hinder for, at kreditinstitutter med hjemsted i en anden medlemsstat kan reklamere for deres ydelser ved anvendelse af ethvert kommunikationsmedium i værtslandet, når de ikke tilsidesætter eventuelle regler om sådanne reklamers form og indhold, der er begrundet i hensynet til samfundsmæssige interesser.

AFSNIT IV

FORBINDELSER MED TREDJELANDE

Afdeling 1

Anmeldelse i forbindelse med tredjelandes selskaber og betingelserne for adgang til markedet i disse lande

Artikel 38

1.   Over for filialer af kreditinstitutter med hjemsted uden for Fællesskabet anvender medlemsstaterne, i forbindelse med disses adgang til at optage virksomhed og til at udøve denne, ikke bestemmelser, der medfører en gunstigere behandling end den, som filialer af kreditinstitutter med hjemsted i Fællesskabet er undergivet.

2.   De kompetente myndigheder giver Kommissionen og Det Europæiske Bankudvalg meddelelse om de tilladelser til oprettelse af filialer, som meddeles kreditinstitutter med hjemsted uden for Fællesskabet.

3.   Med forbehold af stk. 1 kan Fællesskabet ved aftaler med et eller flere tredjelande indgå overenskomst om anvendelse af bestemmelser, som giver filialer af et kreditinstitut med hjemsted uden for Fællesskabet samme behandling på hele Fællesskabets område.

Afdeling 2

Samarbejde med tredjelandes kompetente myndigheder om det konsoliderede tilsyn

Artikel 39

1.   Kommissionen kan enten på anmodning fra en medlemsstat eller på eget initiativ fremsætte forslag for Rådet om at indlede forhandlinger med et eller flere tredjelande om aftaler vedrørende de nærmere vilkår for, hvordan det konsoliderede tilsyn skal anvendes på følgende:

| a) | kreditinstitutter, hvis moderselskab har sit hjemsted i et tredjeland, eller |
| --- | --- |

a)

kreditinstitutter, hvis moderselskab har sit hjemsted i et tredjeland, eller

| b) | kreditinstitutter, der er beliggende i tredjelande, og hvis moderkreditinstitut eller finansielle moderholdingselskab har sit hjemsted inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

b)

kreditinstitutter, der er beliggende i tredjelande, og hvis moderkreditinstitut eller finansielle moderholdingselskab har sit hjemsted inden for Fællesskabet.

2.   De i stk. 1 omhandlede aftaler har navnlig til formål at sikre:

| a) | dels at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne kan indhente de oplysninger, der er nødvendige for at føre tilsyn på grundlag af den konsoliderede finansielle situation for så vidt angår et i Fællesskabet beliggende kreditinstitut eller finansielt holdingselskab, der har et datterselskab, som er et uden for Fællesskabet beliggende kreditinstitut eller finansieringsinstitut, eller som besidder kapitalinteresser i et sådant institut, og |
| --- | --- |

a)

dels at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne kan indhente de oplysninger, der er nødvendige for at føre tilsyn på grundlag af den konsoliderede finansielle situation for så vidt angår et i Fællesskabet beliggende kreditinstitut eller finansielt holdingselskab, der har et datterselskab, som er et uden for Fællesskabet beliggende kreditinstitut eller finansieringsinstitut, eller som besidder kapitalinteresser i et sådant institut, og

| b) | dels at de kompetente myndigheder i tredjelande kan indhente de oplysninger, der er nødvendige for at føre tilsyn med moderselskaber, der har deres hjemsted inden for de pågældende landes område, og som har et datterselskab, der er et i en eller flere medlemsstater beliggende kreditinstitut eller finansieringsinstitut, eller som besidder kapitalinteresser i et sådant institut. |
| --- | --- |

b)

dels at de kompetente myndigheder i tredjelande kan indhente de oplysninger, der er nødvendige for at føre tilsyn med moderselskaber, der har deres hjemsted inden for de pågældende landes område, og som har et datterselskab, der er et i en eller flere medlemsstater beliggende kreditinstitut eller finansieringsinstitut, eller som besidder kapitalinteresser i et sådant institut.

3.   Uden at dette berører artikel 300, stk. 1 og 2, i traktaten, undersøger Kommissionen bistået af Det Europæiske Bankudvalg resultatet af de i stk. 1 omhandlede forhandlinger og den deraf opståede situation.

AFSNIT V

PRINCIPPER OG TEKNISKE INSTRUMENTER TIL UDFØRELSE AF FORSIGTIGHEDSTILSYN OG OFFENTLIGGØRELSE AF OPLYSNINGER

Kapitel 1

Principper for forsigtighedstilsyn

Afdeling 1

Hjem- og værtslandets kompetence

Artikel 40

1.   Ansvaret for forsigtighedstilsyn med et kreditinstitut, herunder tilsyn med de i henhold til artikel 23 og 24 udøvede aktiviteter, påhviler hjemlandets kompetente myndigheder; dette berører ikke de bestemmelser i nærværende direktiv, der giver værtslandets kompetente myndigheder en beføjelse.

2.   Stk. 1 er ikke til hinder for, at der føres tilsyn på et konsolideret grundlag ifølge nærværende direktiv.

Artikel 41

Værtslandet har i samarbejde med hjemlandets kompetente myndigheder ansvaret for tilsyn med likviditeten i kreditinstitutters filialer, indtil yderligere koordinering har fundet sted.

Med forbehold af de foranstaltninger, der måtte være nødvendige for at styrke Det Europæiske Monetære System, bevarer værtslandet det fulde ansvar for de foranstaltninger, der iværksættes som led i dets pengepolitik.

Sådanne foranstaltninger må ikke føre til forskelsbehandling eller mere restriktiv behandling af kreditinstitutter, der er meddelt tilladelse i en anden medlemsstat.

Artikel 42

Med henblik på at føre tilsyn med virksomheden i kreditinstitutter, som udøver virksomhed i en eller flere andre medlemsstater end den, hvor de har hjemsted, navnlig gennem en filial, arbejder de kompetente myndigheder i de pågældende medlemsstater snævert sammen. De meddeler hinanden alle sådanne oplysninger om ledelsen og ejerforholdet i disse kreditinstitutter, som vil kunne lette tilsynet med disse og undersøgelsen af betingelserne for meddelelse af tilladelse, samt alle oplysninger, der vil kunne lette tilsynet med disse institutter, i særdeleshed med hensyn til likviditet, solvens, sikkerhed for indlån, større engagementer, administrativ og regnskabsmæssig praksis og intern kontrol.

Artikel 43

1.   Når et kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i en medlemsstat, udøver virksomhed gennem en filial etableret i en anden medlemsstat, skal de kompetente myndigheder i værtslandet sikre, at hjemlandets kompetente myndigheder efter forudgående meddelelse herom til værtslandets kompetente myndigheder selv eller gennem personer, som de bemyndiger hertil, på stedet kan kontrollere de oplysninger, der er nævnt i artikel 42.

2.   Hjemlandets kompetente myndigheder skal ligeledes have adgang til at føre tilsyn med filialer efter en af de andre procedurer, der er nævnt i artikel 141.

3.   Stk. 1 og 2 er ikke til hinder for, at værtslandets kompetente myndigheder på stedet kontrollerer filialer etableret på deres område med henblik på varetagelsen af de opgaver, som påhviler dem i henhold til dette direktiv.

Afdeling 2

Udveksling af oplysninger og tjenstlig tavshedspligt

Artikel 44

1.   Medlemsstaterne sørger for, at alle, der arbejder for eller har arbejdet for de kompetente myndigheder, såvel som revisorer og eksperter, der har handlet på de kompetente myndigheders vegne, undergives tjenstlig tavshedspligt.

De fortrolige oplysninger, de modtager i forbindelse med deres hverv, må ikke videregives til andre personer eller myndigheder, undtagen i summarisk eller samlet form, således at de enkelte kreditinstitutter ikke kan identificeres, medmindre der er tale om tilfælde, der er omfattet af straffelovgivningen.

Såfremt der er tale om et kreditinstitut, der er erklæret konkurs eller trådt i likvidation som følge af en domstolskendelse, kan fortrolige oplysninger, der ikke vedrører tredjemand, der er involveret i forsøg på at redde kreditinstituttet, dog videregives under en civil retssag, herunder handelssager.

2.   Stk. 1 er ikke til hinder for, at de kompetente myndigheder i de forskellige medlemsstater udveksler oplysninger i henhold til nærværende direktiv samt til de øvrige direktiver, der gælder for kreditinstitutter. Disse oplysninger er undergivet den i stk. 1 omhandlede tavshedspligt.

Artikel 45

De kompetente myndigheder, der i henhold til artikel 44 modtager fortrolige oplysninger, må kun anvende disse i forbindelse med udøvelsen af deres hverv og kun til følgende formål:

| a) | til undersøgelse af, om betingelserne for, at kreditinstitutterne kan optage virksomhed som sådanne, er opfyldt, og til at lette det individuelle og det konsoliderede tilsyn med institutternes virksomhed, særlig med hensyn til likviditet, solvens, store engagementer, administrativ og regnskabsmæssig praksis samt intern kontrol |
| --- | --- |

a)

til undersøgelse af, om betingelserne for, at kreditinstitutterne kan optage virksomhed som sådanne, er opfyldt, og til at lette det individuelle og det konsoliderede tilsyn med institutternes virksomhed, særlig med hensyn til likviditet, solvens, store engagementer, administrativ og regnskabsmæssig praksis samt intern kontrol

| b) | til pålæggelse af sanktioner |
| --- | --- |

b)

til pålæggelse af sanktioner

| c) | hvis den kompetente myndigheds afgørelser påklages til højere administrativ myndighed, eller |
| --- | --- |

c)

hvis den kompetente myndigheds afgørelser påklages til højere administrativ myndighed, eller

| d) | i forbindelse med indbringelse for domstolene efter artikel 55 eller særbestemmelser i nærværende direktiv samt øvrige direktiver, der er vedtaget vedrørende kreditinstitutter. |
| --- | --- |

d)

i forbindelse med indbringelse for domstolene efter artikel 55 eller særbestemmelser i nærværende direktiv samt øvrige direktiver, der er vedtaget vedrørende kreditinstitutter.

Artikel 46

Medlemsstaterne kan indgå samarbejdsaftaler om udveksling af oplysninger med tredjelandes kompetente myndigheder samt med de i artikel 47 og artikel 48, stk. 1, omhandlede myndigheder eller organer fra tredjelande, forudsat at de således meddelte oplysninger er sikret ved tavshedspligt, der mindst svarer til den tavshedspligt, der er foreskrevet i artikel 44, stk. 1. Denne udveksling af oplysninger bruges ved udførelsen af de pågældende myndigheders eller organers tilsynsopgaver.

Stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, kan de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har afgivet dem, og i givet fald udelukkende til det formål, med henblik på hvilket de nævnte myndigheder gav deres tilladelse.

Artikel 47

Artikel 44, stk. 1, og artikel 45 er ikke til hinder for, at der, hvis der findes flere kompetente myndigheder i samme medlemsstat, udveksles oplysninger mellem sådanne myndigheder inden for denne medlemsstat, eller at der udveksles oplysninger medlemsstaterne imellem mellem de kompetente myndigheder og følgende:

| a) | de myndigheder, der har ansvaret for tilsynet med andre finansieringsinstitutter og med forsikringsselskaber, samt de myndigheder, der fører tilsyn med kapitalmarkederne |
| --- | --- |

a)

de myndigheder, der har ansvaret for tilsynet med andre finansieringsinstitutter og med forsikringsselskaber, samt de myndigheder, der fører tilsyn med kapitalmarkederne

| b) | de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af kreditinstitutter og lignende procedurer, og |
| --- | --- |

b)

de organer, der medvirker ved likvidation og konkursbehandling af kreditinstitutter og lignende procedurer, og

| c) | personer, der er ansvarlige for den lovpligtede revision af kreditinstituttets og andre finansieringsinstitutters regnskaber |
| --- | --- |

c)

personer, der er ansvarlige for den lovpligtede revision af kreditinstituttets og andre finansieringsinstitutters regnskaber

der har behov herfor til varetagelse af deres tilsynsopgaver.

Artikel 44, stk. 1, og artikel 45 er ikke til hinder for, at der til de organer, der forvalter indlånsgarantiordningerne, gives oplysninger, som er nødvendige for, at de kan udføre deres arbejde.

I begge tilfælde er de oplysninger, som de pågældende myndigheder, organer og personer modtager, underlagt den i artikel 44, stk. 1, omhandlede tavshedspligt.

Artikel 48

1.   Uanset bestemmelserne i artikel 44-46 kan medlemsstaterne tillade udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og følgende:

| a) | de myndigheder, der fører tilsyn med de organer, der er ansvarlige for likvidation og konkursbehandling af kreditinstitutter og lignende procedurer, og |
| --- | --- |

a)

de myndigheder, der fører tilsyn med de organer, der er ansvarlige for likvidation og konkursbehandling af kreditinstitutter og lignende procedurer, og

| b) | de myndigheder, der fører tilsyn med de personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, kreditinstitutters, investeringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber. |
| --- | --- |

b)

de myndigheder, der fører tilsyn med de personer, der er ansvarlige for den lovpligtige revision af forsikringsselskabers, kreditinstitutters, investeringsselskabers og andre finansieringsinstitutters regnskaber.

I så tilfælde kræver medlemsstaterne mindst følgende betingelser opfyldt:

| a) | oplysningerne skal bruges til udførelse af tilsynsopgaver som beskrevet i første afsnit |
| --- | --- |

a)

oplysningerne skal bruges til udførelse af tilsynsopgaver som beskrevet i første afsnit

| b) | de oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt tavshedspligt i henhold til artikel 44, stk. 1, og |
| --- | --- |

b)

de oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt tavshedspligt i henhold til artikel 44, stk. 1, og

| c) | stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, kan de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har videregivet nævnte oplysninger, og i givet fald udelukkende til det formål, som nævnte myndigheder har givet deres tilladelse til. |
| --- | --- |

c)

stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, kan de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har videregivet nævnte oplysninger, og i givet fald udelukkende til det formål, som nævnte myndigheder har givet deres tilladelse til.

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen og de øvrige medlemsstater, hvilke myndigheder der kan modtage oplysninger i henhold til dette stykke.

2.   Uanset artikel 44-46 kan medlemsstaterne med henblik på at styrke det finansielle systems stabilitet og integritet tillade udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og de organer, der ifølge loven er ansvarlige for at efterforske overtrædelser af selskabsretten.

I så tilfælde kræver medlemsstaterne mindst følgende betingelser opfyldt:

| a) | oplysningerne skal bruges til udførelse af de opgaver, som er beskrevet i første afsnit |
| --- | --- |

a)

oplysningerne skal bruges til udførelse af de opgaver, som er beskrevet i første afsnit

| b) | de oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt tavshedspligt i henhold til artikel 44, stk. 1, og |
| --- | --- |

b)

de oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt tavshedspligt i henhold til artikel 44, stk. 1, og

| c) | stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, kan de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har videregivet nævnte oplysninger, og i givet fald udelukkende til det formål, som nævnte myndigheder har givet deres tilladelse til. |
| --- | --- |

c)

stammer oplysningerne fra en anden medlemsstat, kan de ikke videregives uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som har videregivet nævnte oplysninger, og i givet fald udelukkende til det formål, som nævnte myndigheder har givet deres tilladelse til.

Hvis de i første afsnit omhandlede organer i en medlemsstat udfører deres efterforskningsopgaver med bistand fra dertil bemyndigede, ikke offentligt ansatte, personer, fordi disse er i besiddelse af særlig sagkundskab, kan den i første afsnit nævnte mulighed for udveksling af oplysninger udvides til også at gælde sådanne personer på de i andet afsnit fastsatte særlige betingelser.

Ved anvendelsen af tredje afsnit meddeler de i første afsnit omhandlede organer de kompetente myndigheder, som har videregivet oplysningerne, hvilke personer oplysningerne vil blive videresendt til, med nøjagtig angivelse af disse personers beføjelse.

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen og de øvrige medlemsstater, hvilke organer der kan modtage oplysninger i henhold til denne artikel.

Kommissionen aflægger beretning om anvendelsen af denne artikel.

Artikel 49

Denne afdeling er ikke til hinder for, at en kompetent myndighed sender oplysninger til følgende med henblik på udførelsen af deres opgaver:

| a) | centralbankerne og andre organer med tilsvarende opgaver, i deres egenskab af pengepolitiske myndigheder, og |
| --- | --- |

a)

centralbankerne og andre organer med tilsvarende opgaver, i deres egenskab af pengepolitiske myndigheder, og

| b) | i givet fald andre offentlige myndigheder, der overvåger betalingssystemerne. |
| --- | --- |

b)

i givet fald andre offentlige myndigheder, der overvåger betalingssystemerne.

Denne afdeling er ikke til hinder for, at de pågældende myndigheder eller organer sender de kompetente myndigheder de oplysninger, som er nødvendige for dem i henhold til artikel 45.

De oplysninger, som modtages i denne forbindelse, er underlagt den i artikel 44, stk. 1, omhandlede tavshedspligt.

Artikel 50

Uanset artikel 44, stk. 1, og artikel 45 kan medlemsstaterne ved lovgivning give tilladelse til, at visse oplysninger meddeles andre afdelinger i deres centraladministration, som er ansvarlige for lovgivningen vedrørende tilsyn med kreditinstitutter, finansieringsinstitutter, investeringstjenesteydelser og forsikringsselskaber samt personer, som handler efter fuldmagt fra de pågældende afdelinger.

Oplysningerne må imidlertid kun gives, såfremt det er nødvendigt af hensyn til forsigtighedstilsynet.

Artikel 51

Medlemsstaterne fastsætter, at oplysninger, der modtages efter artikel 44, stk. 2, og artikel 47, samt oplysninger tilvejebragt ved kontrol på stedet, jf. artikel 43, stk. 1 og 2, aldrig må videregives som nævnt i artikel 50, medmindre den kompetente myndighed, der giver oplysningerne, eller den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor kontrollen på stedet er foretaget, har givet sit udtrykkelige samtykke.

Artikel 52

Denne afdelings bestemmelser er ikke til hinder for, at de kompetente myndigheder sender de i artikel 44-46 nævnte oplysninger til en clearinginstitution eller lignende organ, der i den nationale lovgivning er anerkendt til clearing eller afvikling på et af de nationale markeder, hvis de mener, at dette er nødvendigt for at sikre, at disse organer fungerer korrekt i forbindelse med misligholdelse eller potentiel misligholdelse på dette marked. De oplysninger, der modtages i denne forbindelse, er underlagt den i artikel 44, stk. 1, omhandlede tavshedspligt.

Medlemsstaterne sikrer dog, at oplysninger, der er modtaget i henhold til artikel 44, stk. 2, ikke videregives i det tilfælde, der er omhandlet i denne artikel, uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som først afgav oplysningerne.

Afdeling 3

Krav til de personer, som udfører den lovpligtige kontrol af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber

Artikel 53

1.   Medlemsstaterne fastsætter som minimum, at enhver person, der er autoriseret i henhold til direktiv 84/253/EØF (18), og som i et kreditinstitut udfører det hverv, der er beskrevet i artikel 51 i direktiv 78/660/EØF, artikel 37 i direktiv 83/349/EØF eller artikel 31 i direktiv 85/611/EØF (19) eller ethvert andet lovpligtigt hverv, har pligt til hurtigt at foretage indberetning til de kompetente myndigheder om ethvert forhold eller enhver beslutning vedrørende dette kreditinstitut, som vedkommende har fået kendskab til som led i udførelsen af sit hverv, og som kan:

| a) | udgøre en væsentlig overtrædelse af de love eller administrative bestemmelser, der omhandler betingelserne for meddelelse af tilladelse, eller som specielt gælder for udøvelsen af kreditinstitutters aktivitet |
| --- | --- |

a)

udgøre en væsentlig overtrædelse af de love eller administrative bestemmelser, der omhandler betingelserne for meddelelse af tilladelse, eller som specielt gælder for udøvelsen af kreditinstitutters aktivitet

| b) | skade kreditinstitutternes fortsatte drift, eller |
| --- | --- |

b)

skade kreditinstitutternes fortsatte drift, eller

| c) | medføre nægtelse af revisionspåtegning eller fremsættelse af forbehold heri. |
| --- | --- |

c)

medføre nægtelse af revisionspåtegning eller fremsættelse af forbehold heri.

Medlemsstaterne sikrer som minimum, at samme pligt gælder for denne person, for så vidt angår forhold eller beslutninger, som vedkommende måtte få kendskab til som led i et hverv som beskrevet i første afsnit, der udføres i en virksomhed, som har snævre forbindelser i kraft af kontrol med det kreditinstitut, i hvilket vedkommende udfører dette hverv.

2.   Det forhold, at de personer, der er autoriseret i henhold til direktiv 84/253/EØF, i god tro videregiver oplysninger til de kompetente myndigheder om forhold eller beslutninger som omhandlet i stk. 1, betragtes ikke som brud på den tavshedspligt, som gælder i henhold til kontrakt eller love eller administrative bestemmelser, og påfører ikke de pågældende personer nogen form for ansvar.

Afdeling 4

Sanktionsmuligheder og indbringelse for domstolene

Artikel 54

Med forbehold af reglerne for tilbagekaldelse af tilladelser og tilfælde omfattet af straffelovgivningen skal medlemsstaterne sørge for, at deres respektive kompetente myndigheder i tilfælde af, at et kreditinstitut eller dets ansvarlige ledelse har overtrådt love eller administrative bestemmelser om tilsyn med kreditinstitutter eller om disses virksomhed, kan pålægge disse sanktioner eller påbyde foranstaltninger med det formål at bringe de konstaterede overtrædelser eller årsagerne hertil til ophør.

Artikel 55

Medlemsstaterne drager omsorg for, at afgørelser vedrørende et kreditinstitut, som er truffet i medfør af love og administrative bestemmelser, vedtaget i overensstemmelse med nærværende direktiv, kan indbringes for domstolene; dette gælder også, hvis der ikke senest seks måneder efter indgivelsen af en ansøgning om tilladelse, der indeholder alle de i henhold til gældende bestemmelser krævede oplysninger, er truffet nogen afgørelse.

Kapitel 2

Tekniske instrumenter til udførelse af forsigtighedstilsyn

Afdeling 1

Egenkapital

Artikel 56

Når en medlemsstat med henblik på gennemførelsen af fællesskabsforskrifterne vedrørende forsigtighedstilsyn med et allerede eksisterende kreditinstitut i sine love og administrative bestemmelser indfører en bestemmelse, hvori begrebet egenkapital anvendes, eller der henvises hertil, drager den omsorg for, at dette begreb eller dette udtryk stemmer overens med den definition, der er anført i artikel 57-61 og artikel 63-66.

Artikel 57

Med forbehold af de begrænsninger, der er fastsat i artikel 66, skal et kreditinstituts ikke-konsoliderede egenkapital omfatte følgende komponenter:

| a) | kapital i henhold til artikel 22 i direktiv 86/635/EØF, for så vidt den er indbetalt, samt overkurs ved emission, dog med undtagelse af kumulative præferenceaktier |
| --- | --- |

a)

kapital i henhold til artikel 22 i direktiv 86/635/EØF, for så vidt den er indbetalt, samt overkurs ved emission, dog med undtagelse af kumulative præferenceaktier

| b) | reserver i henhold til artikel 23 i direktiv 86/635/EØF samt driftsresultat fra det foregående regnskabsår efter udlodning af det endelige udbytte |
| --- | --- |

b)

reserver i henhold til artikel 23 i direktiv 86/635/EØF samt driftsresultat fra det foregående regnskabsår efter udlodning af det endelige udbytte

| c) | midler til dækning af generelle kreditinstitutrisici i henhold til artikel 38 i direktiv 86/635/EØF |
| --- | --- |

c)

midler til dækning af generelle kreditinstitutrisici i henhold til artikel 38 i direktiv 86/635/EØF

| d) | opskrivningshenlæggelser i henhold til artikel 33 i direktiv 78/660/EØF |
| --- | --- |

d)

opskrivningshenlæggelser i henhold til artikel 33 i direktiv 78/660/EØF

| e) | værdireguleringer i henhold til artikel 37, stk. 2, i direktiv 86/635/EØF |
| --- | --- |

e)

værdireguleringer i henhold til artikel 37, stk. 2, i direktiv 86/635/EØF

| f) | andre komponenter i henhold til artikel 63 |
| --- | --- |

f)

andre komponenter i henhold til artikel 63

| g) | midler, for hvilke medlemmer af et andelskreditinstitut hæfter solidarisk, og de solidariske forpligtelser for låntagerne i visse institutter med fondsstatus, som nævnt i artikel 64, stk. 1, og |
| --- | --- |

g)

midler, for hvilke medlemmer af et andelskreditinstitut hæfter solidarisk, og de solidariske forpligtelser for låntagerne i visse institutter med fondsstatus, som nævnt i artikel 64, stk. 1, og

| h) | kumulative præferenceaktier med fast løbetid og ansvarlig indskudskapital som nævnt i artikel 64, stk. 3. |
| --- | --- |

h)

kumulative præferenceaktier med fast løbetid og ansvarlig indskudskapital som nævnt i artikel 64, stk. 3.

Følgende komponenter fratrækkes i overensstemmelse med artikel 66:

| i) | kreditinstituttets beholdning af egne aktier ansat til den bogførte værdi |
| --- | --- |

i)

kreditinstituttets beholdning af egne aktier ansat til den bogførte værdi

| j) | immaterielle aktiver i henhold til artikel 4, »Aktiver«, nr. 9, i direktiv 86/635/EØF |
| --- | --- |

j)

immaterielle aktiver i henhold til artikel 4, »Aktiver«, nr. 9, i direktiv 86/635/EØF

| k) | materielt negativt udbytte i det løbende regnskabsår |
| --- | --- |

k)

materielt negativt udbytte i det løbende regnskabsår

| l) | kapitalinteresser i andre kredit- og finansieringsinstitutter, der udgør mere end 10 % af disses kapital |
| --- | --- |

l)

kapitalinteresser i andre kredit- og finansieringsinstitutter, der udgør mere end 10 % af disses kapital

| m) | efterstillede tilgodehavender og de i artikel 63 og artikel 64, stk. 3, omhandlede instrumenter, som et kreditinstitut besidder i andre kredit- og finansieringsinstitutter, i hvilke det har kapitalinteresser, der udgør mere end 10 % af kapitalen i hvert enkelt tilfælde |
| --- | --- |

m)

efterstillede tilgodehavender og de i artikel 63 og artikel 64, stk. 3, omhandlede instrumenter, som et kreditinstitut besidder i andre kredit- og finansieringsinstitutter, i hvilke det har kapitalinteresser, der udgør mere end 10 % af kapitalen i hvert enkelt tilfælde

| n) | kapitalinteresser i andre kredit- og finansieringsinstitutter på op til 10 % af disses kapital, efterstillede tilgodehavender og de i artikel 63 og artikel 64, stk. 3, omhandlede instrumenter, som et kreditinstitut besidder i andre kredit- og finansieringsinstitutter end de i litra l) og m) omhandlede for så vidt angår den del af disse samlede kapitalinteresser, efterstillede tilgodehavender og instrumenter, der overstiger 10 % af kreditinstituttets egenkapital beregnet før fradrag af komponenter i litra l)-p) |
| --- | --- |

n)

kapitalinteresser i andre kredit- og finansieringsinstitutter på op til 10 % af disses kapital, efterstillede tilgodehavender og de i artikel 63 og artikel 64, stk. 3, omhandlede instrumenter, som et kreditinstitut besidder i andre kredit- og finansieringsinstitutter end de i litra l) og m) omhandlede for så vidt angår den del af disse samlede kapitalinteresser, efterstillede tilgodehavender og instrumenter, der overstiger 10 % af kreditinstituttets egenkapital beregnet før fradrag af komponenter i litra l)-p)

| o) | kapitalinteresser som omhandlet i artikel 4, stk. 10, som et kreditinstitut har i:






  i) | forsikringsselskaber som omhandlet i artikel 6 i direktiv 73/239/EØF (20), artikel 4 i direktiv 2002/83/EF (21) eller artikel 1, litra b), i direktiv 98/78/EF (22) |
| --- | --- | --- |

o)

kapitalinteresser som omhandlet i artikel 4, stk. 10, som et kreditinstitut har i:

i)

forsikringsselskaber som omhandlet i artikel 6 i direktiv 73/239/EØF (20), artikel 4 i direktiv 2002/83/EF (21) eller artikel 1, litra b), i direktiv 98/78/EF (22)

| ii) | genforsikringsselskaber som omhandlet i artikel 1, litra c), i direktiv 98/78/EF |
| --- | --- |

ii)

genforsikringsselskaber som omhandlet i artikel 1, litra c), i direktiv 98/78/EF

| iii) | forsikringsholdingselskaber som omhandlet i artikel 1, litra i), i direktiv 98/78/EF |
| --- | --- |

iii)

forsikringsholdingselskaber som omhandlet i artikel 1, litra i), i direktiv 98/78/EF

| p) | hver af følgende komponenter, som kreditinstituttet besidder i de enheder som defineret i litra o), hvori det har en kapitalinteresse:






  i) | instrumenter som nævnt i artikel 16, stk. 3, i direktiv 73/239/EØF, og |
| --- | --- | --- |

p)

hver af følgende komponenter, som kreditinstituttet besidder i de enheder som defineret i litra o), hvori det har en kapitalinteresse:

i)

instrumenter som nævnt i artikel 16, stk. 3, i direktiv 73/239/EØF, og

| ii) | instrumenter som nævnt i artikel 27, stk. 3, i direktiv 2002/83/EF |
| --- | --- |

ii)

instrumenter som nævnt i artikel 27, stk. 3, i direktiv 2002/83/EF

| q) | for kreditinstitutter, der beregner den risikovægtede værdi af engagementerne i medfør af afdeling 3, underafdeling 2: negative beløb som følge af beregningen i punkt 36 i del 1 i bilag VII og værdien af forventede tab beregnet i overensstemmelse med punkt 32 og 33 i del 1 i bilag VII, og |
| --- | --- |

q)

for kreditinstitutter, der beregner den risikovægtede værdi af engagementerne i medfør af afdeling 3, underafdeling 2: negative beløb som følge af beregningen i punkt 36 i del 1 i bilag VII og værdien af forventede tab beregnet i overensstemmelse med punkt 32 og 33 i del 1 i bilag VII, og

| r) | værdien af engagementer vedrørende securitisationspositioner, der i medfør af del 4 i bilag IX får en risikovægtning på 1 250 % beregnet på den heri specificerede måde. |
| --- | --- |

r)

værdien af engagementer vedrørende securitisationspositioner, der i medfør af del 4 i bilag IX får en risikovægtning på 1 250 % beregnet på den heri specificerede måde.

Med henblik på litra b) må medlemsstaterne kun tillade, at der tages hensyn til foreløbige overskud, inden der er truffet formel beslutning herom, hvis disse overskud er blevet revideret af personer, der er beskæftiget med revision, og de kompetente myndigheder finder det godtgjort, at beløbet er blevet vurderet i overensstemmelse med principperne i direktiv 86/635/EØF, og at det ikke omfatter forudselige udgifter og hensættelse til udbytte.

Når et kreditinstitut foretager en securitisation, medregnes nettofortjenesten som følge af kapitaliseringen af fremtidige indtægter fra securitiserede aktiver og som medfører en kreditforbedring i forhold til securitisationspositionerne, ikke i komponenten i litra b).

Artikel 58

Besiddes der midlertidigt aktier i et andet kreditinstitut, finansieringsinstitut, forsikringsselskab, genforsikringsselskab eller forsikringsholdingselskab som led i en finansiel bistandstransaktion med henblik på at rekonstruere og redde denne enhed, kan den kompetente myndighed fravige bestemmelserne om fradrag i artikel 57, litra l)-p).

Artikel 59

Som et alternativ til fradrag af komponenterne i artikel 57, litra o) og p), kan medlemsstaterne tillade deres kreditinstitutter mutatis mutandis at anvende metode 1, 2 eller 3 i bilag I til direktiv 2002/87/EF. Metode 1 (»regnskabskonsolidering«) kan kun anvendes, hvis den kompetente myndighed er overbevist om niveauet for integreret ledelse og intern kontrol for så vidt angår de enheder, der vil være omfattet af konsolideringen. Den valgte metode skal anvendes konsekvent over tid.

Artikel 60

Medlemsstaterne kan fastsætte, at kreditinstitutter, der er underlagt tilsyn på et konsolideret grundlag i overensstemmelse med kapitel 4, afdeling 1, eller supplerende tilsyn i overensstemmelse med direktiv 2002/87/EF, ved beregning af egenkapitalen på et individuelt grundlag kan undlade at fradrage de komponenter i artikel 57, litra l)-p), som de besidder i andre kreditinstitutter, finansieringsinstitutter, forsikrings- eller genforsikringsselskaber eller forsikringsholdingselskaber, der er omfattet af det konsoliderede eller supplerende tilsyn.

Denne bestemmelse finder anvendelse på tilsynsbestemmelser, der er harmoniseret af fællesskabsretsakter.

Artikel 61

Egenkapitalbegrebet som defineret i artikel 57, litra a)-h), omfatter et maksimum af komponenter og beløb. Anvendelsen af disse komponenter eller fastsættelsen af lavere lofter samt fradrag af andre komponenter end de i artikel 57, litra i)-r), omhandlede, overlades til medlemsstaternes skøn.

De i artikel 57, litra a)-e), nævnte komponenter skal af kreditinstituttet kunne anvendes straks og uden begrænsning til dækning af risici eller tab på det tidspunkt, hvor sådanne indtræder. Beløbet skal være fratrukket enhver form for skat, der kan forudses på det tidspunkt, hvor beløbet beregnes, eller det skal være behørigt tilpasset i det omfang, denne skat reducerer det beløb, hvormed disse komponenter kan anvendes til dækning af risici eller tab.

Artikel 62

Medlemsstaterne kan rapportere til Kommissionen om, hvor langt de er nået med at skabe konvergens med henblik på at fastlægge en fælles definition af egenkapital. På grundlag af disse rapporter forelægger Kommissionen om nødvendigt senest den 1. januar 2009 et forslag for Europa-Parlamentet og Rådet om ændring af denne afdeling.

Artikel 63

1.   Det i en medlemsstat anvendte egenkapitalbegreb kan omfatte andre komponenter, forudsat at det drejer sig om komponenter, der uanset disses juridiske eller regnskabsmæssige benævnelse har følgende karakteristika:

| a) | de kan frit benyttes af kreditinstituttet til dækning af normale bankrisici, når tab eller værdiforringelser endnu ikke er nærmere identificeret |
| --- | --- |

a)

de kan frit benyttes af kreditinstituttet til dækning af normale bankrisici, når tab eller værdiforringelser endnu ikke er nærmere identificeret

| b) | deres tilstedeværelse skal fremgå af de interne regnskabsoplysninger, og |
| --- | --- |

b)

deres tilstedeværelse skal fremgå af de interne regnskabsoplysninger, og

| c) | deres størrelse skal være fastsat af kreditinstituttets direktion, revideret af uafhængige revisorer, meddelt de kompetente myndigheder og undergivet disses tilsyn. |
| --- | --- |

c)

deres størrelse skal være fastsat af kreditinstituttets direktion, revideret af uafhængige revisorer, meddelt de kompetente myndigheder og undergivet disses tilsyn.

2.   Værdipapirer med ubestemt løbetid og andre instrumenter kan ligeledes accepteres som andre komponenter, forudsat at de opfylder følgende betingelser:

| a) | de må ikke kunne tilbagebetales på ihændehaverens initiativ eller uden den kompetente myndigheds forhåndsgodkendelse |
| --- | --- |

a)

de må ikke kunne tilbagebetales på ihændehaverens initiativ eller uden den kompetente myndigheds forhåndsgodkendelse

| b) | aftaler i forbindelse med gældsstiftelse skal give kreditinstituttet mulighed for at udskyde betaling af renter på gælden |
| --- | --- |

b)

aftaler i forbindelse med gældsstiftelse skal give kreditinstituttet mulighed for at udskyde betaling af renter på gælden

| c) | långiverens krav mod kreditinstituttet skal efterstilles al anden ikke-efterstillet gæld |
| --- | --- |

c)

långiverens krav mod kreditinstituttet skal efterstilles al anden ikke-efterstillet gæld

| d) | de for udstedelsen af værdipapirerne gældende dokumenter skal indeholde bestemmelse om, at gæld og ikke-betalte renter skal kunne medgå til dækning af tab, idet det tillades kreditinstituttet at fortsætte sine aktiviteter, og |
| --- | --- |

d)

de for udstedelsen af værdipapirerne gældende dokumenter skal indeholde bestemmelse om, at gæld og ikke-betalte renter skal kunne medgå til dækning af tab, idet det tillades kreditinstituttet at fortsætte sine aktiviteter, og

| e) | kun faktisk indbetalte beløb tages i betragtning. |
| --- | --- |

e)

kun faktisk indbetalte beløb tages i betragtning.

Til disse værdipapirer og andre instrumenter kan føjes andre kumulative præferenceaktier end de i artikel 57, litra h), nævnte.

3.   For kreditinstitutter, der beregner den risikovægtede værdi af engagementerne i medfør af afdeling 3, underafdeling 2, kan op til 0,6 % af det risikovægtede engagement ved positive beløb som følge af beregningen i bilag VII, del 1, punkt 36, accepteres som andre komponenter. For disse kreditinstitutter medtages værdireguleringer og hensættelser til imødegåelse af risici, der er medtaget i den beregning, der er omhandlet i bilag VII, del 1, punkt 36, og værdireguleringer og hensættelser til imødegåelse af risici i medfør af artikel 57, litra e), kun i egenkapitalen i overensstemmelse med denne bestemmelse. Med henblik herpå omfatter risikovægtede engagementer ikke beløb, der beregnes i forbindelse med securitisationspositioner med en risikovægtning på 1 250 %.

Artikel 64

1.   Medlemmer af et kreditinstitut, der er stiftet i form af et andelskreditinstitut, som omhandlet i artikel 57, litra g), hæfter for den kapital, der ikke er fuldt indbetalt, samt for de supplerende beløb, som medlemmerne af samme kreditinstitut i henhold til lovgivningen skal indbetale uden sikkerhed, dersom dette kreditinstitut har lidt tab, i hvilke tilfælde disse beløb skal kunne kræves indbetalt uden forudgående varsel.

Med sådanne komponenter sidestilles de solidariske forpligtelser for låntagerne i kreditinstitutioner med fondsstatus.

Alle disse komponenter kan henregnes under egenkapitalen i det omfang, hvor de i henhold til national lovgivning medregnes i de pågældende institutters egenkapital.

2.   En medlemsstat må ikke til offentlige kreditinstitutters egenkapital medregne de garantier, som staten eller de lokale, nationale myndigheder stiller for sådanne institutter.

3.   Medlemsstaterne eller de kompetente myndigheder må til egenkapitalen kun medregne kumulative præferenceaktier med fast løbetid, som omhandlet i artikel 57, litra h), samt ansvarlig indskudskapital som omhandlet i samme bestemmelse, hvis der er indgået en bindende aftale om, at den i tilfælde af et kreditinstituts konkurs eller likvidation efterstilles alle andre fordringer og først fyldestgøres, når al anden udestående gæld er betalt.

Denne ansvarlige indskudskapital skal opfylde følgende supplerende betingelser:

| a) | kun faktisk indbetalte midler tages i betragtning |
| --- | --- |

a)

kun faktisk indbetalte midler tages i betragtning

| b) | midlerne skal have en oprindelig løbetid på mindst fem år; de skal derefter kunne kræves indfriet |
| --- | --- |

b)

midlerne skal have en oprindelig løbetid på mindst fem år; de skal derefter kunne kræves indfriet

| c) | den udstrækning, hvori de kan medregnes til egenkapitalen, indskrænkes gradvis i mindst de sidste fem år inden tilbagebetalingsdagen, og |
| --- | --- |

c)

den udstrækning, hvori de kan medregnes til egenkapitalen, indskrænkes gradvis i mindst de sidste fem år inden tilbagebetalingsdagen, og

| d) | låneaftalen må ikke indeholde nogen klausul om, at gælden under nærmere angivne omstændigheder, bortset fra en likvidation af kreditinstituttet, skal tilbagebetales inden den aftalte forfaldsdato. |
| --- | --- |

d)

låneaftalen må ikke indeholde nogen klausul om, at gælden under nærmere angivne omstændigheder, bortset fra en likvidation af kreditinstituttet, skal tilbagebetales inden den aftalte forfaldsdato.

Er gældens løbetid ikke fastsat, skal der i henhold til andet afsnit, litra b), gælde et opsigelsesvarsel på fem år, medmindre midlerne ikke længere henregnes til egenkapitalen, eller medmindre myndighedernes forudgående samtykke specielt kræves for tilbagebetaling før tiden. De kompetente myndigheder kan give tilladelse til anticiperet tilbagebetaling af sådanne midler, når anmodning herom indgives på emittentens initiativ, og kreditinstituttets solvens ikke derved forringes

4.   Kreditinstitutterne medtager i egenkapitalen hverken fair value-hensættelser i forbindelse med fortjeneste eller tab på cash flow-hedges af finansielle instrumenter målt i forhold til de amortiserede omkostninger eller fortjeneste eller tab på deres passiver, der vurderes til fair value, som skyldes ændringer i kreditinstitutternes egen kreditsituation.

Artikel 65

1.   Når egenkapitalen skal beregnes på konsolideret grundlag, indgår de i artikel 57 omhandlede komponenter med de i henhold til kapitel 4, afdeling 1, konsoliderede beløb. Ved beregningen af egenkapitalen er der desuden mulighed for at betragte følgende komponenter som sidestillet med konsoliderede reserver, hvis de er udtryk for et kreditorforhold (»negative«):

| a) | minoritetsinteresser i henhold til artikel 21 i direktiv 83/349/EØF, hvis metoden med global integration anvendes |
| --- | --- |

a)

minoritetsinteresser i henhold til artikel 21 i direktiv 83/349/EØF, hvis metoden med global integration anvendes

| b) | forskelsbeløb ved første konsolidering i henhold til artikel 19, 30 og 31 i direktiv 83/349/EØF |
| --- | --- |

b)

forskelsbeløb ved første konsolidering i henhold til artikel 19, 30 og 31 i direktiv 83/349/EØF

| c) | kursdifferencer, som medregnes under de konsoliderede reserver i henhold til artikel 39, stk. 6, i direktiv 86/635/EØF, og |
| --- | --- |

c)

kursdifferencer, som medregnes under de konsoliderede reserver i henhold til artikel 39, stk. 6, i direktiv 86/635/EØF, og

| d) | forskelsbeløb ved bogføring af visse kapitalinteresser i overensstemmelse med den metode, der er omhandlet i artikel 33 i direktiv 83/349/EØF. |
| --- | --- |

d)

forskelsbeløb ved bogføring af visse kapitalinteresser i overensstemmelse med den metode, der er omhandlet i artikel 33 i direktiv 83/349/EØF.

2.   Hvis de i stk. 1, litra a)-d), omhandlede komponenter er udtryk for et debitorforhold (»positive«), fratrækkes de ved beregningen af den konsoliderede egenkapital.

Artikel 66

1.   For de i artikel 57, litra d)-h), omhandlede komponenter gælder følgende begrænsninger:

| a) | summen af de i litra d) - h) anførte komponenter må ikke overstige et maksimumsbeløb på 100 % af de i litra a) plus b) og c) nævnte komponenter med fradrag af de i litra i) - k) nævnte komponenter, og |
| --- | --- |

a)

summen af de i litra d) - h) anførte komponenter må ikke overstige et maksimumsbeløb på 100 % af de i litra a) plus b) og c) nævnte komponenter med fradrag af de i litra i) - k) nævnte komponenter, og

| b) | summen af de i litra g)-h) anførte komponenter må ikke overstige et maksimumsbeløb på 50 % af de i litra a) plus b) og c) nævnte komponenter med fradrag af de i litra i)-k) nævnte komponenter. |
| --- | --- |

b)

summen af de i litra g)-h) anførte komponenter må ikke overstige et maksimumsbeløb på 50 % af de i litra a) plus b) og c) nævnte komponenter med fradrag af de i litra i)-k) nævnte komponenter.

2.   Summen af komponenterne i artikel 57, litra l)-r), skal for halvdelens vedkommende fratrækkes summen af komponenterne i artikel 57, litra a)-c) minus litra i)-k), og for halvdelens vedkommende summen af komponenterne i artikel 57, litra d)-h), efter anvendelse af grænserne i stk. 1 i nærværende artikel. Såfremt halvdelen af summen af komponenterne i litra l)-r) i artikel 57, overstiger summen af litra d)-h) i artikel 57, fratrækkes det overskydende beløb i summen af litra a)-c) minus litra i)-k) i artikel 57. Komponenterne i litra r) i artikel 57 fratrækkes ikke, hvis de er medtaget i beregningen af de risikovægtede engagementer, med henblik på artikel 75, som anført i bilag IX, del 4.

3.   Med henblik på afdeling 5 og 6 læses bestemmelserne i denne afdeling uden at tage hensyn til komponenterne i artikel 57, litra q) og r), og artikel 63, stk. 3.

4.   De kompetente myndigheder kan give kreditinstitutterne tilladelse til under særlige midlertidige omstændigheder at overskride de i stk. 1 fastsatte grænser.

Artikel 67

Det skal godtgøres, at betingelserne i denne afdeling er opfyldt til de kompetente myndigheders tilfredshed.

Afdeling 2

Dækning af risiko

Underafdeling 1

Anvendelsesomfang

Artikel 68

1.   Kreditinstitutter skal opfylde de forpligtelser, der er fastsat i artikel 22 og 75 og afdeling 5, på individuelt grundlag.

2.   Et kreditinstitut, der hverken er et datterselskab i den medlemsstat, hvor det er meddelt tilladelse og er underlagt tilsyn, eller et moderselskab, og et kreditinstitut, der ikke er omfattet af konsolideringen i medfør af artikel 73, skal opfylde de forpligtelser, der er fastsat i artikel 120 og 123, på individuelt grundlag.

3.   Et kreditinstitut, der hverken er et moderselskab eller et datterselskab, og et kreditinstitut, der ikke er omfattet af konsolideringen i medfør af artikel 73, skal opfylde de betingelser, der er fastsat i kapitel 5, på individuelt grundlag.

Artikel 69

1.   Medlemsstaterne kan vælge ikke at anvende artikel 68, stk. 1, på et kreditinstituts datterselskab, hvis både datterselskabet og kreditinstituttet er meddelt tilladelse og er underlagt tilsyn i den pågældende medlemsstat, og datterselskabet indgår i det konsoliderede tilsyn med moderselskabet, som er et kreditinstitut, og alle af følgende betingelser er opfyldt for at sikre, at egenkapitalen er hensigtsmæssigt fordelt mellem moderselskabet og datterselskaberne:

| a) | der er på nuværende tidspunkt ingen, og der er ikke påtænkt nogen materielle, praktiske eller retlige hindringer for moderselskabets umiddelbare overførsel af egenkapital eller tilbagebetaling af datterselskabets forpligtelser |
| --- | --- |

a)

der er på nuværende tidspunkt ingen, og der er ikke påtænkt nogen materielle, praktiske eller retlige hindringer for moderselskabets umiddelbare overførsel af egenkapital eller tilbagebetaling af datterselskabets forpligtelser

| b) | enten skal moderselskabet over for de kompetente myndigheder godtgøre, at datterselskabet forvaltes på forsvarlig vis, og afgive erklæring om, at det med samtykke fra den kompetente myndighed har stillet garanti for de engagementer, som datterselskabet indgår, eller risikoen i datterselskabet er ubetydelig |
| --- | --- |

b)

enten skal moderselskabet over for de kompetente myndigheder godtgøre, at datterselskabet forvaltes på forsvarlig vis, og afgive erklæring om, at det med samtykke fra den kompetente myndighed har stillet garanti for de engagementer, som datterselskabet indgår, eller risikoen i datterselskabet er ubetydelig

| c) | moderselskabets risikoevaluerings-, målings- og kontrolprocedurer omfatter datterselskabet, og |
| --- | --- |

c)

moderselskabets risikoevaluerings-, målings- og kontrolprocedurer omfatter datterselskabet, og

| d) | moderselskabet besidder mindst 50 % af de stemmerettigheder, der er knyttet til besiddelsen af kapitalandele i datterselskabet, og/eller har ret til at udpege eller fjerne et flertal af medlemmerne af datterselskabets ledelsesorgan, som beskrevet i artikel 11. |
| --- | --- |

d)

moderselskabet besidder mindst 50 % af de stemmerettigheder, der er knyttet til besiddelsen af kapitalandele i datterselskabet, og/eller har ret til at udpege eller fjerne et flertal af medlemmerne af datterselskabets ledelsesorgan, som beskrevet i artikel 11.

2.   Medlemsstaterne kan udnytte den i stk. 1 omhandlede mulighed, når moderselskabet er et finansielt holdingselskab, der er etableret i samme medlemsstat som kreditinstituttet, forudsat at det er omfattet af samme tilsyn som det, der udøves over for kreditinstitutter og navnlig af de i artikel 71, stk. 1, fastsatte standarder.

3.   Medlemsstaterne kan vælge ikke at anvende artikel 68, stk. 1, på et kreditinstituts moderselskab, såfremt kreditinstituttet har fået meddelt tilladelse og er underlagt tilsyn i den pågældende medlemsstat, og såfremt det er omfattet af det konsoliderede tilsyn, og såfremt følgende betingelser alle er opfyldt for at sikre, at egenkapitalen er hensigtsmæssigt fordelt mellem moderselskabet og datterselskaberne:

| a) | der hverken findes eller er påtænkt indført materielle, praktiske eller retlige hindringer for umiddelbar overførsel af egenkapital eller tilbagebetaling af forpligtelser til kreditinstituttets moderselskab i en medlemsstat, og |
| --- | --- |

a)

der hverken findes eller er påtænkt indført materielle, praktiske eller retlige hindringer for umiddelbar overførsel af egenkapital eller tilbagebetaling af forpligtelser til kreditinstituttets moderselskab i en medlemsstat, og

| b) | relevante risikoevaluerings-, målings- og kontrolprocedurer i det konsoliderede tilsyn omfatter kreditinstituttets moderselskab i en medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

relevante risikoevaluerings-, målings- og kontrolprocedurer i det konsoliderede tilsyn omfatter kreditinstituttets moderselskab i en medlemsstat.

Den kompetente myndighed, der anvender dette stykke, underretter de kompetente myndigheder i alle andre medlemsstater.

4.   Med forbehold af hovedreglen i artikel 144, offentliggør de kompetente myndigheder i de medlemsstater, der gør brug af valgmuligheden i stk. 3, på den i artikel 144 anførte måde:

| a) | de kriterier, de anvender til at fastslå, at der hverken findes eller er påtænkt indført materielle, praktiske eller retlige hindringer for umiddelbar overførelse af egenkapital eller tilbagebetaling af forpligtelser |
| --- | --- |

a)

de kriterier, de anvender til at fastslå, at der hverken findes eller er påtænkt indført materielle, praktiske eller retlige hindringer for umiddelbar overførelse af egenkapital eller tilbagebetaling af forpligtelser

| b) | antallet af moderkreditinstitutter, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 3, og hvor mange af disse der har datterselskaber i et tredjeland, og |
| --- | --- |

b)

antallet af moderkreditinstitutter, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 3, og hvor mange af disse der har datterselskaber i et tredjeland, og

| c) | sammenfattet for den pågældende medlemsstat:






  i) | for moderkreditinstituttet i en medlemsstat, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 3, den andel af den samlede egenkapital på konsolideret grundlag, som datterselskaber i et tredjeland besidder |
| --- | --- | --- |

c)

sammenfattet for den pågældende medlemsstat:

i)

for moderkreditinstituttet i en medlemsstat, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 3, den andel af den samlede egenkapital på konsolideret grundlag, som datterselskaber i et tredjeland besidder

| ii) | for moderkreditinstitutter i en medlemsstat, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 3, den procentdel, som egenkapitalen i datterselskaber i et tredjeland udgør af den samlede egenkapital, og |
| --- | --- |

ii)

for moderkreditinstitutter i en medlemsstat, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 3, den procentdel, som egenkapitalen i datterselskaber i et tredjeland udgør af den samlede egenkapital, og

| iii) | for moderkreditinstitutter i en medlemsstat, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 3, den procentdel, som egenkapitalen i datterselskaber i et tredjeland udgør af minimumsegenkapitalen i henhold til artikel 75. |
| --- | --- |

iii)

for moderkreditinstitutter i en medlemsstat, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 3, den procentdel, som egenkapitalen i datterselskaber i et tredjeland udgør af minimumsegenkapitalen i henhold til artikel 75.

Artikel 70

1.   De kompetente myndigheder kan på individuelt grundlag tillade moderkreditinstitutter ved beregningen af deres krav i medfør af artikel 68, stk. 1, at medregne datterselskaber, der opfylder betingelserne i artikel 69, stk. 1, litra c) og d), og hvis væsentlige engagementer eller forpligtelser er over for dette moderselskab, jf. dog stk. 2-4 i nærværende artikel.

2.   Behandlingen i stk. 1 er kun tilladt, når moderkreditinstituttet over for de kompetente myndigheder fuldt ud dokumenterer eksistensen af forhold og ordninger, herunder retligt gyldige aftaler, i medfør af hvilke der hverken findes eller er påtænkt indført materielle, praktiske eller retlige hindringer for datterselskabets umiddelbare overførsel af egenkapital eller tilbagebetaling af udestående forpligtelser til moderselskabet på dettes anmodning.

3.   Når en kompetent myndighed gør brug af valgmuligheden i stk. 1, underretter den regelmæssigt og mindst en gang om året de kompetente myndigheder i alle de øvrige medlemsstater om anvendelsen af stk. 1 og om de forhold og ordninger, der er omhandlet i stk. 2. Hvis datterselskabet er beliggende i et tredjeland, giver den kompetente myndighed de samme oplysninger til de kompetente myndigheder i dette tredjeland.

4.   Med forbehold af hovedreglen i artikel 144, offentliggør en kompetent myndighed, der gør brug af valgmuligheden i stk. 1, på den i artikel 144 anførte måde:

| a) | de kriterier, de anvender til at fastslå, at der hverken findes eller er påtænkt indført materielle, praktiske eller retlige hindringer for middelbar overførelse af egenkapital eller tilbagebetaling af forpligtelser |
| --- | --- |

a)

de kriterier, de anvender til at fastslå, at der hverken findes eller er påtænkt indført materielle, praktiske eller retlige hindringer for middelbar overførelse af egenkapital eller tilbagebetaling af forpligtelser

| b) | hvor mange kreditinstitutters moderselskaber, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 1, og hvor mange af disse, der har datterselskaber i et tredjeland |
| --- | --- |

b)

hvor mange kreditinstitutters moderselskaber, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 1, og hvor mange af disse, der har datterselskaber i et tredjeland

| c) | sammenfattet for den pågældende medlemsstat:






  i) | for moderkreditinstitutter, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 1, den samlede egenkapital i datterselskaber i et tredjeland |
| --- | --- | --- |

c)

sammenfattet for den pågældende medlemsstat:

i)

for moderkreditinstitutter, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 1, den samlede egenkapital i datterselskaber i et tredjeland

| ii) | for moderkreditinstitutter, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 1, den procentdel, som egenkapitalen i datterselskaber i et tredjeland udgør af den samlede egenkapital |
| --- | --- |

ii)

for moderkreditinstitutter, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 1, den procentdel, som egenkapitalen i datterselskaber i et tredjeland udgør af den samlede egenkapital

| iii) | for moderkreditinstitutter, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 1, den procentdel, som egenkapitalen i datterselskaber i et tredjeland udgør af minimumsegenkapitalen i henhold til artikel 75. |
| --- | --- |

iii)

for moderkreditinstitutter, der er omfattet af det valg, der er foretaget i henhold til stk. 1, den procentdel, som egenkapitalen i datterselskaber i et tredjeland udgør af minimumsegenkapitalen i henhold til artikel 75.

Artikel 71

1.   Med forbehold af artikel 68-70 skal moderkreditinstitutter i en medlemsstat i det omfang og på den måde, der er fastsat i artikel 133, opfylde de i artikel 75, 120 og 123 samt afdeling 5 fastsatte forpligtelser på grundlag af deres konsoliderede finansielle situation.

2.   Med forbehold af artikel 68-70 skal kreditinstitutter, der kontrolleres af et finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat, i det omfang og på den måde, der er fastsat i artikel 133, opfylde de i artikel 75, 120 og 123 samt afdeling 5 fastsatte forpligtelser på grundlag af det pågældende finansielle holdingselskabs konsoliderede finansielle situation.

Når et finansielt moderholdingselskab kontrollerer mere end ét kreditinstitut i en medlemsstat, finder første afsnit kun anvendelse på det kreditinstitut, der i overensstemmelse med artikel 125 og 126 er omfattet af tilsyn på et konsolideret grundlag.

Artikel 72

1.   Moderkreditinstitutter i EU skal overholde de i kapitel 5 fastsatte forpligtelser på grundlag af deres konsoliderede finansielle situation.

Større datterselskaber af moderkreditinstitutter i EU skal imidlertid offentliggøre de oplysninger, der er anført i bilag XII, del 1, punkt 5, på individuelt eller delkonsolideret grundlag.

2.   Kreditinstitutter, der kontrolleres af et finansielt moderholdingselskab i EU, skal overholde de i kapitel 5 fastsatte forpligtelser på grundlag af det pågældende finansielle holdingselskabs konsoliderede finansielle situation.

Større datterselskaber af finansielle moderholdingselskaber i EU skal imidlertid offentliggøre de oplysninger, der er anført i bilag XII, del 1, punkt 5, på individuelt eller delkonsolideret grundlag.

3.   De kompetente myndigheder, der i henhold til artikel 125 og 126 er ansvarlige for tilsynet på konsolideret grundlag, kan beslutte helt eller delvis at undlade at anvende bestemmelserne i stk. 1 og 2 på kreditinstitutter, der er omfattet af sammenlignelige oplysninger, som et moderselskab etableret i et tredjeland har offentliggjort på et konsolideret grundlag.

Artikel 73

1.   Medlemsstaterne eller de kompetente myndigheder, der i henhold til artikel 125 og 126 har til opgave at føre det konsoliderede tilsyn, kan i følgende tilfælde undlade at medtage et kreditinstitut, et finansieringsinstitut eller en accessorisk servicevirksomhed, der er et datterselskab, eller i hvilket der besiddes kapitalinteresser, i konsolideringen:

| a) | når den pågældende virksomhed er beliggende i et tredjeland, hvor der foreligger retlige hindringer for overførsel af de nødvendige oplysninger |
| --- | --- |

a)

når den pågældende virksomhed er beliggende i et tredjeland, hvor der foreligger retlige hindringer for overførsel af de nødvendige oplysninger

| b) | når den pågældende virksomhed efter de kompetente myndigheders opfattelse kun er af ringe betydning set ud fra formålene med kreditinstituttilsynet, og under alle omstændigheder når den pågældende virksomheds balancesum udgør mindre end:






  i) | 10 mio. EUR, eller |
| --- | --- | --- |

b)

når den pågældende virksomhed efter de kompetente myndigheders opfattelse kun er af ringe betydning set ud fra formålene med kreditinstituttilsynet, og under alle omstændigheder når den pågældende virksomheds balancesum udgør mindre end:

i)

10 mio. EUR, eller

| ii) | 1 % af moderselskabets eller det kapitalinteressebesiddende selskabs balancesum |
| --- | --- |

ii)

1 % af moderselskabets eller det kapitalinteressebesiddende selskabs balancesum

| c) | når de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for det konsoliderede tilsyn, finder, at det under hensyn til formålene med kreditinstituttilsynet ville være uhensigtsmæssigt eller vildledende at foretage en konsolidering af den pågældende virksomheds finansielle situation. |
| --- | --- |

c)

når de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for det konsoliderede tilsyn, finder, at det under hensyn til formålene med kreditinstituttilsynet ville være uhensigtsmæssigt eller vildledende at foretage en konsolidering af den pågældende virksomheds finansielle situation.

Hvis flere virksomheder i de under første afsnit, litra b), nævnte tilfælde opfylder de heri fastsatte kriterier, skal de dog medtages i konsolideringen, dersom de som helhed er af ikke uvæsentlig betydning set ud fra ovennævnte formål.

2.   De kompetente myndigheder kræver, at kreditinstitutter, der er datterselskaber, anvender de krav, der er fastsat i artikel 75, 120 og 123 og afdeling 5 på et delkonsolideret grundlag, hvis disse kreditinstitutter eller moderselskabet, når der er tale om et finansielt holdingselskab, har et kreditinstitut eller et finansieringsinstitut eller et porteføljeadministrationsselskab som defineret i artikel 2, stk. 5, i direktiv 2002/87/EF som datterselskab i et tredjeland eller har kapitalinteresser i en sådan virksomhed.

3.   De kompetente myndigheder kræver, at moderselskaber og datterselskaber, der er omfattet af nærværende direktiv, opfylder de i artikel 22 fastsatte forpligtelser på et konsolideret eller delkonsolideret grundlag for at sikre, at deres styringssystemer, procedurer og mekanismer er ensartede og velintegrerede, og at alle relevante data og oplysninger med henblik på tilsyn kan fremlægges.

Underafdeling 2

Beregning af krav

Artikel 74

1.   Medmindre andet er fastsat, skal værdiansættelsen af aktiver og ikke-balanceførte poster foretages i overensstemmelse med det regnskabssystem, som kreditinstituttet er omfattet af i medfør af forordning (EF) nr. 1606/2002 og direktiv 86/635/EØF.

2.   Uanset kravene i artikel 68-72 skal der mindst hvert halve år foretages beregninger med henblik på at kontrollere, at kreditinstitutterne overholder forpligtelserne i artikel 75.

Kreditinstitutterne skal meddele de kompetente myndigheder resultaterne af beregningen og oplyse om de nødvendige data for beregningen.

Underafdeling 3

Minimumskrav til egenkapitalens størrelse

Artikel 75

Med forbehold af artikel 136 kræver medlemsstaterne, at kreditinstitutterne skal have en egenkapital, der på alle tidspunkter er over eller svarer til summen af følgende kapitalkrav:

| a) | for kreditrisiko og kreditrisikoreduktion i forbindelse med deres samlede aktiviteter med undtagelse af handelsbeholdningsaktiviteter og illikvide aktiver, hvis de fratrækkes egenkapitalen i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, litra d), i direktiv 2006/.../EF 8 % af deres samlede risikovægtede engagementer beregnet i overensstemmelse med afdeling 3 |
| --- | --- |

a)

for kreditrisiko og kreditrisikoreduktion i forbindelse med deres samlede aktiviteter med undtagelse af handelsbeholdningsaktiviteter og illikvide aktiver, hvis de fratrækkes egenkapitalen i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, litra d), i direktiv 2006/.../EF 8 % af deres samlede risikovægtede engagementer beregnet i overensstemmelse med afdeling 3

| b) | for så vidt angår deres handelsbeholdningsaktiviteter, for positionsrisici, afviklingsrisici og modpartsrisici og, i det omfang det er tilladt at overskride de i artikel 111-117 omhandlede grænser, store engagementer, der overskrider disse grænser: de kapitalkrav, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 18 og kapitel V, afdeling 4 i direktiv 2006/.../EF |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår deres handelsbeholdningsaktiviteter, for positionsrisici, afviklingsrisici og modpartsrisici og, i det omfang det er tilladt at overskride de i artikel 111-117 omhandlede grænser, store engagementer, der overskrider disse grænser: de kapitalkrav, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 18 og kapitel V, afdeling 4 i direktiv 2006/.../EF

| c) | for så vidt angår deres samlede aktiviteter, for valutarisici og råvareprisrisici: de kapitalkrav, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 18 i direktiv 2006/.../EF, og |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår deres samlede aktiviteter, for valutarisici og råvareprisrisici: de kapitalkrav, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 18 i direktiv 2006/.../EF, og

| d) | for så vidt angår deres samlede aktiviteter, for operationelle risici: de kapitalkrav, der er fastsat i overensstemmelse med afdeling 4. |
| --- | --- |

d)

for så vidt angår deres samlede aktiviteter, for operationelle risici: de kapitalkrav, der er fastsat i overensstemmelse med afdeling 4.

Afdeling 3

Minimumsegenkapitalkrav for kreditrisici

Artikel 76

Kreditinstitutter skal enten anvende standardmetoden (»Standardised Approach«), der er omhandlet i artikel 78-83 eller, hvis det tillades af de kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 84, metoden med interne ratings (»Internal Ratings Based Approach«), der er omhandlet i artikel 84-89, til beregning af den risikovægtede værdi af deres engagementer med henblik på artikel 75, litra a).

Artikel 77

Ved »engagement« forstås med henblik på denne afdeling en aktivpost eller en ikke-balanceført post.

Underafdeling 1

Standardmetoden

Artikel 78

1.   Med forbehold af stk. 2 er værdien af et engagement i form af en aktivpost den balanceførte værdi, og værdien af et engagement i form af en ikke-balanceført post, jf. bilag II, er følgende procentdel af dens værdi: 100 %, hvis den tillægges fuld risiko, 50 %, hvis den tillægges mellemliggende risiko, 20 %, hvis den tillægges mellemliggende/lav risiko, og 0 %, hvis den tillægges lav risiko. De ikke-balanceførte poster, der er omhandlet i første punktum i dette stykke, henføres under risikokategorier som anført i bilag II. Er der tale om et kreditinstitut, der anvender den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse (»Financial Collateral Comprehensive Method«), der er omhandlet i bilag VIII, del 3, hvor et engagement har form af værdipapirer eller råvarer, der sælges, stilles som sikkerhed eller udlånes i forbindelse med en genkøbstransaktion eller en transaktion vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer og »margin lending«-transaktioner, forhøjes værdien af engagementet med den volatilitetsjustering, der gælder for sådanne værdipapirer eller råvarer, jf. bilag VIII, del 3, punkt 34-59.

2.   Værdien af et engagement i form af et derivatinstrument, jf. bilag IV, fastsættes i overensstemmelse med bilag III, idet der tages højde for virkningen af kontrakter om nyordning og andre aftaler om netting med henblik på anvendelsen af disse metoder i overensstemmelse med bilag III. Værdien af et engagement i form af genkøbstransaktioner, eller transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer, transaktioner med lang afviklingstid og »margin lending«-transaktioner kan fastsættes enten i overensstemmelse med bilag III eller bilag VIII.

3.   Er et engagement underkastet finansieret kreditrisikoafdækning, kan værdien af engagementet for denne post ændres i overensstemmelse med underafdeling 3.

4.   Uanset stk. 2 fastsættes engagementsværdien af kreditrisikoen ved udestående engagementer som fastsat af de kompetente myndigheder med en central modpart, i overensstemmelse med bilag III, del 2, punkt 6, på betingelse af, at der dagligt stilles fuld sikkerhed for den centrale modparts modpartsrisikoengagementer med alle deltagere i dens systemer.

Artikel 79

1.   Hvert engagement henføres til en af følgende engagementsklasser:

| a) | fordringer eller eventualfordringer på centralregeringer eller centralbanker |
| --- | --- |

a)

fordringer eller eventualfordringer på centralregeringer eller centralbanker

| b) | fordringer eller eventualfordringer på regionale regeringer eller lokale myndigheder |
| --- | --- |

b)

fordringer eller eventualfordringer på regionale regeringer eller lokale myndigheder

| c) | fordringer eller eventualfordringer på administrative organer og ikke-profitsøgende foretagender |
| --- | --- |

c)

fordringer eller eventualfordringer på administrative organer og ikke-profitsøgende foretagender

| d) | fordringer eller eventualfordringer på multilaterale udviklingsbanker |
| --- | --- |

d)

fordringer eller eventualfordringer på multilaterale udviklingsbanker

| e) | fordringer eller eventualfordringer på internationale organisationer |
| --- | --- |

e)

fordringer eller eventualfordringer på internationale organisationer

| f) | fordringer eller eventualfordringer på institutter |
| --- | --- |

f)

fordringer eller eventualfordringer på institutter

| g) | fordringer eller eventualfordringer på erhvervskunder |
| --- | --- |

g)

fordringer eller eventualfordringer på erhvervskunder

| h) | fordringer eller eventualfordringer på detailkunder |
| --- | --- |

h)

fordringer eller eventualfordringer på detailkunder

| i) | fordringer eller eventualfordringer, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af pant i fast ejendom |
| --- | --- |

i)

fordringer eller eventualfordringer, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af pant i fast ejendom

| j) | poster i restance |
| --- | --- |

j)

poster i restance

| k) | poster henhørende under lovmæssigt fastsatte højrisikokategorier |
| --- | --- |

k)

poster henhørende under lovmæssigt fastsatte højrisikokategorier

| l) | fordringer i form af dækkede obligationer |
| --- | --- |

l)

fordringer i form af dækkede obligationer

| m) | securitisationspositioner |
| --- | --- |

m)

securitisationspositioner

| n) | kortfristede fordringer på institutioner og virksomheder |
| --- | --- |

n)

kortfristede fordringer på institutioner og virksomheder

| o) | fordringer i form af institutter for kollektiv investering i værdipapirer, eller |
| --- | --- |

o)

fordringer i form af institutter for kollektiv investering i værdipapirer, eller

| p) | andre poster. |
| --- | --- |

p)

andre poster.

2.   For at kunne falde ind under den detailengagementsklasse, der er omhandlet i stk. 1, litra h), skal et engagement opfylde følgende betingelser:

| a) | engagementet skal enten være med (en) fysisk(e) person(er) eller et mindre eller mellemstort foretagende |
| --- | --- |

a)

engagementet skal enten være med (en) fysisk(e) person(er) eller et mindre eller mellemstort foretagende

| b) | engagementet skal være ét ud af et stort antal engagementer med ensartede karakteristika, således at risiciene i tilknytning til sådanne udlån er væsentligt reducerede, og |
| --- | --- |

b)

engagementet skal være ét ud af et stort antal engagementer med ensartede karakteristika, således at risiciene i tilknytning til sådanne udlån er væsentligt reducerede, og

| c) | det samlede beløb, der skyldes kreditinstituttet eller moderselskaber og dettes datterselskaber, herunder poster med restance, af låntageren eller en gruppe af indbyrdes forbundne kunder, dog med undtagelse af fordringer eller eventualfordringer med sikkerhed i form af pant i beboelsesejendom, må ikke, så vidt det er kreditinstituttet bekendt, overstige 1 mio. EUR. Kreditinstituttet skal tage rimelige skridt til at erhverve denne viden. |
| --- | --- |

c)

det samlede beløb, der skyldes kreditinstituttet eller moderselskaber og dettes datterselskaber, herunder poster med restance, af låntageren eller en gruppe af indbyrdes forbundne kunder, dog med undtagelse af fordringer eller eventualfordringer med sikkerhed i form af pant i beboelsesejendom, må ikke, så vidt det er kreditinstituttet bekendt, overstige 1 mio. EUR. Kreditinstituttet skal tage rimelige skridt til at erhverve denne viden.

Værdipapirer falder ikke ind under detailengagementsklassen.

3.   Den aktuelle værdi af minimumsbetalinger på detailleasingmarkedet kan henføres til detailengagementsklassen.

Artikel 80

1.   Ved beregningen af de risikovægtede værdier af engagementer anvendes risikovægte på alle engagementer, medmindre de fratrækkes egenkapitalen, i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VI, del 1. Anvendelsen af risikovægte baseres på den engagementsklasse, som engagementet henføres under, og på engagementets kreditkvalitet i det omfang, der er anført i bilag VI, del 1. Kreditkvaliteten kan bestemmes ved henvisning til kreditvurderinger fra eksterne kreditvurderingsinstitutter (»ECAI«) i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 81-83 eller kreditvurderinger fra eksportkreditagenturer, jf. bilag VI, del 1.

2.   Med henblik på anvendelsen af en risikovægt, jf. stk. 1, multipliceres værdien af engagementet med den risikovægt, der er angivet eller bestemt i overensstemmelse med bestemmelserne i denne underafdeling.

3.   Med henblik på beregningen af de risikovægtede værdier af engagementer med institutter afgør medlemsstaterne om den metode, der skal benyttes, skal være metoden baseret på kreditkvaliteten af centralregeringen i det land, hvor instituttet er etableret, eller metoden baseret på kreditkvaliteten af modpartsinstituttet, jf. bilag VI.

4.   Uanset stk. 1 kan den risikovægt, der anvendes på den pågældende post, når et engagement er underkastet kreditrisikoafdækning, ændres i overensstemmelse med bestemmelserne i underafdeling 3.

5.   De risikovægtede værdier af securitiserede engagementer beregnes i overensstemmelse med bestemmelserne i underafdeling 4.

6.   Engagementer, for hvilke der ikke er fastsat bestemmelser i denne underafdeling for beregningen af de risikovægtede værdier, tillægges en risikovægt på 100 %.

7.   Med undtagelse af engagementer, der giver anledning til forpligtelser i form af de poster, der er omhandlet i artikel 57, litra a)-h), kan kompetente myndigheder undtage et kreditinstituts engagementer med en modpart, som er dets moderselskab, dets datterselskab eller et datterselskab af dets moderselskab eller en virksomhed, med hvilken der består en forbindelse som anført i artikel 12, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF, fra kravene i denne artikels stk. 1, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | modparten er et institut eller et finansielt holdingselskab, et finansieringsinstitut, et porteføljeadministrationsselskab eller en accessorisk servicevirksomhed, der er underlagt passende tilsynskrav |
| --- | --- |

a)

modparten er et institut eller et finansielt holdingselskab, et finansieringsinstitut, et porteføljeadministrationsselskab eller en accessorisk servicevirksomhed, der er underlagt passende tilsynskrav

| b) | modparten er inkluderet i den samme konsolidering som kreditinstituttet på fuldt grundlag |
| --- | --- |

b)

modparten er inkluderet i den samme konsolidering som kreditinstituttet på fuldt grundlag

| c) | modparten er underlagt de samme risikovurderings-, målings- og kontrolprocedurer som kreditinstituttet |
| --- | --- |

c)

modparten er underlagt de samme risikovurderings-, målings- og kontrolprocedurer som kreditinstituttet

| d) | modparten er etableret i den samme medlemsstat som kreditinstituttet, og |
| --- | --- |

d)

modparten er etableret i den samme medlemsstat som kreditinstituttet, og

| e) | der ikke er nogen aktuel eller forventet materiel praktisk eller retlig hindring for øjeblikkelig overførsel af egenkapital eller tilbagebetaling af forpligtelser fra modparten til kreditinstituttet. |
| --- | --- |

e)

der ikke er nogen aktuel eller forventet materiel praktisk eller retlig hindring for øjeblikkelig overførsel af egenkapital eller tilbagebetaling af forpligtelser fra modparten til kreditinstituttet.

I så fald gælder en risikovægt på 0 %.

8.   Med undtagelse af engagementer, der giver anledning til forpligtelser i form af de komponenter, der er omhandlet i artikel 57, litra a)-h), kan kompetente myndigheder beslutte, at et kreditinstituts engagementer med en modpart, som er underlagt samme institutsikringsordning som det långivende kreditinstitut, er undtaget fra stk. 1 i denne artikel, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | kravene i stk. 7, litra a), d) og e) |
| --- | --- |

a)

kravene i stk. 7, litra a), d) og e)

| b) | kreditinstituttet og modparten har aftalt en aftalemæssig eller vedtægtsmæssig ansvarsordning, der beskytter disse institutter og navnlig sikrer deres likviditet og solvens med henblik på at undgå konkurs, hvis det bliver nødvendigt (nedenfor benævnt institutsikringsordning) |
| --- | --- |

b)

kreditinstituttet og modparten har aftalt en aftalemæssig eller vedtægtsmæssig ansvarsordning, der beskytter disse institutter og navnlig sikrer deres likviditet og solvens med henblik på at undgå konkurs, hvis det bliver nødvendigt (nedenfor benævnt institutsikringsordning)

| c) | ordningerne sikrer, at institutsikringsordningen kan yde den nødvendige støtte som følge af ordningens forpligtelser fra midler, der er umiddelbart tilgængelige |
| --- | --- |

c)

ordningerne sikrer, at institutsikringsordningen kan yde den nødvendige støtte som følge af ordningens forpligtelser fra midler, der er umiddelbart tilgængelige

| d) | institutsikringsordningen omfatter passende og ensartet udformede systemer til overvågning og klassificering af risici (hvilket giver et fuldstændigt overblik over de enkelte deltageres risikosituation og institutsikringsordningen som helhed) med tilsvarende muligheder for at gribe ind; systemerne skal på hensigtsmæssig vis overvåge misligholdte engagementer, jf. med bilag VII, del 4, punkt 44 |
| --- | --- |

d)

institutsikringsordningen omfatter passende og ensartet udformede systemer til overvågning og klassificering af risici (hvilket giver et fuldstændigt overblik over de enkelte deltageres risikosituation og institutsikringsordningen som helhed) med tilsvarende muligheder for at gribe ind; systemerne skal på hensigtsmæssig vis overvåge misligholdte engagementer, jf. med bilag VII, del 4, punkt 44

| e) | institutsikringsordningen gennemfører egen risikovurdering, som meddeles de enkelte deltagere |
| --- | --- |

e)

institutsikringsordningen gennemfører egen risikovurdering, som meddeles de enkelte deltagere

| f) | institutsikringsordningen udfærdiger og offentliggør hvert år en konsolideret rapport, der omfatter status, en opgørelse af indtjening og tab, en situationsrapport og en risikorapport for institutsikringsordningen som helhed eller en rapport, der omfatter den aggregerede oversigt, den aggregerede opgørelse over indtjening og tab, situationsrapporten og risikorapporten, der vedrører institutsikringsordningen som helhed |
| --- | --- |

f)

institutsikringsordningen udfærdiger og offentliggør hvert år en konsolideret rapport, der omfatter status, en opgørelse af indtjening og tab, en situationsrapport og en risikorapport for institutsikringsordningen som helhed eller en rapport, der omfatter den aggregerede oversigt, den aggregerede opgørelse over indtjening og tab, situationsrapporten og risikorapporten, der vedrører institutsikringsordningen som helhed

| g) | deltagerne i institutsikringsordningen er forpligtet til at give et varsel på 24 måneder, hvis de ønsker at udtræde af ordningen |
| --- | --- |

g)

deltagerne i institutsikringsordningen er forpligtet til at give et varsel på 24 måneder, hvis de ønsker at udtræde af ordningen

| h) | multipel anvendelse af elementer, som kan indgå i beregningen af egenkapitalen (»multiple gearing«) såvel som enhver uhensigtsmæssig opbygning af egenkapital mellem deltagerne i institutforsikringsordningen er udelukket |
| --- | --- |

h)

multipel anvendelse af elementer, som kan indgå i beregningen af egenkapitalen (»multiple gearing«) såvel som enhver uhensigtsmæssig opbygning af egenkapital mellem deltagerne i institutforsikringsordningen er udelukket

| i) | institutsikringsordningen er baseret på, at deltagerkredsen er en bred vifte af kreditinstitutter med en overvejende ensartet profil, og |
| --- | --- |

i)

institutsikringsordningen er baseret på, at deltagerkredsen er en bred vifte af kreditinstitutter med en overvejende ensartet profil, og

| j) | de kompetente myndigheder godkender og overvåger regelmæssigt, at de i litra d) omhandlede systemer er tilstrækkelige. |
| --- | --- |

j)

de kompetente myndigheder godkender og overvåger regelmæssigt, at de i litra d) omhandlede systemer er tilstrækkelige.

I så fald gælder en risikovægt på 0 %.

Artikel 81

1.   En ekstern kreditvurdering kan kun benyttes til bestemmelse af et engagements risikovægt i overensstemmelse med artikel 80, hvis det ECAI, der tilvejebringer den, er blevet anerkendt til dette formål af de kompetente myndigheder (med henblik på denne underafdeling benævnt »et anerkendt ECAI«).

2.   Kompetente myndigheder skal kun anerkende et ECAI med henblik på artikel 80, hvis de finder det godtgjort, at dets vurderingsmetodologi opfylder kravene om objektivitet, uafhængighed, løbende kontrol og gennemsigtighed, og at de resulterende kreditvurderinger opfylder kravene om troværdighed og gennemsigtighed. Til dette formål skal de kompetente myndigheder tage hensyn til de tekniske kriterier, der er fastsat i bilag VI, del 2.

3.   Er et ECAI blevet anerkendt af de kompetente myndigheder i en medlemsstat, kan de kompetente myndigheder i andre medlemsstater anerkende det pågældende ECAI uden at gennemføre deres egen evalueringsproces.

4.   Kompetente myndigheder skal offentliggøre en redegørelse for anerkendelsesprocessen og en liste over anerkendte ECAI'er.

Artikel 82

1.   De kompetente myndigheder skal under hensyntagen til de tekniske kriterier, der er fastsat i bilag VI, del 2, foretage en bestemmelse af, hvilke kreditkvalitetstrin, jf. del 1 i dette bilag, de relevante kreditvurderinger fra et anerkendt ECAI skal associeres med. En sådan bestemmelse skal være objektiv og konsekvent.

2.   Har de kompetente myndigheder i en medlemsstat foretaget en bestemmelse i henhold til stk. 1, kan de kompetente myndigheder i andre medlemsstater anerkende denne bestemmelse uden at gennemføre deres egen bestemmelsesproces.

Artikel 83

1.   Brugen af ECAI-kreditvurderinger til beregning af de risikovægtede værdier af et kreditinstituts engagementer skal være konsekvent og i overensstemmelse med bilag VI, del 3. Kreditvurderinger må ikke benyttes selektivt.

2.   Kreditinstitutter skal benytte kreditvurderinger, hvor de kreditvurderende enheder selv har anmodet om at blive kreditvurderet. Med tilladelse fra de relevante kompetente myndigheder kan de dog benytte vurderinger, hvor de kreditvurderende enheder ikke selv har anmodet om at blive kreditvurderet.

Underafdeling 2

Metoden med interne ratings

Artikel 84

1.   I overensstemmelse med bestemmelserne i denne underafdeling kan de kompetente myndigheder tillade kreditinstitutter at beregne de risikovægtede værdier af deres engagementer ved brug af metoden med interne ratings (»IRB-metoden«). Der kræves udtrykkelig tilladelse for hvert enkelt kreditinstitut.

2.   Der skal kun gives tilladelse, hvis den kompetente myndighed finder det godtgjort, at kreditinstituttets systemer for styring og rating af kreditrisikoengagementer er sunde og implementeres med integritet, og navnlig at de opfylder følgende standarder i overensstemmelse med bilag VII, del 4:

| a) | kreditinstituttets ratingsystemer giver en meningsfuld vurdering af låntagernes og transaktionernes karakteristika, en meningsfuld sondring mellem risici og nøjagtige og konsekvente kvantitative risikovurderinger |
| --- | --- |

a)

kreditinstituttets ratingsystemer giver en meningsfuld vurdering af låntagernes og transaktionernes karakteristika, en meningsfuld sondring mellem risici og nøjagtige og konsekvente kvantitative risikovurderinger

| b) | de interne ratings og estimater af misligholdelse og tab, der benyttes ved beregningen af kapitalgrundlaget, samt de hertil knyttede systemer og processer spiller en væsentlig rolle i risikostyringen og beslutningsprocessen samt i kreditbevillingen, den interne kapitalallokering og de ledelsesmæssige funktioner i kreditinstituttet |
| --- | --- |

b)

de interne ratings og estimater af misligholdelse og tab, der benyttes ved beregningen af kapitalgrundlaget, samt de hertil knyttede systemer og processer spiller en væsentlig rolle i risikostyringen og beslutningsprocessen samt i kreditbevillingen, den interne kapitalallokering og de ledelsesmæssige funktioner i kreditinstituttet

| c) | kreditinstituttet har en kreditrisikokontrolenhed, der er ansvarlig for ratingsystemerne, og som er tilstrækkelig uafhængig og ikke undergivet urimelig indflydelse |
| --- | --- |

c)

kreditinstituttet har en kreditrisikokontrolenhed, der er ansvarlig for ratingsystemerne, og som er tilstrækkelig uafhængig og ikke undergivet urimelig indflydelse

| d) | kreditinstituttet indsamler og opbevarer alle relevante data som en effektiv støtte til sin kreditrisikomåling og kreditrisikokontrol, og |
| --- | --- |

d)

kreditinstituttet indsamler og opbevarer alle relevante data som en effektiv støtte til sin kreditrisikomåling og kreditrisikokontrol, og

| e) | kreditinstituttet dokumenterer sine ratingsystemer og grundlaget for deres udformning samt validerer sine ratingsystemer. |
| --- | --- |

e)

kreditinstituttet dokumenterer sine ratingsystemer og grundlaget for deres udformning samt validerer sine ratingsystemer.

Benytter et moderkreditinstitut i EU og dets datterselskaber eller et finansielt moderholdingselskab i EU og dets datterselskaber IRB-metoden ensartet, kan de kompetente myndigheder tillade, at minimumskravene i bilag VII, del 4, skal opfyldes af moderselskabet og dets datterselskaber set under ét.

3.   Et kreditinstitut, der ansøger om at benytte IRB-metoden, skal dokumentere, at det for de relevante IRB-engagementsklasser har benyttet ratingsystemer, som i det store og hele opfylder minimumskravene i bilag VII, del 4, til den interne risikomåling og risikokontrol, i mindst tre år inden kvalifikationen til at benytte IRB-metoden.

4.   Et kreditinstitut, der ansøger om at benytte egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse og/eller omregningsfaktorer, skal dokumentere, at det har foretaget og benyttet egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse og/eller omregningsfaktorer på en måde, der i det store og hele opfylder de minimumskrav for brug af egne estimater af disse parametre, der er fastsat i bilag VII, del 4, i mindst tre år inden kvalifikationen til at benytte egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse og/eller omregningsfaktorer.

5.   Ophører et kreditinstitut med at opfylde kravene i denne underafdeling, skal det enten forelægge en plan for den kompetente myndighed for en snarlig tilbagevenden til opfyldelse eller dokumentere, at virkningen af manglende opfyldelse ikke er af væsentlig betydning.

6.   Hvis IRB-metoden agtes benyttet af moderkreditinstituttet i EU og dets datterselskaber eller af moderfinansieringsinstituttet i EU og dets datterselskaber, skal de kompetente myndigheder for de forskellige retlige enheder indgå i et tæt samarbejde, jf. bestemmelserne i artikel 129-132.

Artikel 85

1.   Uden at dette berører bestemmelserne i artikel 89, skal kreditinstitutter og et eventuelt moderselskab og dettes datterselskaber gennemføre IRB-metoden for alle engagementer.

Med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse kan gennemførelsen ske sekventielt på tværs af de forskellige engagementsklasser, jf. artikel 86, inden for samme forretningsområde, på tværs af forskellige forretningsområder inden for samme koncern eller med henblik på brug af egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse eller omregningsfaktorer til beregning af risikovægtene for engagementer med virksomheder, institutioner, centralregeringer og centralbanker.

I forbindelse med den detailengagementsklasse, der er omhandlet i artikel 86, kan gennemførelsen ske sekventielt på tværs af de engagementsklasser, som de forskellige korrelationer i bilag VII, del 1, punkt 10-13, svarer til.

2.   Den i stk. 1 omhandlede gennemførelse skal ske inden for en rimelig tidsfrist, som skal aftales med de kompetente myndigheder. Gennemførelsen skal ske på strenge betingelser, som fastsættes af de kompetente myndigheder. Disse betingelser skal være udformet med henblik på at sikre, at den fleksibilitet, der ydes ved stk. 1, ikke anvendes selektivt til at opnå reducerede minimumskapitalkrav for de engagementsklasser eller forretningsområder, som endnu ikke er omfattet af IRB-metoden, eller til brug for egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse og/eller omregningsfaktorer.

3.   Kreditinstitutter, der benytter IRB-metoden for en engagementsklasse, skal samtidig benytte IRB-metoden for aktiepositionsklassen.

4.   Med forbehold af stk. 1-3 og artikel 89 må kreditinstitutter, der har opnået tilladelse i henhold til artikel 84 til at benytte IRB-metoden, ikke vende tilbage til at benytte underafdeling 1 til beregning af de risikovægtede værdier af engagementer, medmindre dette sker med en påviselig god begrundelse, og forudsat at der opnås godkendelse fra de kompetente myndigheder.

5.   Med forbehold af stk. 1 og 2 og artikel 89 må kreditinstitutter, der har opnået tilladelse i henhold til artikel 87, stk. 9, til at benytte egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse og omregningsfaktorer, ikke vende tilbage til at benytte de værdier for tab i tilfælde af misligholdelse og omregningsfaktorer, der er omhandlet i artikel 87, stk. 8, medmindre dette sker med en påviselig god begrundelse, og forudsat at der opnås godkendelse fra de kompetente myndigheder.

Artikel 86

1.   Hvert engagement henføres under en af følgende engagementsklasser:

| a) | fordringer eller eventualfordringer på centralregeringer og centralbanker |
| --- | --- |

a)

fordringer eller eventualfordringer på centralregeringer og centralbanker

| b) | fordringer eller eventualfordringer på institutter |
| --- | --- |

b)

fordringer eller eventualfordringer på institutter

| c) | fordringer eller eventualfordringer på virksomheder |
| --- | --- |

c)

fordringer eller eventualfordringer på virksomheder

| d) | fordringer eller eventualfordringer på detailengagementer |
| --- | --- |

d)

fordringer eller eventualfordringer på detailengagementer

| e) | aktier |
| --- | --- |

e)

aktier

| f) | securitisationspositioner, eller |
| --- | --- |

f)

securitisationspositioner, eller

| g) | andre aktiver, der ikke er kreditforpligtelser. |
| --- | --- |

g)

andre aktiver, der ikke er kreditforpligtelser.

2.   Følgende engagementer behandles som engagementer med centralregeringer og centralbanker:

| a) | engagementer med regionale regeringer, lokale myndigheder eller offentlige enheder, der behandles som engagementer med centralregeringer efter bestemmelserne i underafdeling 1, og |
| --- | --- |

a)

engagementer med regionale regeringer, lokale myndigheder eller offentlige enheder, der behandles som engagementer med centralregeringer efter bestemmelserne i underafdeling 1, og

| b) | engagementer med multilaterale udviklingsbanker og internationale organisationer, der tillægges en risikovægt på 0 % efter bestemmelserne i underafdeling 1. |
| --- | --- |

b)

engagementer med multilaterale udviklingsbanker og internationale organisationer, der tillægges en risikovægt på 0 % efter bestemmelserne i underafdeling 1.

3.   Følgende engagementer behandles som engagementer med institutioner:

| a) | engagementer med regionale regeringer og lokale myndigheder, som ikke behandles som engagementer med centralregeringer efter bestemmelserne i underafdeling 1 |
| --- | --- |

a)

engagementer med regionale regeringer og lokale myndigheder, som ikke behandles som engagementer med centralregeringer efter bestemmelserne i underafdeling 1

| b) | engagementer med offentlige virksomheder, som behandles som engagementer med institutioner efter bestemmelserne i underafdeling 1, og |
| --- | --- |

b)

engagementer med offentlige virksomheder, som behandles som engagementer med institutioner efter bestemmelserne i underafdeling 1, og

| c) | engagementer med multilaterale udviklingsbanker, som ikke tillægges en risikovægt på 0 % efter bestemmelserne i underafdeling 1. |
| --- | --- |

c)

engagementer med multilaterale udviklingsbanker, som ikke tillægges en risikovægt på 0 % efter bestemmelserne i underafdeling 1.

4.   For at kunne falde ind under den detailengagementsklasse, der er omhandlet i stk. 1, litra d), skal engagementer opfylde følgende kriterier:

| a) | der skal enten være tale om engagementer med (en) fysisk(e) person(er) eller et mindre eller mellemstort foretagende, forudsat — i sidstnævnte tilfælde — at det samlede beløb, der skyldes kreditinstituttet eller moderselskaber og dets datterselskaber, herunder poster med restance, af låntageren eller en gruppe af indbyrdes forbundne kunder, dog med undtagelse af fordringer eller eventualfordringer med sikkerhed i form af pant i beboelsesejendom, ikke, så vidt det er kreditinstituttet bekendt, overstiger 1 mio. EUR; kreditinstituttet skal have taget rimelige skridt til at bekræfte, at dette er tilfældet |
| --- | --- |

a)

der skal enten være tale om engagementer med (en) fysisk(e) person(er) eller et mindre eller mellemstort foretagende, forudsat — i sidstnævnte tilfælde — at det samlede beløb, der skyldes kreditinstituttet eller moderselskaber og dets datterselskaber, herunder poster med restance, af låntageren eller en gruppe af indbyrdes forbundne kunder, dog med undtagelse af fordringer eller eventualfordringer med sikkerhed i form af pant i beboelsesejendom, ikke, så vidt det er kreditinstituttet bekendt, overstiger 1 mio. EUR; kreditinstituttet skal have taget rimelige skridt til at bekræfte, at dette er tilfældet

| b) | engagementerne behandles konsekvent og ensartet i kreditinstituttets risikostyring |
| --- | --- |

b)

engagementerne behandles konsekvent og ensartet i kreditinstituttets risikostyring

| c) | engagementerne forvaltes ikke så individuelt som engagementer i erhvervsengagementsklassen, og |
| --- | --- |

c)

engagementerne forvaltes ikke så individuelt som engagementer i erhvervsengagementsklassen, og

| d) | engagementerne repræsenterer hver især et af et stort antal ensartet forvaltede engagementer. |
| --- | --- |

d)

engagementerne repræsenterer hver især et af et stort antal ensartet forvaltede engagementer.

Den aktuelle værdi af minimumsbetalinger på detailleasingmarkedet kan henføres til detailengagementsklassen.

5.   Følgende engagementer klassificeres som aktiepositioner:

| a) | ikke-gældsbaserede engagementer, der udgør en efterstillet restfordring på udstederens aktiver eller indkomst, og |
| --- | --- |

a)

ikke-gældsbaserede engagementer, der udgør en efterstillet restfordring på udstederens aktiver eller indkomst, og

| b) | gældsbaserede engagementer, som i henseende til økonomisk indhold svarer til de engagementer, der er anført i litra a). |
| --- | --- |

b)

gældsbaserede engagementer, som i henseende til økonomisk indhold svarer til de engagementer, der er anført i litra a).

6.   Inden for erhvervsengagementsklassen skal kreditinstitutter separat identificere engagementer med følgende karakteristika som specialiserede udlånsengagementer:

| a) | engagementet er med en virksomhed, som specifikt er blevet oprettet for at finansiere og/eller drive fysiske aktiver |
| --- | --- |

a)

engagementet er med en virksomhed, som specifikt er blevet oprettet for at finansiere og/eller drive fysiske aktiver

| b) | de kontraktlige vilkår giver långiveren en betydelig grad af kontrol over aktiverne og den indkomst, de genererer, og |
| --- | --- |

b)

de kontraktlige vilkår giver långiveren en betydelig grad af kontrol over aktiverne og den indkomst, de genererer, og

| c) | den primære kilde til tilbagebetaling af forpligtelsen er den indkomst, der genereres af de aktiver, der finansieres, snarere end den uafhængige tilbagebetalingskapacitet i en bredere erhvervsdrivende virksomhed. |
| --- | --- |

c)

den primære kilde til tilbagebetaling af forpligtelsen er den indkomst, der genereres af de aktiver, der finansieres, snarere end den uafhængige tilbagebetalingskapacitet i en bredere erhvervsdrivende virksomhed.

7.   Enhver kreditforpligtelse, der ikke henføres til engagementsklasserne i stk. 1, litra a) og b) samt d)-f), skal henføres til den engagementsklasse, der er omhandlet i nævnte stykkes litra c).

8.   Den engagementsklasse, der er omhandlet i stk. 1, litra g), skal omfatte restværdien af leasede ejendomme, medmindre den indgår i leasingengagementet som defineret i bilag VII, del 3, punkt 4.

9.   Den metode, kreditinstituttet benytter til at henføre engagementer til de forskellige engagementsklasser, skal være hensigtsmæssig og konsekvent.

Artikel 87

1.   De risikovægtede værdier af engagementer vedrørende kreditrisici, der tilhører en af de engagementsklasser, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra a)-e) eller g), skal, medmindre de fratrækkes egenkapitalen, beregnes i overensstemmelse med bilag VII, del 1, punkt 1-27.

2.   De risikovægtede værdier af engagementer vedrørende udvandingsrisici for erhvervede fordringer skal beregnes i overensstemmelse med bilag VII, del 1, punkt 28. Hvor et kreditinstitut har fuld regresret, hvad angår erhvervede fordringer, for misligholdelsesrisiko og udvandingsrisiko over for fordringernes sælger, er det ikke nødvendigt at anvende artikel 87 og 88 i relation til erhvervede fordringer. Engagementet kan i stedet behandles som et sikret engagement.

3.   Beregningen af de risikovægtede værdier af engagementer vedrørende kreditrisici og udvandingsrisici skal baseres på de relevante parametre, der er knyttet til det pågældende engagement. Disse skal omfatte sandsynligheden for misligholdelse (»probability of default« (PD)), tab i tilfælde af misligholdelse (»loss given default« (LGD)), løbetiden (»maturity« (M)) og engagementets værdi. Sandsynligheden for misligholdelse og tab i tilfælde af misligholdelse kan tages i betragtning separat eller set under ét i overensstemmelse med bilag VII, del 2.

4.   Uanset stk. 3 skal de risikovægtede værdier af engagementer vedrørende kreditrisici for alle engagementer, der tilhører de engagementsklasser, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra e), beregnes i overensstemmelse med bilag VII, del 1, punkt 17-26, med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse. Kompetente myndigheder må kun tillade et kreditinstitut at benytte den metode, der er fastsat i bilag VII, del 1, punkt 25 og 26, hvis kreditinstituttet opfylder minimumskravene i bilag VII, del 4, punkt 115-123.

5.   Uanset stk. 3 kan de risikovægtede værdier af engagementer vedrørende kreditrisici for specialiserede udlånsengagementer beregnes i overensstemmelse med bilag VII, del 1, punkt 6. Kompetente myndigheder skal udsende vejledende retningslinjer for, hvordan kreditinstitutter skal tildele specialiserede udlånsengagementer risikovægte i overensstemmelse med bilag VII, del 1, punkt 6, og godkende kreditinstitutternes tildelingsmetodologier.

6.   For engagementer, der tilhører de engagementsklasser, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra a)-d), skal kreditinstitutter tilvejebringe deres egne estimater af sandsynligheden for misligholdelse i overensstemmelse med artikel 84 og bilag VII, del 4.

7.   For engagementer, der tilhører de engagementsklasser, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra d), skal kreditinstitutter tilvejebringe deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse og omregningsfaktorer i overensstemmelse med artikel 84 og bilag VII, del 4.

8.   For engagementer, der tilhører de engagementsklasser, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra a)-c), skal kreditinstitutter anvende de værdier for tab i tilfælde af misligholdelse, der er fastsat i bilag VII, del 2, punkt 8, og de omregningsfaktorer, der er fastsat i bilag VII, del 3, punkt 9, litra. a)-d).

9.   Uanset stk. 8 kan de kompetente myndigheder for alle engagementer, der tilhører de engagementsklasser, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra a)-c), tillade kreditinstitutter at benytte deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse og omregningsfaktorer i overensstemmelse med artikel 84 og bilag VII, del 4.

10.   De risikovægtede værdier af securitiserede engagementer og af de engagementer, der tilhører den engagementsklasse, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra f), beregnes i overensstemmelse med underafdeling 4.

11.   Opfylder engagementer i form af en kollektiv investeringsordning (»collective investment undertaking« (CIU)) i værdipapirer (investeringsinstitut) kriterierne i bilag VI, del 1, punkt 77 og 78, og er kreditinstituttet bekendt med alle de underliggende engagementer i investeringsinstituttet, skal kreditinstituttet medregne disse underliggende engagementer ved beregningen af de risikovægtede værdier af engagementer og de forventede tab i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i denne underafdeling.

Opfylder kreditinstituttet ikke betingelserne for at benytte de metoder, der er fastsat i denne underafdeling, beregnes de risikovægtede værdier af engagementer og de forventede tab i overensstemmelse med følgende metoder:

| a) | for de engagementer, der tilhører den engagementsklasse, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra e), den metode, der er fastsat i bilag VII, del 1, punkt 19-21. Hvis kreditinstituttet til dette formål ikke kan sondre mellem unoterede aktier, børsnoterede aktier og andre aktier, skal det behandle de pågældende engagementer som andre aktier |
| --- | --- |

a)

for de engagementer, der tilhører den engagementsklasse, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra e), den metode, der er fastsat i bilag VII, del 1, punkt 19-21. Hvis kreditinstituttet til dette formål ikke kan sondre mellem unoterede aktier, børsnoterede aktier og andre aktier, skal det behandle de pågældende engagementer som andre aktier

| b) | for alle andre underliggende engagementer, den metode, der er fastsat i underafdeling 1 med følgende ændringer:






  i) | engagementerne henføres til den rette engagementsklasse og tillægges risikovægtningen for det kreditkvalitetstrin, der ligger umiddelbart over det kreditkvalitetstrin, som engagementet normalt ville blive tillagt, og |
| --- | --- | --- |

b)

for alle andre underliggende engagementer, den metode, der er fastsat i underafdeling 1 med følgende ændringer:

i)

engagementerne henføres til den rette engagementsklasse og tillægges risikovægtningen for det kreditkvalitetstrin, der ligger umiddelbart over det kreditkvalitetstrin, som engagementet normalt ville blive tillagt, og

| ii) | engagementer, der henføres til de højere kreditkvalitetstrin, som normalt ville blive tillagt en risikovægt på 150 %, tillægges en risikovægt på 200 %. |
| --- | --- |

ii)

engagementer, der henføres til de højere kreditkvalitetstrin, som normalt ville blive tillagt en risikovægt på 150 %, tillægges en risikovægt på 200 %.

12.   Opfylder engagementerne i form af et investeringsinstitut ikke de kriterier, der er fastsat i bilag VI, del 1, punkt 77 og 78, eller er kreditinstituttet ikke bekendt med alle de underliggende engagementer i investeringsinstituttet, skal kreditinstituttet medregne de underliggende engagementer og beregne de risikovægtede værdier af engagementer og de forventede tab i overensstemmelse med den metode, der er fastsat i bilag VII, del 1, punkt 19-21. Hvis kreditinstituttet til dette formål ikke kan sondre mellem unoterede aktier, børsnoterede aktier og andre aktier, skal det behandle de pågældende engagementer som andre aktier. Med henblik herpå henføres ikke-aktiepositioner til en af de klasser (privat aktiekapital, børsnoteret aktiekapital eller anden aktiekapital), der er fastsat i bilag VII, del 1, punkt 19, og ukendte engagementer henføres til klassen af andre aktier.

Som et alternativ til den ovenfor beskrevne metode kan kreditinstitutter selv beregne eller gøre brug af en tredjemand til at beregne og indberette de gennemsnitlige risikovægtede værdier af engagementer baseret på investeringsinstitutters underliggende engagementer i overensstemmelse med følgende metoder, forudsat at beregningens og indberetningens nøjagtighed er tilstrækkelig sikret:

| a) | for engagementer, der tilhører den engagementsklasse, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra e), den metode, der er fastsat i bilag VII, del 1, punkt 19-21. Hvis kreditinstituttet til dette formål ikke kan sondre mellem unoterede aktier, børsnoterede aktier og andre aktier, skal det behandle de pågældende engagementer som andre aktier, eller |
| --- | --- |

a)

for engagementer, der tilhører den engagementsklasse, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra e), den metode, der er fastsat i bilag VII, del 1, punkt 19-21. Hvis kreditinstituttet til dette formål ikke kan sondre mellem unoterede aktier, børsnoterede aktier og andre aktier, skal det behandle de pågældende engagementer som andre aktier, eller

| b) | for alle andre underliggende engagementer, den metode, der er fastsat i underafdeling 1, med følgende ændringer:






  i) | engagementerne henføres til den rette engagementsklasse og tillægges risikovægtningen for det kreditkvalitetstrin, der ligger umiddelbart over det kreditkvalitetstrin, som engagementet normalt ville blive tillagt, og |
| --- | --- | --- |

b)

for alle andre underliggende engagementer, den metode, der er fastsat i underafdeling 1, med følgende ændringer:

i)

engagementerne henføres til den rette engagementsklasse og tillægges risikovægtningen for det kreditkvalitetstrin, der ligger umiddelbart over det kreditkvalitetstrin, som engagementet normalt ville blive tillagt, og

| ii) | engagementer, der henføres til de højere kreditkvalitetstrin, som normalt ville blive tillagt en risikovægt på 150 %, tillægges en risikovægt på 200 %. |
| --- | --- |

ii)

engagementer, der henføres til de højere kreditkvalitetstrin, som normalt ville blive tillagt en risikovægt på 150 %, tillægges en risikovægt på 200 %.

Artikel 88

1.   De forventede tab vedrørende engagementer, der tilhører en af de engagementsklasser, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra a)-e), beregnes i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i bilag VII, del 1, punkt 29-35.

2.   Beregningen af de forventede tab i overensstemmelse med bilag VII, del 1, punkt 29-35, baseres på de samme inputtal for sandsynligheden for misligholdelse, tabet i tilfælde af misligholdelse og værdien af hvert engagement som dem, der benyttes til beregningen af de risikovægtede værdier af engagementer i overensstemmelse med artikel 87. Med hensyn til misligholdte engagementer, hvor kreditinstitutter anvender egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), er EL lig med kreditinstituttets bedste estimat af det forventede tab for det misligholdte engagement (ELBE) i overensstemmelse med bilag VII, del 4, punkt 80.

3.   De forventede tab vedrørende securitiserede engagementer beregnes i overensstemmelse med underafdeling 4.

4.   De forventede tab vedrørende engagementer, der tilhører den engagementsklasse, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra g), er nul.

5.   De forventede tab vedrørende udvandingsrisici for erhvervede fordringer beregnes i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i bilag VII, del 1, punkt 35.

6.   De forventede tab vedrørende de engagementer, der er omhandlet i artikel 87, stk. 11 og 12, beregnes i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i bilag VII, del 1, punkt 29-35.

Artikel 89

1.   Med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse kan kreditinstitutter, der har tilladelse til at benytte IRB-metoden til beregning af de risikovægtede værdier af engagementer og de forventede tab for en eller flere engagementsklasser, anvende underafdeling 1 på følgende:

| a) | den engagementsklasse, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra a), hvis antallet af væsentlige modparter er begrænset, og det ville være uforholdsmæssigt belastende for kreditinstituttet at implementere et ratingsystem for disse modparter |
| --- | --- |

a)

den engagementsklasse, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra a), hvis antallet af væsentlige modparter er begrænset, og det ville være uforholdsmæssigt belastende for kreditinstituttet at implementere et ratingsystem for disse modparter

| b) | den engagementsklasse, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra b), hvis antallet af væsentlige modparter er begrænset, og det ville være uforholdsmæssigt belastende for kreditinstituttet at implementere et ratingsystem for disse modparter |
| --- | --- |

b)

den engagementsklasse, der er omhandlet i artikel 86, stk. 1, litra b), hvis antallet af væsentlige modparter er begrænset, og det ville være uforholdsmæssigt belastende for kreditinstituttet at implementere et ratingsystem for disse modparter

| c) | engagementer på ikke-centrale forretningsområder samt engagementsklasser, der er uden større betydning i henseende til størrelse og opfattet risikoprofil |
| --- | --- |

c)

engagementer på ikke-centrale forretningsområder samt engagementsklasser, der er uden større betydning i henseende til størrelse og opfattet risikoprofil

| d) | engagementer med centralregeringen i hjemlandet og dens regionale regeringer, lokale myndigheder og administrative organer, forudsat at:






  i) | der ikke er nogen forskel i risiko mellem engagementerne med centralregeringen og disse øvrige engagementer i kraft af særlige offentlige arrangementer, og |
| --- | --- | --- |

d)

engagementer med centralregeringen i hjemlandet og dens regionale regeringer, lokale myndigheder og administrative organer, forudsat at:

i)

der ikke er nogen forskel i risiko mellem engagementerne med centralregeringen og disse øvrige engagementer i kraft af særlige offentlige arrangementer, og

| ii) | for engagementerne med centralregeringen gælder en 0 % risikovægtning i underafdeling 1 |
| --- | --- |

ii)

for engagementerne med centralregeringen gælder en 0 % risikovægtning i underafdeling 1

| e) | et kreditinstituts engagementer med en modpart, som er dets moderselskab, datterselskab eller et datterselskab af dets moderselskab, forudsat at modparten er et kreditinstitut eller et finansielt holdingselskab, et finansieringsinstitut, et porteføljeadministrationsselskab eller en accessorisk servicevirksomhed, der er underlagt passende tilsynskrav, eller en virksomhed, med hvilken der består en forbindelse som anført i artikel 12, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF, og engagementer mellem kreditinstitutter, der opfylder betingelserne i artikel 80, stk. 8 |
| --- | --- |

e)

et kreditinstituts engagementer med en modpart, som er dets moderselskab, datterselskab eller et datterselskab af dets moderselskab, forudsat at modparten er et kreditinstitut eller et finansielt holdingselskab, et finansieringsinstitut, et porteføljeadministrationsselskab eller en accessorisk servicevirksomhed, der er underlagt passende tilsynskrav, eller en virksomhed, med hvilken der består en forbindelse som anført i artikel 12, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF, og engagementer mellem kreditinstitutter, der opfylder betingelserne i artikel 80, stk. 8

| f) | aktiepositioner i forhold til selskaber, hvis kreditforpligtelser berettiger til 0 % risikovægtning efter bestemmelserne i underafdeling 1 (herunder offentligt støttede foretagender, på hvilke der kan anvendes 0 % risikovægtning) |
| --- | --- |

f)

aktiepositioner i forhold til selskaber, hvis kreditforpligtelser berettiger til 0 % risikovægtning efter bestemmelserne i underafdeling 1 (herunder offentligt støttede foretagender, på hvilke der kan anvendes 0 % risikovægtning)

| g) | aktier, der er pålagt som følge af lovgivningsprogrammer til fremme af bestemte erhvervssektorer, som yder betydelige tilskud til kreditinstituttets investering og indebærer en eller anden form for statslig kontrol og restriktioner på aktieinvesteringerne. Denne undtagelse er begrænset til i alt 10 % af kerneegenkapitalen plus den supplerende egenkapital |
| --- | --- |

g)

aktier, der er pålagt som følge af lovgivningsprogrammer til fremme af bestemte erhvervssektorer, som yder betydelige tilskud til kreditinstituttets investering og indebærer en eller anden form for statslig kontrol og restriktioner på aktieinvesteringerne. Denne undtagelse er begrænset til i alt 10 % af kerneegenkapitalen plus den supplerende egenkapital

| h) | engagementer som anført i bilag VI, del 1, punkt 40, som opfylder betingelserne heri, eller |
| --- | --- |

h)

engagementer som anført i bilag VI, del 1, punkt 40, som opfylder betingelserne heri, eller

| i) | statslige eller statsligt genforsikrede garantier efter bilag VIII, del 2, punkt 19. |
| --- | --- |

i)

statslige eller statsligt genforsikrede garantier efter bilag VIII, del 2, punkt 19.

Dette stykke er ikke til hinder for, at de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat kan tillade, at reglerne i underafdeling 1 anvendes på aktier, for hvilke denne behandling er blevet tilladt i andre medlemsstater.

2.   Med henblik på stk. 1 anses aktiepositionsklassen for et kreditinstitut for at være væsentlig, hvis dens samlede værdi, eksklusive aktier, der er pålagt under lovgivningsprogrammer som omtalt i stk. 1, litra g), i gennemsnit igennem det foregående år overstiger 10 % af kreditinstituttets egenkapital. Hvis antallet af disse aktier udgøres af mindre end ti individuelle aktieposter, er denne tærskel på 5 % af kreditinstituttets egenkapital.

Underafdeling 3

Kreditrisikoreduktion

Artikel 90

Med henblik på denne underafdeling forstås ved »långivende kreditinstitut« det kreditinstitut, der har det pågældende engagement, uanset om det hidrører fra et lån eller ej.

Artikel 91

Kreditinstitutter, der benytter standardmetoden efter bestemmelserne i artikel 78-83 eller IRB-metoden efter bestemmelserne i artikel 84-89, men ikke benytter deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse og omregningsfaktorer efter bestemmelserne i artikel 87 og 88, kan anerkende kreditrisikoreduktion i overensstemmelse med denne underafdeling ved beregningen af de risikovægtede værdier af engagementer med henblik på artikel 75, litra a), eller i givet fald af de forventede tab med henblik på den beregning, der er omhandlet i artikel 57, litra q), og artikel 63, stk. 3.

Artikel 92

1.   Den teknik, der anvendes til at yde kreditrisikoafdækning, samt de foranstaltninger og skridt, der tages, og de procedurer og politikker, der implementeres af det långivende kreditinstitut, skal være af en sådan karakter, at de resulterer i kreditrisikoafdækningsarrangementer, der har retskraft og kan fuldbyrdes i alle de relevante retsområder.

2.   Det långivende kreditinstitut skal tage alle nødvendige skridt til at sikre, at kreditrisikoafdækningsarrangementerne er effektive, og til at reducere de relaterede risici.

3.   Når der er tale om finansieret kreditrisikoafdækning, skal de aktivposter, der lægges til grund, for at kunne anerkendes være tilstrækkelig likvide og deres værdi over tid være tilstrækkelig stabil til at yde passende vished for den tilvejebragte kreditrisikoafdækning under hensyntagen til den metode, der benyttes til at beregne de risikovægtede værdier af engagementer, og graden af tilladt anerkendelse. De aktivposter, der vil kunne anerkendes, skal være begrænset til de aktivposter, der er omhandlet i bilag VIII, del 1.

4.   Når der er tale om finansieret kreditrisikoafdækning, skal det långivende kreditinstitut have ret til at likvidere eller på passende vis beholde de aktivposter, hvorfra risikoafdækningen hidrører, i tilfælde af låntagerens eller i givet fald depotforvalterens misligholdelse, insolvens eller konkurs eller en anden kreditbegivenhed, der måtte være beskrevet i transaktionsdokumenterne. Graden af korrelation mellem værdien af de aktivposter, der påberåbes til risikoafdækningen, og låntagerens kreditkvalitet må ikke være for stor.

5.   Når der er tale om ufinansieret kreditrisikoafdækning, skal den part, der afgiver tilsagn om risikoafdækning, for at kunne anerkendes være tilstrækkelig pålidelig og risikoafdækningsaftalen have retskraft og kunne fuldbyrdes i de relevante retsområder for at yde passende vished for den tilvejebragte kreditrisikoafdækning under hensyntagen til den metode, der benyttes til at beregne de risikovægtede værdier af engagementer, og graden af tilladt anerkendelse. De udbydere af kreditrisikoafdækning og typer af risikoafdækningsaftaler, der vil kunne anerkendes, skal være begrænset til de udbydere og typer af risikoafdækningsaftaler, der er omhandlet i bilag VIII, del 1.

6.   Minimumskravene i bilag VIII, del 2, skal opfyldes.

Artikel 93

1.   Er kravene i artikel 92 opfyldt, kan beregningen af de risikovægtede værdier af engagementer og i givet fald af de forventede tab ændres i overensstemmelse med bilag VIII, del 3-6.

2.   Et engagement, i forhold til hvilket der opnås kreditrisikoreduktion, må ikke medføre en højere risikovægtet værdi eller et højere forventet tab end et i øvrigt identisk engagement, i forhold til hvilket der ikke er opnået kreditrisikoreduktion.

3.   Tager den risikovægtede værdi af engagementer allerede højde for kreditrisikoafdækning efter artikel 78-83 eller artikel 84-89 alt efter, hvad der er relevant, kan beregningen af kreditrisikoafdækningen ikke yderligere anerkendes efter bestemmelserne i denne underafdeling.

Underafdeling 4

Securitisation

Artikel 94

Benytter et kreditinstitut standardmetoden, der er omhandlet i artikel 78-83, til beregningen af de risikovægtede værdier af engagementer for de engagementsklasser, som de securitiserede engagementer ville blive henført under efter artikel 79, skal det beregne den risikovægtede værdi af engagementer vedrørende en securitisationsposition i overensstemmelse med bilag IX, del 4, punkt 1-36.

I alle andre tilfælde skal det beregne den risikovægtede værdi af engagementer i overensstemmelse med bilag IX, del 4, punkt 1-5 og 37-76.

Artikel 95

1.   Er betydelige kreditrisici i tilknytning til securitiserede engagementer blevet overført fra det engagementsleverende kreditinstitut i overensstemmelse med betingelserne i bilag IX, del 2, må dette kreditinstitut:

| a) | i tilfælde af traditionelle securitisationer udelukke de engagementer, det har securitiseret, fra dets beregning af de risikovægtede værdier af engagementer og i givet fald af de forventede tab, og |
| --- | --- |

a)

i tilfælde af traditionelle securitisationer udelukke de engagementer, det har securitiseret, fra dets beregning af de risikovægtede værdier af engagementer og i givet fald af de forventede tab, og

| b) | i tilfælde af syntetiske securitisationer beregne de risikovægtede værdier af engagementer og i givet fald af de forventede tab vedrørende de securitiserede engagementer i overensstemmelse med bilag IX, del 2. |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af syntetiske securitisationer beregne de risikovægtede værdier af engagementer og i givet fald af de forventede tab vedrørende de securitiserede engagementer i overensstemmelse med bilag IX, del 2.

2.   Finder stk. 1 anvendelse, skal det engagementsleverende kreditinstitut beregne de risikovægtede værdier af engagementer, der er fastsat i bilag IX, vedrørende de positioner, som det måtte besidde i securitisationen.

Overfører det engagementsleverende kreditinstitut ikke betydelige kreditrisici i overensstemmelse med stk. 1, behøver det ikke beregne risikovægtede værdier af engagementer vedrørende nogen af de positioner, det måtte besidde i den pågældende securitisation.

Artikel 96

1.   For at beregne den risikovægtede værdi af engagementer vedrørende en securitisationsposition skal der tillægges risikovægte på engagementsværdien af positionen i overensstemmelse med bilag IX baseret på positionens kreditkvalitet, som kan bestemmes ved henvisning til en ECAI-kreditvurdering eller på anden vis som fastsat i bilag IX.

2.   Foreligger der et engagement i forhold til forskellige trancher i en securitisation, skal engagementet i forhold til hver enkelt tranche anses som en separat securitisationsposition. Udstederne af kreditrisikoafdækning i forhold til securitisationspositioner skal anses for at besidde positioner i securitisationen. Securitisationspositioner skal omfatte engagementer i forhold til en securitisation hidrørende fra rente- eller valutaderivatkontrakter.

3.   Er en securitisationsposition underlagt finansieret eller ufinansieret kreditrisikoafdækning, kan den risikovægt, der skal anvendes på positionen, ændres i overensstemmelse med artikel 90-93 læst i sammenhæng med bilag IX.

4.   Med forbehold af artikel 57, litra r), og artikel 66, stk. 2, skal den risikovægtede værdi af eksponeringen inkluderes i kreditinstituttets sum af risikovægtede værdier af engagementer med henblik på artikel 75, litra a).

Artikel 97

1.   En ECAI-kreditvurdering må kun benyttes til at bestemme risikovægten af en securitisationsposition i overensstemmelse med artikel 96, hvis ECAI'et er blevet anerkendt af de kompetente myndigheder til dette formål (i det følgende benævnt »et anerkendt ECAI«).

2.   De kompetente myndigheder må kun anerkende et ECAI med henblik på formålene i stk. 1, hvis de anser det for godtgjort, at det opfylder kravene i artikel 81 under hensyntagen til de tekniske kriterier i bilag VI, del 2, og at det har demonstreret ekspertise inden for securitisation, hvilket kan godtgøres ved en stærk markedsaccept.

3.   Er et ECAI blevet anerkendt af de kompetente myndigheder i en medlemsstat med henblik på formålene i stk. 1, kan de kompetente myndigheder i andre medlemsstater anerkende dette ECAI til disse formål uden at gennemføre deres egen evalueringsproces.

4.   De kompetente myndigheder skal offentliggøre en redegørelse for anerkendelsesprocessen og en liste over anerkendte ECAI'er.

5.   For at kunne anvendes med henblik på formålene i stk. 1 skal en kreditvurdering af et anerkendt ECAI opfylde principperne om troværdighed og gennemsigtighed, jf. bilag IX, del 3.

Artikel 98

1.   Med henblik på anvendelse af risikovægte i forhold til securitisationspositioner skal de kompetente myndigheder bestemme, hvilke af de kreditkvalitetstrin, der er omhandlet i bilag IX, de relevante kreditvurderinger af et anerkendt ECAI skal associeres med. Denne bestemmelse skal være objektiv og konsekvent.

2.   Når de kompetente myndigheder i en medlemsstat har foretaget en bestemmelse efter stk. 1, kan de kompetente myndigheder i andre medlemsstater anerkende denne bestemmelse uden at gennemføre deres egen bestemmelsesproces.

Artikel 99

Brugen af ECAI-kreditvurderinger til beregningen af de risikovægtede værdier af et kreditinstituts engagementer efter artikel 96 skal være konsekvent og i overensstemmelse med bilag IX, del 3. Kreditvurderinger må ikke benyttes selektivt.

Artikel 100

1.   Foreligger der en securitisation af revolverende engagementer, der er underlagt en førtidsindfrielsesbestemmelse, skal det engagementsleverende kreditinstitut i overensstemmelse med bilag IX beregne en supplerende risikovægtet værdi af engagementerne for den risiko, at de kreditrisikoniveauer, den eksponeres over for, kan stige som følge af virkningen af førtidsindfrielsesbestemmelsen.

2.   Til dette formål forstås ved »revolverende engagement« et engagement, hvorved kunders udestående kan fluktuere på grundlag af deres afgørelser om lån og tilbagebetaling op til en aftalt beløbsgrænse, og ved førtidsindfrielsesbestemmelse en kontraktbestemmelse, som stiller krav om, at investorers positioner i tilfælde af, at på forhånd fastlagte begivenheder indtræffer, indfries inden den oprindeligt anførte udløbsdato for de udstedte værdipapirer.

Artikel 101

1.   Et engagementsleverende kreditinstitut, der med hensyn til en securisation har anvendt artikel 95 til beregning af den risikovægtede værdi af engagementer, eller et organiserende kreditinstitut må ikke med henblik på at reducere investorers potentielle eller faktiske tab yde støtte til securitisationen ud over sine kontraktlige forpligtelser.

2.   Opfylder et engagementsleverende kreditinstitut eller et organiserende kreditinstitut ikke stk. 1 i forhold til en securitisation, skal den kompetente myndighed som et minimum kræve, at det besidder kapital i forhold til alle de securitiserede engagementer, som om de ikke var securitiserede. Kreditinstituttet skal offentliggøre, at det har ydet ikke-kontraktbaseret støtte, og hvad virkningen på den lovpligtige kapital som følge heraf har været.

Afdeling 4

Minimumsegenkapitalkrav for operationelle risici

Artikel 102

1.   Kompetente myndigheder skal kræve af kreditinstitutter, at de besidder egenkapital i forhold til de operationelle risici i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i artikel 103, 104 og 105.

2.   Uden at dette berører bestemmelserne i stk. 4, må kreditinstitutter, der benytter metoden i artikel 104, ikke gå tilbage til at benytte metoden i artikel 103, medmindre dette sker med en påviselig god begrundelse og med de kompetente myndigheders godkendelse.

3.   Uden at dette berører bestemmelserne i stk. 4, må kreditinstitutter, der benytter metoden i artikel 105, ikke gå tilbage til at benytte metoden i artikel 103 eller 104, medmindre dette sker med en påviselig god begrundelse og med de kompetente myndigheders godkendelse.

4.   Kompetente myndigheder kan tillade kreditinstitutter at benytte en kombination af metoder i overensstemmelse med bilag X, del 4.

Artikel 103

Kapitalkravet for de operationelle risici efter basisindikatormetoden (»Basic Indicator Approach«) skal være en vis procentdel af en relevant indikator i overensstemmelse med de parametre, der er fastsat i bilag X, del 1.

Artikel 104

1.   Efter standardmetoden (»Standardised Approach«) skal kreditinstitutter opdele deres virksomhed i en række forretningsområder, jf. bilag X, del 2.

2.   For hvert forretningsområde beregner kreditinstitutter et kapitalkrav for de operationelle risici som en vis procentdel af en relevant indikator i overensstemmelse med de parametre, der er fastsat i bilag X, del 2.

3.   For visse forretningsområder kan de kompetente myndigheder under visse omstændigheder bemyndige et kreditinstitut til at benytte en alternativ relevant indikator til bestemmelse af dets kapitalkrav for de operationelle risici, som fastsat i bilag X, del 2, punkt 8-14.

4.   Kapitalkravet for de operationelle risici efter standardmetoden skal være summen af kapitalkravene for de operationelle risici for alle de enkelte forretningsområder.

5.   Parametrene for standardmetoden er fastlagt i bilag X, del 2.

6.   For at være kvalificeret til at benytte standardmetoden skal kreditinstitutter opfylde kriterierne i bilag X, del 2.

Artikel 105

1.   Kreditinstitutter kan benytte metoderne med avanceret måling (»Advanced Measurement Approaches«) baseret på deres eget målingssystem for operationelle risici, forudsat at den kompetente myndighed udtrykkeligt godkender brugen af de relevante modeller til beregning af egenkapitalkravet.

2.   Kreditinstitutter skal godtgøre over for deres kompetente myndigheder, at de opfylder kvalifikationskriterierne i bilag X, del 3.

3.   Når en metode med avanceret måling agtes benyttet af et moderkreditinstitut i EU og dets datterselskaber eller af datterselskaber af et finansielt moderholdingselskab i EU, skal de kompetente myndigheder for de forskellige selskaber indgå i et tæt samarbejde, jf. bestemmelserne i artikel 129-132. Anvendelsen af denne bestemmelse skal omfatte de elementer, der er anført i bilag X, del 3.

4.   Når et moderkreditinstitut i EU og dets datterselskaber eller datterselskaberne af et finansielt moderholdingselskab i EU benytter en ensartet metode med avanceret måling, kan de kompetente myndigheder tillade, at kvalifikationskriterierne i bilag X, del 3, opfyldes af moderselskabet og dets datterselskaber set under ét.

Afdeling 5

Store engagementer

Artikel 106

1.   Ved »engagement«, forstås med henblik på denne afdeling enhver af de i afdeling 3, underafdeling 1, opregnede aktivposter og ikke-balanceførte poster, uden anvendelse af de i disse bestemmelser fastsatte risikovægte eller risikograder.

Engagementer, der hidfører fra de i bilag IV omhandlede poster, beregnes efter en af de metoder, der er beskrevet i bilag III. Med henblik på denne afdeling finder bilag III, del 2, punkt 2, også anvendelse.

Alle elementer, der er 100 % dækket af egenkapitalen, kan udelukkes fra definitionen af engagementer efter godkendelse fra de kompetente myndigheder, hvis egenkapitalen ikke indgår i kreditinstituttets egenkapital med henblik på artikel 75 og i de andre beregninger for tilsyn, der er fastsat i nærværende direktiv samt i andre fællesskabsretsakter.

2.   Engagementerne omfatter ikke:

| a) | ved valutatransaktioner: engagementer, som er indgået i forbindelse med den almindelige afvikling af en transaktion i et tidsrum på 48 timer, efter at betaling har fundet sted, eller |
| --- | --- |

a)

ved valutatransaktioner: engagementer, som er indgået i forbindelse med den almindelige afvikling af en transaktion i et tidsrum på 48 timer, efter at betaling har fundet sted, eller

| b) | ved køb eller salg af værdipapirer: engagementer, der er indgået i forbindelse med den almindelige afvikling af en transaktion i et tidsrum på fem arbejdsdage, efter at betaling har fundet sted, eller værdipapirerne er leveret alt efter, hvilken dato der ligger først. |
| --- | --- |

b)

ved køb eller salg af værdipapirer: engagementer, der er indgået i forbindelse med den almindelige afvikling af en transaktion i et tidsrum på fem arbejdsdage, efter at betaling har fundet sted, eller værdipapirerne er leveret alt efter, hvilken dato der ligger først.

Artikel 107

Med henblik på anvendelsen af denne afdeling dækker udtrykket »kreditinstitut« følgende:

| a) | et kreditinstitut, herunder også dets filialer i tredjelande, og |
| --- | --- |

a)

et kreditinstitut, herunder også dets filialer i tredjelande, og

| b) | ethvert offentligt eller privat foretagende, herunder også et sådant foretagendes filialer, der opfylder definitionen på et »kreditinstitut« og er godkendt i et tredjeland. |
| --- | --- |

b)

ethvert offentligt eller privat foretagende, herunder også et sådant foretagendes filialer, der opfylder definitionen på et »kreditinstitut« og er godkendt i et tredjeland.

Artikel 108

Et kreditinstituts engagement med en enkelt kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder betragtes som stort, når det udgør 10 % eller mere af kreditinstituttets egenkapital.

Artikel 109

De kompetente myndigheder kræver, at ethvert kreditinstitut har en forsvarlig administration og regnskabsføring samt en hensigtsmæssig intern kontrol med henblik på at kunne identificere og registrere alle store engagementer og efterfølgende ændringer heri i overensstemmelse med dette direktiv og med henblik på tilsyn med disse engagementer på baggrund af kreditinstituttets egen engagementspolitik.

Artikel 110

1.   Kreditinstitutter indberetter deres store engagementer til de kompetente myndigheder.

Medlemsstaterne kan efter eget valg foreskrive, at kreditinstitutterne foretager denne indberetning på en af følgende måder:

| a) | ved mindst én gang om året at indberette alle deres store engagementer med løbende indberetning af alle nye store engagementer og eventuelle forøgelser af bestående store engagementer på mindst 20 % i forhold til den seneste indberetning, eller |
| --- | --- |

a)

ved mindst én gang om året at indberette alle deres store engagementer med løbende indberetning af alle nye store engagementer og eventuelle forøgelser af bestående store engagementer på mindst 20 % i forhold til den seneste indberetning, eller

| b) | ved mindst fire gange om året at indberette alle store engagementer. |
| --- | --- |

b)

ved mindst fire gange om året at indberette alle store engagementer.

2.   Medmindre der er tale om kreditinstitutter, der benytter artikel 114 til anerkendelse af sikkerhedsstillelse ved beregningen af værdien af engagementer med henblik på artikel 111, stk. 1, 2 og 3, kan de engagementer, der er undtaget i medfør af artikel 113, stk. 3, litra a)-d) og f)-h), fritages for indberetning i henhold til stk. 1 i nærværende artikel, og indberetningsfrekvensen i litra b) i stk. 1, kan reduceres til to gange om året for de engagementer, der er omhandlet i artikel 113, stk. 3, litra e) og i), samt i artikel 115 og 116.

Et kreditinstitut skal, såfremt det påberåber sig dette stykke, bevare registreringen af de anførte grunde i et år efter den begivenhed, der udløste fritagelsen, således at de kompetente myndigheder kan efterprøve, om den er berettiget.

3.   Medlemsstaterne kan forlange, at kreditinstitutterne analyserer deres engagementer i forhold til udstedere af en sikkerhedsstillelse for at fastslå eventuelle koncentrerede engagementer, og at de i relevant omfang træffer foranstaltninger eller underretter de kompetente myndigheder om markante resultater af analysen.

Artikel 111

1.   Et kreditinstitut må ikke med en enkelt kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder indgå engagementer for beløb, der tilsammen overstiger 25 % af kreditinstituttets egenkapital.

2.   Den i stk. 1 omhandlede procentsats nedsættes til 20 %, når kunden eller gruppen af indbyrdes forbundne kunder er kreditinstituttets moder- eller datterselskab og/eller et andet eller andre af dette moderselskabs datterselskaber. Medlemsstaterne kan dog undtage engagementer med disse kunder fra denne grænse på 20 %, hvis de foreskriver en særlig kontrol med de pågældende engagementer ved hjælp af andre foranstaltninger eller fremgangsmåder. De underretter Kommissionen og Det Europæiske Bankudvalg om indholdet af disse foranstaltninger eller fremgangsmåder.

3.   Et kreditinstitut må ikke indgå store engagementer for beløb, som tilsammen overstiger 800 % af egenkapitalen.

4.   Et kreditinstitut skal til enhver tid overholde de i stk. 1, 2 og 3 fastsatte øvre grænser for de engagementer, det har indgået. Hvis engagementerne i undtagelsestilfælde alligevel overstiger de øvre grænser, skal der omgående gives underretning herom til de kompetente myndigheder, der, hvis omstændighederne taler for det, kan indrømme kreditinstituttet en bestemt tidsfrist til atter at overholde grænserne.

Artikel 112

1.   Med henblik på artikel 113-117 omfatter »garanti« kreditderivater, der er anerkendt i medfør af artikel 90-93, bortset fra »credit linked notes«.

2.   Med forbehold af stk. 3, hvor anerkendelse af finansieret eller ufinansieret kreditrisikoafdækning kan tillades efter artikel 113-117, skal dette ske på betingelse af overholdelse af anerkendelseskravene og andre minimumskrav, der er fastsat i artikel 90-93 med henblik på beregningen af de risikovægtede værdier af engagementer efter artikel 78-83.

3.   Benytter et kreditinstitut sig af artikel 114, stk. 2, skal anerkendelsen af finansieret kreditrisikoafdækning være underlagt de relevante krav i artikel 84-89.

Artikel 113

1.   Medlemsstaterne kan stille strengere krav end de i artikel 111 fastsatte øvre grænser.

2.   Medlemsstaterne kan helt eller delvis fravige artikel 111, stk. 1, 2 og 3, for engagementer, som et kreditinstitut har indgået med sit moderselskab, moderselskabets øvrige datterselskaber og sine egne datterselskaber, for så vidt disse selskaber falder ind under det tilsyn på konsolideret grundlag, som kreditinstituttet selv er underlagt i overensstemmelse med nærværende direktiv eller med tilsvarende regler i et tredjeland.

3.   Medlemsstaterne kan helt eller delvis fravige artikel 111 for følgende engagementer:

| a) | aktivposter, der repræsenterer fordringer på centralregeringer eller centralbanker, som usikret ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter artikel 78-83 |
| --- | --- |

a)

aktivposter, der repræsenterer fordringer på centralregeringer eller centralbanker, som usikret ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter artikel 78-83

| b) | aktivposter, der repræsenterer fordringer på internationale organisationer eller multilaterale udviklingsbanker, som usikret ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter artikel 78-83 |
| --- | --- |

b)

aktivposter, der repræsenterer fordringer på internationale organisationer eller multilaterale udviklingsbanker, som usikret ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter artikel 78-83

| c) | aktivposter, der repræsenterer fordringer, som udtrykkeligt er garanteret af centralregeringer, centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller offentlige enheder hvor usikrede fordringer, på det garantistillende organ ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter artikel 78-83 |
| --- | --- |

c)

aktivposter, der repræsenterer fordringer, som udtrykkeligt er garanteret af centralregeringer, centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller offentlige enheder hvor usikrede fordringer, på det garantistillende organ ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter artikel 78-83

| d) | andre engagementer indgået med eller garanteret af centralregeringer, centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller offentlige enheder, hvor usikrede fordringer på enheden, som engagementet er indgået med, eller af hvilket det er garanteret, ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter artikel 78-83 |
| --- | --- |

d)

andre engagementer indgået med eller garanteret af centralregeringer, centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller offentlige enheder, hvor usikrede fordringer på enheden, som engagementet er indgået med, eller af hvilket det er garanteret, ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter artikel 78-83

| e) | aktivposter, der repræsenterer fordringer på og andre engagementer med centralregeringer eller centralbanker, som ikke er nævnt i litra a) ovenfor, når de lyder på og i givet fald er finansieret i låntagernes valuta |
| --- | --- |

e)

aktivposter, der repræsenterer fordringer på og andre engagementer med centralregeringer eller centralbanker, som ikke er nævnt i litra a) ovenfor, når de lyder på og i givet fald er finansieret i låntagernes valuta

| f) | aktivposter og andre engagementer, som af de kompetente myndigheder er godkendt som værende tilstrækkeligt sikret ved sikkerhedsstillelse i form af værdipapirer udstedt af centralregeringer eller centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker, medlemsstaternes regionale regeringer, lokale myndigheder eller offentlige enheder, hvis værdipapirer repræsenterer fordringer på deres udsteder, og som ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter artikel 78-83 |
| --- | --- |

f)

aktivposter og andre engagementer, som af de kompetente myndigheder er godkendt som værende tilstrækkeligt sikret ved sikkerhedsstillelse i form af værdipapirer udstedt af centralregeringer eller centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker, medlemsstaternes regionale regeringer, lokale myndigheder eller offentlige enheder, hvis værdipapirer repræsenterer fordringer på deres udsteder, og som ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter artikel 78-83

| g) | aktivposter og andre engagementer, som af de kompetente myndigheder er godkendt som værende tilstrækkeligt sikret ved indlån i kontanter i det långivende kreditinstitut eller i et kreditinstitut, der er långiverens moder- eller datterselskab |
| --- | --- |

g)

aktivposter og andre engagementer, som af de kompetente myndigheder er godkendt som værende tilstrækkeligt sikret ved indlån i kontanter i det långivende kreditinstitut eller i et kreditinstitut, der er långiverens moder- eller datterselskab

| h) | aktivposter og andre engagementer, som af de kompetente myndigheder er godkendt som værende tilstrækkeligt sikret ved indlånsbeviser udstedt af det långivende kreditinstitut eller af et kreditinstitut, som er moderselskabet eller et datterselskab til det långivende kreditinstitut, og deponeret hos et af disse institutter, uanset hvilket |
| --- | --- |

h)

aktivposter og andre engagementer, som af de kompetente myndigheder er godkendt som værende tilstrækkeligt sikret ved indlånsbeviser udstedt af det långivende kreditinstitut eller af et kreditinstitut, som er moderselskabet eller et datterselskab til det långivende kreditinstitut, og deponeret hos et af disse institutter, uanset hvilket

| i) | aktivposter, der repræsenterer fordringer på eller andre engagementer indgået med et institut med en løbetid på højst et år, og som ikke indgår i dettes egenkapital |
| --- | --- |

i)

aktivposter, der repræsenterer fordringer på eller andre engagementer indgået med et institut med en løbetid på højst et år, og som ikke indgår i dettes egenkapital

| j) | aktivposter, der repræsenterer fordringer på eller andre engagementer med en løbetid på højst et år, på og i institutioner, som ikke er kreditinstitutter, men opfylder kravene i bilag VI, del 1, punkt 85, og for hvilke der er stillet sikkerhed i henhold til nævnte punkt |
| --- | --- |

j)

aktivposter, der repræsenterer fordringer på eller andre engagementer med en løbetid på højst et år, på og i institutioner, som ikke er kreditinstitutter, men opfylder kravene i bilag VI, del 1, punkt 85, og for hvilke der er stillet sikkerhed i henhold til nævnte punkt

| k) | veksler og tilsvarende værdipapirer med en løbetid på højst et år, som bærer et andet kreditinstituts undertegning |
| --- | --- |

k)

veksler og tilsvarende værdipapirer med en løbetid på højst et år, som bærer et andet kreditinstituts undertegning

| l) | dækkede obligationer som defineret i bilag VI, del 1, punkt 68-70 |
| --- | --- |

l)

dækkede obligationer som defineret i bilag VI, del 1, punkt 68-70

| m) | indtil der har fundet en nærmere samordning sted, de kapitalinteresser i forsikringsselskaber, som er nævnt i artikel 122, stk. 1, indtil højst 40 % af egenkapitalen i det kreditinstitut, som overtager kapitalinteressen |
| --- | --- |

m)

indtil der har fundet en nærmere samordning sted, de kapitalinteresser i forsikringsselskaber, som er nævnt i artikel 122, stk. 1, indtil højst 40 % af egenkapitalen i det kreditinstitut, som overtager kapitalinteressen

| n) | aktivposter, der repræsenterer fordringer på det regionale eller centrale kreditinstitut, som i henhold til bestemmelser i love eller vedtægter har til opgave at foretage likviditetsudligning inden for det net af kreditinstitutter, som det långivende kreditinstitut i henhold til disse bestemmelser er tilsluttet |
| --- | --- |

n)

aktivposter, der repræsenterer fordringer på det regionale eller centrale kreditinstitut, som i henhold til bestemmelser i love eller vedtægter har til opgave at foretage likviditetsudligning inden for det net af kreditinstitutter, som det långivende kreditinstitut i henhold til disse bestemmelser er tilsluttet

| o) | engagementer, for hvilke der til de kompetente myndigheders tilfredshed er stillet sikkerhed i form af andre værdipapirer end dem, der er nævnt i litra f) |
| --- | --- |

o)

engagementer, for hvilke der til de kompetente myndigheders tilfredshed er stillet sikkerhed i form af andre værdipapirer end dem, der er nævnt i litra f)

| p) | lån, for hvilke der til de kompetente myndigheders tilfredshed er stillet sikkerhed i form af pant i fast ejendom til beboelse eller i form af andele i finske boligselskaber, der drives i henhold til den finske lov om boligselskaber af 1991 eller senere tilsvarende lovgivning, samt leasingtransaktioner, hvor udlejeren beholder den fulde ejendomsret til den udlejede bolig, så længe lejeren ikke har benyttet sin købsoption, i begge tilfælde inden for 50 % af værdien af den pågældende faste ejendom |
| --- | --- |

p)

lån, for hvilke der til de kompetente myndigheders tilfredshed er stillet sikkerhed i form af pant i fast ejendom til beboelse eller i form af andele i finske boligselskaber, der drives i henhold til den finske lov om boligselskaber af 1991 eller senere tilsvarende lovgivning, samt leasingtransaktioner, hvor udlejeren beholder den fulde ejendomsret til den udlejede bolig, så længe lejeren ikke har benyttet sin købsoption, i begge tilfælde inden for 50 % af værdien af den pågældende faste ejendom

| q) | følgende engagementer, hvis de ville blive tillagt en 50 % risikovægt efter artikel 78-83 og kun indtil 50 % af værdien af den pågældende ejendom:






  i) | engagementer, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af pant i kontor- eller forretningsejendomme eller i form af aktier i finske boligselskaber, der drives i henhold til den finske lov om boligselskaber af 1991 eller senere tilsvarende lovgivning, og som vedrører kontor- eller forretningsejendomme, og |
| --- | --- | --- |

q)

følgende engagementer, hvis de ville blive tillagt en 50 % risikovægt efter artikel 78-83 og kun indtil 50 % af værdien af den pågældende ejendom:

i)

engagementer, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af pant i kontor- eller forretningsejendomme eller i form af aktier i finske boligselskaber, der drives i henhold til den finske lov om boligselskaber af 1991 eller senere tilsvarende lovgivning, og som vedrører kontor- eller forretningsejendomme, og

| ii) | engagementer, der vedrører ejendomsleasingtransaktioner vedrørende kontor- eller forretningsejendomme. |
| --- | --- |

ii)

engagementer, der vedrører ejendomsleasingtransaktioner vedrørende kontor- eller forretningsejendomme.

Med henblik på nr. ii) kan de kompetente myndigheder frem til den 31. december 2011 tillade kreditinstitutter at anerkende 100 % af værdien af den pågældende ejendom. Ved udløbet af denne periode tages denne behandling op til revision. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om, hvorledes de gør brug af denne fortrinsbehandling

| r) | 50 % af ikke-balanceførte poster med mellemliggende/lav risiko efter klassificeringen i bilag II |
| --- | --- |

r)

50 % af ikke-balanceførte poster med mellemliggende/lav risiko efter klassificeringen i bilag II

| s) | med de kompetente myndigheders tilladelse, andre garantier end kreditgarantier, som er baseret på en lov eller andre retsforskrifter, og som gensidige garantifonde, der har status som kreditinstitutter, yder sine medlemmer, idet de vægtes med 20 % af beløbet, og |
| --- | --- |

s)

med de kompetente myndigheders tilladelse, andre garantier end kreditgarantier, som er baseret på en lov eller andre retsforskrifter, og som gensidige garantifonde, der har status som kreditinstitutter, yder sine medlemmer, idet de vægtes med 20 % af beløbet, og

| t) | ikke-balanceførte poster med lav risiko efter klassificeringen i bilag II, for så vidt der med vedkommende kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder er truffet aftale om, at engagementet kun kan indgås, hvis det er godtgjort, at det ikke vil nå op på en sådan størrelse, at de i artikel 111, stk. 1-3, fastsatte øvre grænser overskrides. |
| --- | --- |

t)

ikke-balanceførte poster med lav risiko efter klassificeringen i bilag II, for så vidt der med vedkommende kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder er truffet aftale om, at engagementet kun kan indgås, hvis det er godtgjort, at det ikke vil nå op på en sådan størrelse, at de i artikel 111, stk. 1-3, fastsatte øvre grænser overskrides.

Kontanter, der modtages under en »credit linked note« udstedt af kreditinstituttet, og en modparts udlån og indlån i kreditinstituttet, der er underlagt en balanceført aftale om netting, der er anerkendt efter artikel 90-93, anses for at falde ind under litra g).

Med henblik på litra o) ansættes de værdipapirer, der stilles som sikkerhed, til markedsværdien og give en overskydende dækning i forhold til de sikrede engagementer, og de skal enten være noteret på en børs eller være faktisk omsættelige og regelmæssigt noteret på et marked, hvor der handles gennem anerkendte, professionelle mæglere, og som efter de kompetente myndigheders opfattelse i den medlemsstat, der er kreditinstituttets hjemland, giver tilfredsstillende mulighed for at ansætte en objektiv pris, hvormed værdipapirernes overskydende dækning til enhver tid kan kontrolleres. Den krævede overskydende dækning er på 100 %. Den er dog på 150 % for aktier og på 50 % for obligationer, der er udstedt af institutioner, regionale regeringer og lokale myndigheder i medlemsstaterne bortset fra dem, der er omhandlet i litra f), og obligationer, der er udstedt af multilaterale udviklingsbanker bortset fra dem, der bliver tillagt en 0 % risikovægt efter artikel 78-83. Er der manglende match mellem eksponeringens løbetid og kreditrisikoafdækningens løbetid, kan sikkerhedsstillelsen ikke anerkendes. De værdipapirer, der anvendes til sikkerhedsstillelse, kan ikke indgå i kreditinstituttets egenkapital.

Med henblik på litra p) skal værdien af den faste ejendom til de kompetente myndigheders tilfredshed beregnes på grundlag af strenge værdiansættelsesnormer, der er fastlagt i love eller administrative bestemmelser. Værdiansættelsen foretages mindst en gang om året. I litra p) defineres fast ejendom til beboelse som en beboelsesejendom, der er eller vil blive beboet eller udlejet af låntageren.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om enhver undtagelse, der indrømmes i henhold til litra s) for at sikre, at den ikke fører til konkurrencefordrejning.

Artikel 114

1.   Med forbehold af stk. 3 kan medlemsstaterne med henblik på beregning af værdien af engagementer med henblik på artikel 111, stk. 1-3, i forhold til kreditinstitutter, der benytter den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse efter artikel 90-93, i stedet for at benytte sig af de typer af hel eller delvis undtagelse, der er tilladt i henhold til artikel 113, stk. 3, litra f), g), h) og o), tillade sådanne kreditinstitutter at benytte en lavere værdi end værdien af engagementet, men dog ikke lavere end summen af de fuldt justerede værdier af deres engagementer med kunden eller gruppen af indbyrdes forbundne kunder.

I denne forbindelse forstås ved »fuldt justeret værdi af engagementer« den værdi, der er beregnet efter artikel 90-93 under hensyntagen til kreditrisikoreduktionen, volatilitetsjusteringer og eventuelt manglende løbetidsmatch (E*).

Anvendes dette stykke på et kreditinstitut, finder artikel 113, stk. 3, litra f), g), h) og o), ikke anvendelse på det pågældende kreditinstitut.

2.   Med forbehold af stk. 3 kan et kreditinstitut, der har tilladelse til at benytte egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse og omregningsfaktorer for en engagementsklasse efter artikel 84-89, få tilladelse — hvis det til de kompetente myndigheders tilfredshed er i stand til at foretage estimater af virkningerne af den finansielle sikkerhedsstillelse på deres engagementer, der kan holdes adskilt fra andre aspekter af relevans for tab i tilfælde af misligholdelse — til at anerkende sådanne virkninger ved beregningen af værdien af engagementer med henblik på artikel 111, stk. 1-3.

Kompetente myndigheder skal anse det for godtgjort, at de af kreditinstituttet foretagne estimater er egnede til brug for reduktion af værdien af engagementer med henblik på overholdelse af bestemmelserne i artikel 111.

Har et kreditinstitut fået tilladelse til at benytte egne estimater af virkningerne af den finansielle sikkerhedsstillelse, skal det gøre dette på konsekvent vis i forhold til den fremgangsmåde, der er blevet anvendt ved beregningen af kapitalkrav.

Kreditinstitutter, der har tilladelse til at benytte egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse og omregningsfaktorer for en engagementsklasse efter artikel 84-89, og som ikke beregner værdien af deres engagementer ved brug af den metode, der er omhandlet i første afsnit, kan få tilladelse til at benytte metoden i stk. 1 ovenfor eller fravigelsen i artikel 113, stk. 3, litra o), til beregning af værdien af engagementer. Et kreditinstitut må kun benytte en af disse to metoder.

3.   Et kreditinstitut, som har tilladelse til at benytte de i stk. 1 og 2 beskrevne metoder til beregning af værdien af engagementer med henblik på artikel 111, stk. 1-3, skal regelmæssigt gennemføre stresstest af deres kreditrisikokoncentrationer, herunder også i relation til salgsværdien af en accepteret sikkerhedsstillelse.

Disse periodiske stresstest skal afdække risici, der hidrører fra potentielle ændringer i markedsforholdene, som kunne få en negativ indvirkning på kreditinstituttets egenkapitalgrundlag, og risici, der hidrører fra afhændelsen af sikkerhedsstillelse i stresssituationer.

Kreditinstituttet skal over for de kompetente myndigheder godtgøre, at de gennemførte stresstest er tilstrækkelige og hensigtsmæssige til vurdering af sådanne risici.

Viser en sådan stresstest, at salgsværdien af den accepterede sikkerhedsstillelse er lavere, end hvad der ville blive tilladt efter stk. 1 og 2 alt efter, hvilket stykke der er relevant, skal værdien af den sikkerhedsstillelse, der kan tillades anerkendt ved beregningen af værdien af engagementer med henblik på artikel 111, stk. 1-3, reduceres tilsvarende.

Sådanne kreditinstitutter skal inkludere følgende i deres strategier for reduktion af koncentrationsrisici:

| a) | politikker og procedurer for reduktion af risici hidrørende fra manglende løbetidsmatch mellem engagementer og en eventuel kreditrisikoafdækning af sådanne engagementer |
| --- | --- |

a)

politikker og procedurer for reduktion af risici hidrørende fra manglende løbetidsmatch mellem engagementer og en eventuel kreditrisikoafdækning af sådanne engagementer

| b) | politik og procedurer for det tilfælde, at en stresstest viser, at salgsværdien af den accepterede sikkerhedsstillelse er lavere, end hvad der er taget i betragtning efter stk. 1 og 2, og |
| --- | --- |

b)

politik og procedurer for det tilfælde, at en stresstest viser, at salgsværdien af den accepterede sikkerhedsstillelse er lavere, end hvad der er taget i betragtning efter stk. 1 og 2, og

| c) | politikker og procedurer for koncentrationsrisici hidrørende fra anvendelsen af kreditrisikoreduktionsteknikker, navnlig store indirekte kreditengagementer (f.eks. med en enkelt udsteder af værdipapirer, der er accepteret som sikkerhedsstillelse). |
| --- | --- |

c)

politikker og procedurer for koncentrationsrisici hidrørende fra anvendelsen af kreditrisikoreduktionsteknikker, navnlig store indirekte kreditengagementer (f.eks. med en enkelt udsteder af værdipapirer, der er accepteret som sikkerhedsstillelse).

4.   Anerkendes virkningerne af sikkerhedsstillelsen efter bestemmelserne i stk. 1 og 2, kan medlemsstaterne behandle enhver dækket del af engagementet som værende indgået med udstederen af sikkerhedsstillelsen snarere end med kunden.

Artikel 115

1.   Ved anvendelsen af artikel 111, stk. 1-3, kan medlemsstaterne tillægge aktivposter, der repræsenterer fordringer på medlemsstaternes regionale regeringer og lokale myndigheder, en 20 % risikovægt, hvis disse fordringer ville blive tillagt en 20 % risikovægt efter artikel 78-83, og det samme gælder andre engagementer indgået med eller garanteret af sådanne regeringer og myndigheder, som repræsenterer fordringer, som tillægges en 20 % risikovægt efter artikel 78-83. Medlemsstaterne kan dog anvende nulvægt på aktivposter, der repræsenterer fordringer på medlemsstaternes regionale regeringer og lokale myndigheder, hvis disse fordringer ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter artikel 78-83, og på andre engagementer indgået med eller garanteret af sådanne regeringer og myndigheder, som repræsenterer fordringer, der tillægges en 0 % risikovægt efter artikel 78-83.

2.   Ved anvendelsen af artikel 111, stk. 1-3, kan medlemsstaterne tillægge aktivposter, der repræsenterer fordringer på og andre engagementer med institutter med en løbetid på over et år, men ikke over tre år, en 20 % risikovægt og tillægge aktivposter, der repræsenterer fordringer på institutter med en løbetid på over tre år, en 50 % risikovægt, hvis sidstnævnte aktivposter er repræsenteret ved gældsbreve udstedt af et institut, og hvis disse gældsbreve efter de kompetente myndigheders mening er faktisk omsættelige på et marked af professionelle mæglere og er genstand for en daglig notering på dette marked, eller hvis de kompetente myndigheder i det udstedende instituts hjemland har givet tilladelse til deres udstedelse. Under ingen omstændigheder må de pågældende aktivposter indgå i egenkapitalen.

Artikel 116

Uanset artikel 113, stk. 3, litra i), og artikel 115 stk. 2, kan medlemsstaterne tillægge aktivposter, der repræsenterer fordringer på og andre engagementer indgået med institutter, en 20 % risikovægt, uanset deres løbetid.

Artikel 117

1.   Er der stillet sikkerhed for et engagement indgået med en kunde af tredjemand, eller i form af værdipapirer udstedt af tredjemand på de vilkår, der er fastsat i artikel 113, stk. 3, litra o), kan medlemsstaterne:

| a) | betragte dette engagement som værende indgået med garantistilleren i stedet for med kunden, eller |
| --- | --- |

a)

betragte dette engagement som værende indgået med garantistilleren i stedet for med kunden, eller

| b) | betragte dette engagement som værende indgået med tredjemanden i stedet for med kunden, hvis der er stillet sikkerhed for det i artikel 113, stk. 3, litra o), omhandlede engagement på de deri nævnte betingelser. |
| --- | --- |

b)

betragte dette engagement som værende indgået med tredjemanden i stedet for med kunden, hvis der er stillet sikkerhed for det i artikel 113, stk. 3, litra o), omhandlede engagement på de deri nævnte betingelser.

2.   Anvender medlemsstaterne den behandling, der er fastsat i stk. 1, litra a):

| a) | og er garantien denomineret i en anden valuta end den, som engagementet er denomineret i, vil den værdi af engagementerne, der anses for dækket, blive beregnet i overensstemmelse med bestemmelserne om behandling af manglende valutamatch ved ufinansieret kreditrisikoafdækning i bilag VIII |
| --- | --- |

a)

og er garantien denomineret i en anden valuta end den, som engagementet er denomineret i, vil den værdi af engagementerne, der anses for dækket, blive beregnet i overensstemmelse med bestemmelserne om behandling af manglende valutamatch ved ufinansieret kreditrisikoafdækning i bilag VIII

| b) | vil manglende match mellem engagementets løbetid og risikoafdækningens løbetid blive behandlet i overensstemmelse med bestemmelserne om behandling af manglende løbetidsmatch i bilag VIII, og |
| --- | --- |

b)

vil manglende match mellem engagementets løbetid og risikoafdækningens løbetid blive behandlet i overensstemmelse med bestemmelserne om behandling af manglende løbetidsmatch i bilag VIII, og

| c) | kan delvis dækning anerkendes i overensstemmelse med behandlingen i bilag VIII. |
| --- | --- |

c)

kan delvis dækning anerkendes i overensstemmelse med behandlingen i bilag VIII.

Artikel 118

Hvis et kreditinstitut efter artikel 69, stk. 1, på individuelt eller delkonsolideret grundlag undlader at opfylde de forpligtelser, der pålægges i denne afdeling, eller bestemmelserne i artikel 70 anvendes, når der er tale om moderkreditinstitutter i en medlemsstat, træffes foranstaltninger til at sikre en passende fordeling af engagementerne inden for koncernen.

Artikel 119

Senest den 31. december 2007 forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om denne afdelings funktionsmåde samt eventuelle passende forslag.

Afdeling 6

Kvalificeret deltagelse uden for den finansielle sektor

Artikel 120

1.   Et kreditinstitut må ikke besidde en kvalificeret deltagelse, der overstiger 15 % af dets egenkapital, i et foretagende, der hverken er et kreditinstitut, et finansieringsinstitut eller et foretagende, der udøver en virksomhed som ligger i direkte forlængelse af bank- eller accesorisk bankvirksomhed, så som leasing, factoring, formueforvaltning, forvaltning af ydelser vedrørende elektronisk databehandling eller anden lignende virksomhed.

2.   Et kreditinstituts samlede kvalificerede deltagelse i andre foretagender end kreditinstitutter, finansieringsinstitutter og foretagender, der udøver en virksomhed som ligger i direkte forlængelse af bank- eller accesorisk bankvirksomhed, så som leasing, factoring, formueforvaltning, forvaltning af ydelser vedrørende elektronisk databehandling eller anden lignende virksomhed, må ikke overstige 60 % af kreditinstituttets egenkapital.

3.   De i stk. 1 og 2 fastsatte grænser må kun overskrides under særlige omstændigheder. I sådanne tilfælde skal de kompetente myndigheder dog kræve, at kreditinstituttet enten forhøjer sin egenkapital eller træffer andre foranstaltninger med tilsvarende virkning.

Artikel 121

Aktier eller andele, som midlertidigt erhverves som led i en finansiel aktion med henblik på at redde eller sanere et foretagende eller som led i en normal procedure vedrørende stillede tegningsgarantier eller i eget navn for andres regning, medregnes ikke til den kvalificerede deltagelse ved beregningen af de i artikel 120, stk. 1 og 2, fastsatte grænser. Aktier og andele, der ikke har karakter af finansielle anlægsaktiver som nævnt i artikel 35, stk. 2, i direktiv 86/635/EØF, skal heller ikke medtages i beregningen.

Artikel 122

1.   Medlemsstaterne kan undlade at anvende grænserne i artikel 120, stk. 1 og 2, på kapitalinteresser i forsikringsselskaber som defineret i direktiv 73/239/EØF og direktiv 2002/83/EF eller i genforsikringsselskaber som defineret i direktiv 98/78/EF.

2.   Medlemsstaterne kan foreskrive, at de kompetente myndigheder ikke skal anvende de i artikel 120, stk. 1 og 2, fastsatte grænser, hvis de har foreskrevet, at de beløb, hvormed den kvalificerede deltagelse overskrider de nævnte grænser, skal være 100 % dækket af egenkapitalen, og at denne ikke indgår i beregningen i henhold til artikel 75. Er der tale om overskridelser af de i artikel 120, stk. 1 og 2, fastsatte grænser, er det den største overskridelse, der skal være dækket af egenkapitalen.

Kapitel 3

Kreditinstitutters vurderingsproces

Artikel 123

Kreditinstitutter skal råde over sunde, effektive og komplette strategier og processer for løbende vurdering og opretholdelse af en intern kapital af en størrelse, type og fordeling, som de anser for passende til at dække arten og omfanget af de risici, som de er eller vil kunne blive eksponeret for.

Disse strategier og processer skal underkastes regelmæssig intern kontrol med henblik på at sikre, at de vedbliver at være fyldestgørende og proportionale i forhold til arten, omfanget og kompleksiteten af kreditinstituttets virksomhed.

Kapitel 4

De kompetente myndigheders tilsyn og oplysningspligt

Afdeling 1

Tilsyn

Artikel 124

1.   På grundlag af de tekniske kriterier, der er fastsat i bilag XI, skal de kompetente myndigheder føre tilsyn med de arrangementer, strategier, processer og mekanismer, som kreditinstitutterne iværksætter for at efterleve dette direktiv, og vurdere de risici, som kreditinstitutterne er eller kan blive eksponeret for.

2.   Omfanget af det tilsyn og den vurdering, der er omhandlet i stk. 1, skal udgøres af kravene i dette direktiv.

3.   På basis af det tilsyn og den vurdering, der er omhandlet i stk. 1, afgør de kompetente myndigheder, om de arrangementer, strategier, processer og mekanismer, kreditinstitutterne har iværksat, og den egenkapital, de besidder, sikrer en sund styring og dækning af deres risici.

4.   Kompetente myndigheder skal fastlægge hyppigheden og omfanget af det tilsyn og den vurdering, der er omhandlet i stk. 1, under hensyntagen til størrelsen, den systemiske betydning, arten, omfanget og kompleksiteten af det pågældende kreditinstituts virksomhed, og skal i den forbindelse tage hensyn til proportionalitetsprincippet. Tilsynet og vurderingen skal mindst foretages en gang om året.

5.   Tilsynet og vurderingen, der udføres af de kompetente myndigheder, skal omfatte kreditinstitutternes eksponering for de renterisici, der hidrører fra ikke-handelsmæssige aktiviteter. Der skal kræves iværksat foranstaltninger, når der er tale om institutter, hvis økonomiske værdi falder med mere end 20 % af deres egenkapital som følge af en pludselig og uventet ændring i rentesatserne af en størrelsesorden, som skal fastlægges af de kompetente myndigheder og ikke må afvige fra det ene kreditinstitut til det andet.

Artikel 125

1.   Når moderselskabet er et moderkreditinstitut i en medlemsstat eller et moderkreditinstitut i EU, udøves det konsoliderede tilsyn af de kompetente myndigheder, der har meddelt dette kreditinstitut den i artikel 6 nævnte tilladelse.

2.   Når et kreditinstituts moderselskab er et finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat eller et finansielt moderholdingselskab i EU, udøves det konsoliderede tilsyn af de kompetente myndigheder, der har meddelt dette kreditinstitut den i artikel 6 nævnte tilladelse.

Artikel 126

1.   Når kreditinstitutter, der er godkendt i mere end en medlemsstat, har det samme finansielle moderholdingselskab i en medlemsstat eller det samme finansielle moderholdingselskab i EU som moderselskab, udøves det konsoliderede tilsyn af de myndigheder, der har kompetence i forhold til det kreditinstitut, der er blevet godkendt i den medlemsstat, hvor det finansielle holdingselskab er blevet oprettet.

Når kreditinstitutter, der er godkendt i to eller flere medlemsstater, har mere end ét finansielt holdingselskab med hovedkontorer i forskellige medlemsstater som moderselskaber, og der er et kreditinstitut i hver af disse medlemsstater, udøves det konsoliderede tilsyn af den kompetente myndighed for kreditinstituttet med den største samlede balancesum.

2.   Når mere end ét kreditinstitut, der er godkendt i Fællesskabet, har det samme finansielle holdingselskab som moderselskab, og ingen af disse kreditinstitutter er blevet godkendt i den medlemsstat, hvor det finansielle holdingselskab blev oprettet, udøves det konsoliderede tilsyn af den kompetente myndighed, der godkendte kreditinstituttet med den største samlede balancesum, som med henblik på dette direktiv skal anses for at være det kreditinstitut, der kontrolleres af et finansielt moderholdingselskab i EU.

3.   I særlige tilfælde kan de kompetente myndigheder efter fælles aftale undlade at benytte kriterierne i stk. 1 og 2, hvis det ville være uhensigtsmæssigt at benytte dem under hensyntagen til kreditinstitutterne og det relative omfang af deres aktiviteter i forskellige lande, og udpege en anden kompetent myndighed til at udøve det konsoliderede tilsyn. I så fald skal de kompetente myndigheder, inden de træffer deres afgørelse, give moderkreditinstituttet i EU, det finansielle moderholdingselskab i EU eller kreditinstituttet med den største samlede balancesum alt efter, hvad der er det relevante, lejlighed til at udtale sig om denne afgørelse.

4.   De kompetente myndigheder skal underrette Kommissionen om enhver aftale, der falder ind under stk. 3.

Artikel 127

1.   Medlemsstaterne skal vedtage alle nødvendige foranstaltninger for i givet fald at inkludere finansielle holdingselskaber i det konsoliderede tilsyn. Uden at dette berører bestemmelserne i artikel 135, indebærer konsolideringen af det finansielle holdingselskabs finansielle situation på ingen måde, at de kompetente myndigheder har pligt til at udøve en tilsynsfunktion i forhold til det individuelle finansielle holdingselskab.

2.   Når en medlemsstats kompetente myndigheder under henvisning til et af de i artikel 73, stk. 1, litra b) og c), nævnte tilfælde ikke medtager et datterkreditinstitut i det konsoliderede tilsyn, kan de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvori dette datterkreditinstitut er beliggende, anmode moderselskabet om at fremlægge oplysninger, der gør det lettere for myndighederne at gennemføre tilsynet med dette kreditinstitut.

3.   Medlemsstaterne fastsætter, at de for det konsoliderede tilsyn ansvarlige kompetente myndigheder kan anmode datterselskaberne af et kreditinstitut eller et finansielt holdingselskab, som ikke er omfattet af de konsoliderede tilsyn, om de i artikel 137 nævnte oplysninger. I så fald anvendes de regler vedrørende meddelelse og kontrol af oplysningerne, der er fastsat i nævnte artikel.

Artikel 128

Hvis der i en medlemsstat er mere end én myndighed, der er beføjet til at udøve tilsyn med kreditinstitutter og finansieringsinstitutter, træffer medlemsstaterne de fornødne foranstaltninger til etablering af en samordning mellem disse.

Artikel 129

1.   Ud over de forpligtelser, der er fastlagt i henhold til dette direktivs bestemmelser, skal den kompetente myndighed, der er ansvarlig for udøvelsen af det konsoliderede tilsyn med moderkreditinstitutter i EU og kreditinstitutter, der er kontrolleret af finansielle moderholdingselskaber i EU, skal udføre følgende opgaver:

| a) | koordinering af indsamlingen og formidlingen af relevante og væsentlige oplysninger i »going concern«-situationer og nødsituationer, og |
| --- | --- |

a)

koordinering af indsamlingen og formidlingen af relevante og væsentlige oplysninger i »going concern«-situationer og nødsituationer, og

| b) | planlægning og koordinering af tilsynsvirksomheden i »going concern«-situationer og nødsituationer, herunder i relation til aktiviteterne i artikel 124, i samarbejde med de implicerede kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

b)

planlægning og koordinering af tilsynsvirksomheden i »going concern«-situationer og nødsituationer, herunder i relation til aktiviteterne i artikel 124, i samarbejde med de implicerede kompetente myndigheder.

2.   Når der er tale om ansøgninger om de i henholdsvis artikel 84, stk. 1, artikel 87, stk. 9, og artikel 105 samt i bilag III, del 6, omhandlede tilladelser, der indgives af et moderkreditinstitut i EU og dets datterselskaber eller i fællesskab af datterselskaberne af et finansielt moderholdingselskab i EU, skal de kompetente myndigheder under fuld gensidig konsultation arbejde sammen om at beslutte, om den tilladelse, der ansøges om, skal gives, og fastsætte eventuelle betingelser, som tilladelsen skal være underlagt.

En ansøgning, jf. første afsnit, skal kun indgives til den i stk. 1 omhandlede kompetente myndighed.

De kompetente myndigheder skal gøre, hvad de kan for at nå frem til en fælles afgørelse om ansøgningen inden for seks måneder. Den fælles afgørelse skal foreligge i et dokument, hvoraf fremgår den fuldt begrundede afgørelse, og som fremsendes til ansøgeren af den i stk. 1 omhandlede kompetente myndighed.

Den periode, der er nævnt i afsnit 3, regnes fra den dato, hvor den kompetente myndighed, der er nævnt i stk. 1, modtager den fuldt dokumenterede ansøgning. Den kompetente myndighed, jf. stk. 1, fremsender straks den fuldt dokumenterede ansøgning til de øvrige kompetente myndigheder.

Foreligger der ikke nogen fælles afgørelse fra de kompetente myndigheder inden for seks måneder, træffer den kompetente myndighed, jf. stk. 1, selv afgørelse om ansøgningen. Afgørelsen skal foreligge i et dokument, hvoraf fremgår den fuldt begrundede afgørelse, og tage hensyn til de synspunkter og forbehold, som de øvrige kompetente myndigheder har givet udtryk for i løbet af perioden på seks måneder. Den kompetente myndighed, jf. stk. 1, fremsender afgørelsen til ansøgeren og de øvrige kompetente myndigheder.

De afgørelser, der er nævnt i tredje og femte afsnit, skal anerkendes som endelige og anvendes af de kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater.

Artikel 130

1.   Opstår der en nødsituation inden for en bankkoncern, som potentielt kan bringe stabiliteten og integriteten i det finansielle system i en af de medlemsstater, hvor enheder i en koncern har fået meddelt tilladelse, i fare, skal den kompetente myndighed, der er ansvarlige for udøvelsen af det konsoliderede tilsyn, så hurtigt som praktisk muligt, jf. kapitel 1, afdeling 2, underrette de i artikel 49, litra a), og artikel 50 omhandlede myndigheder. Denne forpligtelse gælder for alle kompetente myndigheder, der er omhandlet i artikel 125 og 126 i relation til en bestemt gruppe, og for den kompetente myndighed, der er omhandlet i artikel 129, stk. 1. Om muligt benytter den kompetente myndighed eksisterende definerede kommunikationskanaler.

2.   Den kompetente myndighed, der er ansvarlig for det konsoliderede tilsyn, skal, når den har behov for oplysninger, som allerede er blevet givet til en anden kompetent myndighed, så vidt muligt kontakte denne myndighed, således at dobbelt indberetning til de forskellige tilsynsmyndigheder undgås.

Artikel 131

For at lette og etablere et effektivt tilsyn skal den kompetente myndighed, der er ansvarlig for det konsoliderede tilsyn, og de øvrige kompetente myndigheder råde over skriftlige koordinerings- og samarbejdsarrangementer.

Ifølge disse arrangementer kan den kompetente myndighed, der er ansvarlig for det konsoliderede tilsyn, tildeles supplerende opgaver, og der kan fastlægges procedurer for beslutningsprocessen og samarbejdet med de øvrige kompetente myndigheder.

De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for meddelelsen af tilladelse til datterselskabet af et moderselskab, der er et kreditinstitut, kan ved tosidig aftale overdrage deres tilsynspligt til de kompetente myndigheder, der har meddelt moderselskabet tilladelse og fører tilsyn med dette, således at disse påtager sig tilsyn med datterselskabet i overensstemmelse med nærværende direktivs bestemmelser. Kommissionen skal underrettes om sådanne aftaler og indholdet heraf. Den videregiver oplysningerne herom til de kompetente myndigheder i de øvrige medlemsstater og til Det Europæiske Bankudvalg.

Artikel 132

1.   De kompetente myndigheder skal indgå i et tæt indbyrdes samarbejde. De skal give hinanden alle oplysninger, som er væsentlige eller relevante for udøvelsen af de øvrige myndigheders tilsynsopgaver i henhold til dette direktiv. Med henblik herpå skal de kompetente myndigheder på anmodning videregive alle relevante oplysninger og på eget initiativ videregive alle væsentlige oplysninger.

Oplysninger omhandlet i stk. 1 anses for væsentlige, hvis de materielt vil kunne påvirke vurderingen af den finansielle soliditet i et kreditinstitut eller finansieringsinstitut i en anden medlemsstat.

Navnlig skal kompetente myndigheder, der er ansvarlige for det konsoliderede tilsyn med EU-moderkreditinstitutter og kreditinstitutter kontrolleret af finansielle moderholdingselskaber i EU, give kompetente myndigheder i andre medlemsstater, som fører tilsyn med datterselskaber af disse moderselskaber alle relevante oplysninger. Ved afgørelsen af omfanget af de relevante oplysninger skal der tages hensyn til disse datterselskabers betydning i det finansielle system i de pågældende medlemsstater.

De væsentlige oplysninger, der er omhandlet i første afsnit, skal bl.a. omfatte følgende:

| a) | identifikation af koncernstrukturen i alle større kreditinstitutter i en koncern samt af de kompetente myndigheder for kreditinstitutterne i koncernen |
| --- | --- |

a)

identifikation af koncernstrukturen i alle større kreditinstitutter i en koncern samt af de kompetente myndigheder for kreditinstitutterne i koncernen

| b) | procedurer for indsamling af oplysninger fra kreditinstitutterne i en koncern og for kontrol af disse oplysninger |
| --- | --- |

b)

procedurer for indsamling af oplysninger fra kreditinstitutterne i en koncern og for kontrol af disse oplysninger

| c) | en negativ udvikling i kreditinstitutterne eller i andre selskaber i en koncern, som på alvorlig vis kunne påvirke kreditinstitutterne, og |
| --- | --- |

c)

en negativ udvikling i kreditinstitutterne eller i andre selskaber i en koncern, som på alvorlig vis kunne påvirke kreditinstitutterne, og

| d) | større sanktioner og ekstraordinære foranstaltninger, som de kompetente myndigheder har iværksat i overensstemmelse med dette direktiv, herunder pålæggelse af supplerende kapitalkrav i henhold til artikel 136 og pålæggelse af begrænsninger i brugen af metoderne med avanceret måling til beregning af egenkapitalkravene i henhold til artikel 105. |
| --- | --- |

d)

større sanktioner og ekstraordinære foranstaltninger, som de kompetente myndigheder har iværksat i overensstemmelse med dette direktiv, herunder pålæggelse af supplerende kapitalkrav i henhold til artikel 136 og pålæggelse af begrænsninger i brugen af metoderne med avanceret måling til beregning af egenkapitalkravene i henhold til artikel 105.

2.   De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med kreditinstitutter, der kontrolleres af et moderkreditinstitut i EU, skal, når det er muligt, kontakte den i artikel 129, stk. 1, omhandlede kompetente myndighed, når de har brug for oplysninger om gennemførelsen af fremgangsmåder og metoder, som er beskrevet i dette direktiv, og som denne kompetente myndighed allerede benytter sig af.

3.   De implicerede kompetente myndigheder skal, inden de træffer afgørelse, rådføre sig med hinanden om følgende punkter, når sådanne afgørelser har indflydelse på andre kompetente myndigheders tilsynsopgaver:

| a) | ændringer i aktionær-, organisations- eller ledelsesstrukturen i kreditinstitutter i en koncern, som kræver de kompetente myndigheders godkendelse eller tilladelse, og |
| --- | --- |

a)

ændringer i aktionær-, organisations- eller ledelsesstrukturen i kreditinstitutter i en koncern, som kræver de kompetente myndigheders godkendelse eller tilladelse, og

| b) | større sanktioner og ekstraordinære foranstaltninger, som de kompetente myndigheder har iværksat i overensstemmelse med dette direktiv, herunder pålæggelse af supplerende kapitalkrav i henhold til artikel 136 og pålæggelse af begrænsninger i brugen af metoderne med avanceret måling til beregning af egenkapitalkravene i henhold til artikel 105. |
| --- | --- |

b)

større sanktioner og ekstraordinære foranstaltninger, som de kompetente myndigheder har iværksat i overensstemmelse med dette direktiv, herunder pålæggelse af supplerende kapitalkrav i henhold til artikel 136 og pålæggelse af begrænsninger i brugen af metoderne med avanceret måling til beregning af egenkapitalkravene i henhold til artikel 105.

Med henblik på litra b) skal den kompetente myndighed, der er ansvarlig for det konsoliderede tilsyn, altid konsulteres.

En kompetent myndighed kan dog beslutte at undlade at konsultere, når der er tale om nødsituationer, eller hvis en sådan konsultation kunne bringe effektiviteten i afgørelserne i fare. I så fald skal den kompetente myndighed straks underrette de øvrige kompetente myndigheder.

Artikel 133

1.   De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for det konsoliderede tilsyn, skal med henblik på tilsynet forlange en fuldstændig konsolidering af de kreditinstitutter og finansieringsinstitutter, som er datterselskaber af moderselskabet.

De kompetente myndigheder kan dog forlange blot en pro rata-konsolidering i de tilfælde, hvor de finder, at det kapitalandelsbesiddende moderselskabs ansvar — i betragtning af det ansvar, som påhviler de øvrige aktionærer og selskabsdeltagere, og disses tilfredsstillende solvens — er begrænset til denne kapitalandel. De øvrige aktionærers og selskabsdeltageres ansvar skal være klart fastslået, om nødvendigt ved udtrykkeligt indgåede forpligtelser.

Såfremt der mellem virksomheder består en forbindelse som omhandlet i artikel 12, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF, træffer de kompetente myndigheder afgørelse om, hvordan en konsolidering skal gennemføres.

2.   De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for det konsoliderede tilsyn, skal forlange en pro rata-konsolidering af kapitalinteresser i kreditinstitutter og finansieringsinstitutter, der i fællesskab ledes af en virksomhed, der indgår i konsolideringen, og af en eller flere virksomheder, der ikke indgår i konsolideringen, når dette medfører en begrænsning af de pågældende virksomheders ansvar i forhold til den kapitalandel, de besidder.

3.   I tilfælde af andre kapitalinteresser eller andre former for kapitaltilknytning end de i stk. 1 og 2 nævnte bestemmer de kompetente myndigheder, om konsolideringen skal finde sted og i bekræftende fald hvorledes. De kan navnlig tillade eller foreskrive brug af den indre værdis metode. Denne metode er dog ikke ensbetydende med, at de pågældende virksomheder omfattes af det konsoliderede tilsyn.

Artikel 134

1.   Med forbehold af artikel 133 bestemmer de kompetente myndigheder, om og i hvilken form der skal foretages konsolidering i følgende tilfælde:

| a) | når et kreditinstitut efter de kompetente myndigheders opfattelse udøver en betydelig indflydelse over et eller flere kreditinstitutter eller finansieringsinstitutter, selv om det ikke besidder kapitalinteresser deri, eller der består andre former for kapitaltilknytning mellem det og de pågældende institutter, og |
| --- | --- |

a)

når et kreditinstitut efter de kompetente myndigheders opfattelse udøver en betydelig indflydelse over et eller flere kreditinstitutter eller finansieringsinstitutter, selv om det ikke besidder kapitalinteresser deri, eller der består andre former for kapitaltilknytning mellem det og de pågældende institutter, og

| b) | når to eller flere kreditinstitutter eller finansieringsinstitutter er underlagt fælles ledelse, uden at dette er fastlagt i en aftale eller i vedtægtsbestemmelser. |
| --- | --- |

b)

når to eller flere kreditinstitutter eller finansieringsinstitutter er underlagt fælles ledelse, uden at dette er fastlagt i en aftale eller i vedtægtsbestemmelser.

De kompetente myndigheder kan navnlig tillade eller foreskrive anvendelse af den metode, der er fastsat i artikel 12 i direktiv 83/349/EØF. Anvendelsen af denne metode er dog ikke ensbetydende med, at de pågældende virksomheder omfattes af det konsoliderede tilsyn.

2.   Når der i henhold til artikel 125 og 126 skal udøves tilsyn på konsolideret grundlag, skal accessoriske servicevirksomheder og porteføljeadministrationsselskaber som defineret i direktiv 2002/87/EF medtages i konsolideringen i de samme tilfælde og efter de samme metoder som dem, der er foreskrevet i artikel 133 og stk. 1 i nærværende artikel.

Artikel 135

Medlemsstaterne kræver, at de personer, der faktisk leder det finansielle holdingselskabs virksomhed, har et tilstrækkeligt godt omdømme og fyldestgørende erfaring til at varetage denne opgave.

Artikel 136

1.   Kompetente myndigheder skal kræve, at kreditinstitutter, der ikke opfylder kravene i dette direktiv, på et tidligt stadium skal tage de nødvendige foranstaltninger eller skridt til at korrigere situationen.

Med henblik herpå skal de foranstaltninger, der står til de kompetente myndigheders disposition, omfatte følgende:

| a) | forpligte kreditinstitutterne til at besidde en egenkapital, der er større end det i artikel 75 fastsatte minimumsniveau |
| --- | --- |

a)

forpligte kreditinstitutterne til at besidde en egenkapital, der er større end det i artikel 75 fastsatte minimumsniveau

| b) | kræve, at de arrangementer, processer, mekanismer og strategier, der iværksættes for at efterkomme artikel 22 og 123, styrkes |
| --- | --- |

b)

kræve, at de arrangementer, processer, mekanismer og strategier, der iværksættes for at efterkomme artikel 22 og 123, styrkes

| c) | kræve, at kreditinstitutterne anvender en bestemt nedskrivningspolitik eller behandling af aktiverne i forhold til egenkapitalkravene |
| --- | --- |

c)

kræve, at kreditinstitutterne anvender en bestemt nedskrivningspolitik eller behandling af aktiverne i forhold til egenkapitalkravene

| d) | indskrænke eller begrænse kreditinstitutters forretningsområde, transaktioner eller netværk, og |
| --- | --- |

d)

indskrænke eller begrænse kreditinstitutters forretningsområde, transaktioner eller netværk, og

| e) | kræve, at risikoen i forbindelse med kreditinstitutternes virksomhed, produkter og systemer reduceres. |
| --- | --- |

e)

kræve, at risikoen i forbindelse med kreditinstitutternes virksomhed, produkter og systemer reduceres.

Vedtagelsen af disse foranstaltninger skal være underlagt bestemmelserne i kapitel 1, afdeling 2.

2.   De kompetente myndigheder skal som et minimum stille særlige egenkapitalkrav, der er større end minimumsniveauet i artikel 75, til kreditinstitutter, som ikke opfylder kravene i artikel 22, 109 og 123, eller over for hvilke der er truffet en negativ afgørelse hvad angår artikel 124, stk. 3, hvis anvendelsen af andre foranstaltninger alene efter al sandsynlighed ikke vil forbedre arrangementerne, processerne, mekanismerne og strategierne tilstrækkeligt inden for en passende tidsramme.

Artikel 137

1.   Indtil en senere samordning af konsolideringsmetoderne fastsætter medlemsstaterne, at når moderselskaber for et eller flere kreditinstitutter er et blandet holdingselskab, skal de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for tilladelse til og tilsyn med disse kreditinstitutter, forlange af det blandede selskab og dets datterselskaber, enten ved at henvende sig direkte til dem eller via datterkreditinstitutterne, at de meddeler alle de oplysninger, der er nødvendige for udøvelsen af tilsynet med datterkreditinstitutterne.

2.   Medlemsstaterne fastsætter, at deres kompetente myndigheder selv kan foretage eller kan lade eksterne revisorer foretage kontrol på stedet af de oplysninger, der er modtaget fra blandede selskaber og disses datterselskaber. Hvis det blandede selskab eller et af dets datterselskaber er et forsikringsselskab, kan den i artikel 140, stk. 1, nævnte fremgangsmåde finde anvendelse. Hvis det blandede selskab eller et af dets datterselskaber er beliggende i en anden medlemsstat end den, hvor datterkreditinstituttet er beliggende, foretages kontrollen på stedet efter fremgangsmåden i artikel 141.

Artikel 138

1.   Uden at dette berører kapitel 2, afdeling 5, påser medlemsstaterne, hvis moderselskabet for et eller flere kreditinstitutter er et blandet holdingselskab, at de kompetente myndigheder, som er ansvarlige for tilsynet med disse kreditinstitutter, foretager generelt tilsyn med transaktioner mellem kreditinstituttet og det blandede holdingselskab og dets datterselskaber.

2.   Medlemsstaterne kræver, at kreditinstitutterne har iværksat passende risikostyringsprocedurer og interne kontrolmekanismer, herunder forsvarlige rapporterings- og regnskabsprocedurer, med henblik på behørig identifikation, måling, overvågning og styring af transaktioner med moderselskabet og dettes datterselskaber. De kompetente myndigheder kræver, at kreditinstituttet indberetter andre væsentlige transaktioner med disse enheder end den i artikel 110 omhandlede »indberetning af store engagementer«. Disse procedurer og væsentlige transaktioner omfattes af de kompetente myndigheders overvågning.

Hvis det viser sig, at de ovennævnte transaktioner inden for en gruppe udgør en trussel mod et kreditinstituts finansielle situation, træffer den kompetente myndighed med ansvar for tilsynet med virksomheden de fornødne foranstaltninger.

Artikel 139

1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at der ikke foreligger retlige hindringer for, at de foretagender, der er omfattet af det konsoliderede tilsyn, blandede selskaber og deres datterselskaber samt de i artikel 127, stk. 3, nævnte datterselskaber indbyrdes udveksler de oplysninger, der er nødvendige for udøvelsen af tilsyn i overensstemmelse med artikel 124-138 og nærværende artikel.

2.   Når moderselskabet og dets datterkreditinstitut(ter) er beliggende i forskellige medlemsstater, skal de kompetente myndigheder i de forskellige medlemsstater udveksle alle de oplysninger, der er nødvendige for at muliggøre eller lette udøvelsen af det konsoliderede tilsyn.

Hvis de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor moderselskabet er beliggende, ikke selv foretager det konsoliderede tilsyn i henhold til artikel 125 og 126, kan de for dette tilsyn ansvarlige kompetente myndigheder opfordre dem til at anmode moderselskabet om de oplysninger, der er nødvendige for udøvelsen af det konsoliderede tilsyn, og til at videregive dem til disse myndigheder.

3.   Medlemsstaterne tillader udveksling mellem deres kompetente myndigheder af de i stk. 2 nævnte oplysninger, dog således at indhentning af eller rådighed over oplysninger om finansielle holdingselskaber, finansieringsinstitutter eller accessoriske servicevirksomheder på ingen måde medfører, at de kompetente myndigheder har pligt til at udøve en tilsynsførende funktion over for disse institutter eller virksomheder på individuelt grundlag.

Medlemsstaterne tillader ligeledes udveksling mellem deres kompetente myndigheder af de i artikel 137 nævnte oplysninger, dog således at indhentning af eller rådighed over oplysninger på ingen måde medfører, at de kompetente myndigheder udøver en tilsynsførende funktion over for blandede selskaber og disses datterselskaber, som ikke er kreditinstitutter, eller over for de i artikel 127, stk. 3, nævnte datterselskaber.

Artikel 140

1.   Hvis et kreditinstitut, et finansielt holdingselskab eller et blandet holdingselskab kontrollerer et eller flere datterselskaber, som er forsikringsselskaber, eller andre foretagender, der tilbyder investeringsservice, som er underkastet en godkendelsesordning, etableres der et snævert samarbejde mellem de kompetente myndigheder og de myndigheder, der varetager det offentlige tilsyn med sådanne forsikringsselskaber eller foretagender. Uden at dette i øvrigt berører deres respektive beføjelser, udveksler disse myndigheder alle sådanne oplysninger, der kan lette udøvelsen af deres hverv og sikre kontrol med den finansielle situation og aktiviteterne i samtlige foretagender, der er underlagt deres tilsyn.

2.   Oplysninger, der indhentes inden for rammerne af tilsynet på et konsolideret grundlag, herunder navnlig enhver udveksling af oplysninger mellem kompetente myndigheder i overensstemmelse med nærværende direktiv, er undergivet tjenstlig tavshedspligt i overensstemmelse med kapitel 1, afdeling 2.

3.   De kompetente myndigheder, der er ansvarlige for det konsoliderede tilsyn, udarbejder en fortegnelse over de finansielle holdingselskaber, der er nævnt i artikel 71, stk. 2. Denne fortegnelse videregives til de andre medlemsstaters kompetente myndigheder og Kommissionen.

Artikel 141

Ønsker de kompetente myndigheder i en medlemsstat i forbindelse med anvendelsen af dette direktiv i bestemte tilfælde at kontrollere oplysninger om et kreditinstitut, et finansielt holdingselskab, et finansieringsinstitut, en accessoriskservicevirksomhed, et blandet holdingselskab eller et af de i artikel 137 eller i artikel 127, stk. 3, nævnte datterselskaber, der er beliggende i en anden medlemsstat, skal de anmode de kompetente myndigheder i den anden medlemsstat om, at denne kontrol finder sted. De kompetente myndigheder, som modtager anmodningen, skal inden for rammerne af deres beføjelser efterkomme denne enten ved selv at foretage kontrollen eller ved at tillade, at de kompetente myndigheder, der har fremsat anmodningen, foretager kontrollen, eller ved at lade en revisor eller anden sagkyndig foretage denne. Den kompetente myndighed, der har fremsat anmodningen, kan, hvis den ønsker det, deltage i kontrollen, hvis den ikke selv foretager denne.

Artikel 142

Medlemsstaterne fastsætter, uden i øvrigt at tilsidesætte strafferetlige bestemmelser, at der kan iværksættes sanktioner eller andre foranstaltninger mod finansielle holdingselskaber og blandede holdingselskaber eller deres ansvarlige ledere for overtrædelse af love og administrative bestemmelser, som er vedtaget i henhold til artikel 124-141 og nærværende artikel, med det formål at bringe de konstaterede overtrædelser eller årsagerne hertil til ophør. De kompetente myndigheder arbejder tæt sammen for at sikre, at disse sanktioner eller foranstaltninger fører til det tilsigtede resultat, navnlig når hjemstedet for et finansielt holdingselskab eller et blandet holdingselskab ikke befinder sig samme sted som dets centrale administration eller hovedforretningssted.

Artikel 143

1.   Hvis et kreditinstitut, hvis moderselskab er et kreditinstitut eller et finansielt holdingselskab med hovedkontor i et tredjeland, ikke er underlagt konsolideret tilsyn i henhold til bestemmelserne i artikel 125 og 126, verificerer de kompetente myndigheder, om kreditinstituttet er underlagt konsolideret tilsyn af et tredjelands kompetente myndighed svarende til principperne i dette direktiv.

Denne kontrol foretages af den kompetente myndighed, som ville være ansvarlig for konsolideret tilsyn, hvis tredje afsnit fandt anvendelse, efter anmodning fra modervirksomheden eller en af de regulerede enheder, der har fået meddelt tilladelse i Fællesskabet, eller på eget initiativ. Denne kompetente myndighed hører de øvrige berørte kompetente myndigheder.

2.   Kommissionen kan anmode Det Europæiske Bankudvalg om at give generelle retningslinjer med hensyn til, om tredjelandes kompetente myndigheders ordninger for konsolideret tilsyn kan forventes at opfylde målene med det konsoliderede tilsyn som fastlagt i dette kapitel i relation til kreditinstitutter, hvis modervirksomhed har sit hovedkontor i et tredjeland. Udvalget følger løbende alle sådanne retningslinjer op og tager hensyn til alle ændringer i de ordninger for konsoliderede tilsyn, der anvendes af sådanne kompetente myndigheder.

Den kompetente myndighed, der foretager den i stk. 1, første afsnit, specificerede kontrol, tager hensyn til alle sådanne retningslinjer. Med dette formål kan den kompetente myndighed også høre udvalget, inden der træffes en afgørelse.

3.   I mangel af sådant tilsvarende tilsyn anvender medlemsstaterne analogt bestemmelserne i nærværende direktiv over for kreditinstituttet eller tillader alternativt deres kompetente myndigheder at anvende andre hensigtsmæssige tilsynsmetoder, der opfylder målene for tilsyn på et konsolideret grundlag med kreditinstitutter.

De kompetente myndigheder med ansvar for konsolideret tilsyn aftaler disse tilsynsmetoder indbyrdes efter høring af de øvrige berørte kompetente myndigheder.

De kompetente myndigheder kan navnlig kræve, at der oprettes et finansielt holdingselskab, som har hovedkontor i Fællesskabet, og anvende bestemmelserne om konsolideret tilsyn på det finansielle holdingselskabs konsoliderede stilling.

Tilsynsmetoderne skal være udformet med henblik på at opfylde det konsoliderede tilsyns mål som defineret i dette kapitel og skal indberettes til de øvrige berørte kompetente myndigheder og Kommissionen.

Afdeling 2

De kompetente myndigheders oplysningspligt

Artikel 144

Kompetente myndigheder skal offentliggøre følgende oplysninger:

| a) | ordlyden af love, administrative bestemmelser og generelle vejledende retningslinjer, der er vedtaget i deres medlemsstat inden for forsigtighedstilsyn |
| --- | --- |

a)

ordlyden af love, administrative bestemmelser og generelle vejledende retningslinjer, der er vedtaget i deres medlemsstat inden for forsigtighedstilsyn

| b) | måden, hvorpå de i fællesskabslovgivningen disponible valgmuligheder og skøn kan udøves |
| --- | --- |

b)

måden, hvorpå de i fællesskabslovgivningen disponible valgmuligheder og skøn kan udøves

| c) | de generelle kriterier og metoder, de benytter i forbindelse med det tilsyn og den vurdering, der er omhandlet i artikel 124, og |
| --- | --- |

c)

de generelle kriterier og metoder, de benytter i forbindelse med det tilsyn og den vurdering, der er omhandlet i artikel 124, og

| d) | uden at dette berører bestemmelserne i kapitel 1, afdeling 2, de samlede statistiske data om centrale aspekter af gennemførelsen af rammebestemmelserne for forsigtighedstilsyn i de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

d)

uden at dette berører bestemmelserne i kapitel 1, afdeling 2, de samlede statistiske data om centrale aspekter af gennemførelsen af rammebestemmelserne for forsigtighedstilsyn i de enkelte medlemsstater.

De oplysninger, der skal afgives i henhold til første afsnit, skal være tilstrækkelig fyldestgørende til at muliggøre en meningsfuld sammenligning af de metoder, der benyttes af de kompetente myndigheder i de forskellige medlemsstater. Oplysningerne offentliggøres i et fælles format og ajourføres regelmæssigt. Oplysningerne skal være tilgængelige på en enkelt elektronisk adresse.

Kapitel 5

Kreditinstitutternes oplysningspligt

Artikel 145

1.   Til dette direktivs formål skal kreditinstitutter offentliggøre de oplysninger, der er fastsat i bilag XII, del 2, med forbehold af bestemmelserne i artikel 146.

2.   De kompetente myndigheders anerkendelse i henhold til kapitel 2, afdeling 3, underafdeling 2 og 3, og artikel 105 af de instrumenter og metoder, der er omhandlet i bilag XII, del 3, skal være betinget af, at kreditinstitutter offentliggør de oplysninger, der er omhandlet deri.

3.   Kreditinstitutter skal vedtage en formel politik for efterlevelse af den i stk. 1 og 2 omhandlede oplysningspligt og have en politik for vurdering af, om de offentliggjorte oplysninger er hensigtsmæssige, herunder for kontrol og offentliggørelsesintervaller.

4.   Kreditinstitutterne bør på anmodning skriftligt underrette små og mellemstore virksomheder og andre virksomheder, der ansøger om lån, om årsagen til deres ratingafgørelser. Viser det sig, at en egenforpligtelse inden for sektoren har utilstrækkelig virkning, træffes der nationale foranstaltninger. De administrative omkostninger i forbindelse med denne underretning skal stå i passende forhold til lånets størrelse.

Artikel 146

1.   Uanset bestemmelserne i artikel 145 kan kreditinstitutter undlade at offentliggøre en eller flere af de i bilag XII, del 2, anførte oplysninger, hvis den information, der formidles ved sådan offentliggørelse, efter kriteriet i bilag XII, del, 1, punkt 1, ikke kan betragtes som væsentlig.

2.   Uanset bestemmelserne i artikel 145 kan kreditinstitutter undlade at offentliggøre en eller flere af de i bilag XII, del 2 og 3, anførte oplysninger, hvis oplysningerne efter kriteriet i bilag XII, del, 1, punkt 2 og 3, må betragtes som kreditinstitutternes ejendom eller som fortrolige.

3.   I de i stk. 2 omhandlede undtagelsestilfælde skal det pågældende kreditinstitut i sine offentliggjorte oplysninger anføre, at disse specifikke oplysninger ikke offentliggøres, angive begrundelsen for den manglende offentliggørelse og offentliggøre mere generelle oplysninger om det emne, der er omfattet af oplysningspligten, medmindre oplysningerne efter kriteriet i bilag XII, del, 1, punkt 2 og 3, må betragtes som kreditinstitutternes ejendom eller som fortrolige.

Artikel 147

1.   Kreditinstitutter skal offentliggøre de i artikel 145 omhandlede oplysninger mindst én gang om året. Oplysningerne skal offentliggøres, så snart det er praktisk muligt.

2.   Kreditinstitutter skal også afgøre, om en hyppigere offentliggørelse end den i stk. 1 anførte er nødvendig i lyset af kriterierne i bilag XII, del 1, punkt 4.

Artikel 148

1.   Kreditinstitutter kan afgøre, hvad der er rette medie, sted og metode for kontrol af, at oplysningspligten i artikel 145 overholdes effektivt. Så vidt det er praktisk muligt, skal al offentliggørelse ske via ét medie og på ét sted.

2.   Tilsvarende offentliggørelser af oplysninger fra kreditinstitutters side til opfyldelse af regnskabs-, børsnoterings- eller andre krav kan anses for at udgøre overholdelse af artikel 145. Hvis oplysninger ikke er indeholdt i regnskaberne, skal kreditinstitutter angive, hvor oplysningerne kan findes.

Artikel 149

Uanset bestemmelserne i artikel 146-148 skal medlemsstaterne bemyndige de kompetente myndigheder til at kræve, at kreditinstitutter:

| a) | offentliggør en eller flere af de oplysninger, der er omhandlet i bilag XII, del 2 og 3 |
| --- | --- |

a)

offentliggør en eller flere af de oplysninger, der er omhandlet i bilag XII, del 2 og 3

| b) | offentliggør oplysninger hyppigere end én gang om året og fastsætter offentliggørelsesfrister |
| --- | --- |

b)

offentliggør oplysninger hyppigere end én gang om året og fastsætter offentliggørelsesfrister

| c) | benytter andre særlige medier og steder for offentliggørelse af oplysninger end regnskaberne, og |
| --- | --- |

c)

benytter andre særlige medier og steder for offentliggørelse af oplysninger end regnskaberne, og

| d) | benytter særlige midler for kontrol af offentliggørelsen af oplysninger, som ikke er omfattet af den lovpligtige regnskabsrevision. |
| --- | --- |

d)

benytter særlige midler for kontrol af offentliggørelsen af oplysninger, som ikke er omfattet af den lovpligtige regnskabsrevision.

AFSNIT VI

UDØVENDE BEFØJELSER

Artikel 150

1.   Uden at dette berører det forslag, Kommissionen skal forelægge i henhold til artikel 62, vedtages tekniske tilpasninger på nedennævnte områder efter proceduren i artikel 151, stk. 2:

| a) | tydeliggørelse af definitionerne for i forbindelse med anvendelsen af nærværende direktiv at tage hensyn til udviklingen på finansmarkederne |
| --- | --- |

a)

tydeliggørelse af definitionerne for i forbindelse med anvendelsen af nærværende direktiv at tage hensyn til udviklingen på finansmarkederne

| b) | tydeliggørelse af definitionerne for at sikre en ensartet anvendelse af dette direktiv |
| --- | --- |

b)

tydeliggørelse af definitionerne for at sikre en ensartet anvendelse af dette direktiv

| c) | tilpasning af terminologien og definitionerne til senere retsakter om kreditinstitutter og hermed beslægtede områder |
| --- | --- |

c)

tilpasning af terminologien og definitionerne til senere retsakter om kreditinstitutter og hermed beslægtede områder

| d) | tekniske tilpasninger af listen i artikel 2 |
| --- | --- |

d)

tekniske tilpasninger af listen i artikel 2

| e) | ændring af størrelsen af startkapitalen, jf. artikel 9, under hensyn til den økonomiske og monetære udvikling |
| --- | --- |

e)

ændring af størrelsen af startkapitalen, jf. artikel 9, under hensyn til den økonomiske og monetære udvikling

| f) | udvidelse af indholdet af den i artikel 23 og 24 omhandlede liste, som findes i bilag I, eller tilpasning af listens terminologi under hensyn til udviklingen på finansmarkederne |
| --- | --- |

f)

udvidelse af indholdet af den i artikel 23 og 24 omhandlede liste, som findes i bilag I, eller tilpasning af listens terminologi under hensyn til udviklingen på finansmarkederne

| g) | de områder, inden for hvilke de kompetente myndigheder skal udveksle oplysninger, jf. artikel 42 |
| --- | --- |

g)

de områder, inden for hvilke de kompetente myndigheder skal udveksle oplysninger, jf. artikel 42

| h) | tekniske tilpasninger i artikel 56-67 og 74 som følge af udviklingen inden for regnskabsstandarder eller regnskabskrav, der tager hensyn til fællesskabslovgivningen, eller med henblik på konvergens i tilsynspraksis |
| --- | --- |

h)

tekniske tilpasninger i artikel 56-67 og 74 som følge af udviklingen inden for regnskabsstandarder eller regnskabskrav, der tager hensyn til fællesskabslovgivningen, eller med henblik på konvergens i tilsynspraksis

| i) | ændring af listen over engagementsklasser i artikel 79 og 86 for at tage hensyn til udviklingen på finansmarkederne |
| --- | --- |

i)

ændring af listen over engagementsklasser i artikel 79 og 86 for at tage hensyn til udviklingen på finansmarkederne

| j) | beløbet i artikel 79, stk. 2, litra c), i artikel 86, stk. 4, litra a) og i bilag VII, del 1, punkt 5 samt i bilag VII, del 2, punkt 15 for at tage hensyn til virkningen af inflation |
| --- | --- |

j)

beløbet i artikel 79, stk. 2, litra c), i artikel 86, stk. 4, litra a) og i bilag VII, del 1, punkt 5 samt i bilag VII, del 2, punkt 15 for at tage hensyn til virkningen af inflation

| k) | listen over og klassificeringen af ikke-balanceførte poster i bilag II og IV og behandling heraf ved fastsættelsen af værdier af engagementer med henblik på afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, eller |
| --- | --- |

k)

listen over og klassificeringen af ikke-balanceførte poster i bilag II og IV og behandling heraf ved fastsættelsen af værdier af engagementer med henblik på afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, eller

| l) | tilpasning af bestemmelserne i bilag V-XII for at tage hensyn til udviklingen på finansmarkederne, navnlig nye finansielle produkter, eller inden for regnskabsstandarder og krav, hvorved der tages højde for regnskabskrav, der er fastsat i fællesskabslovgivning, eller med henblik på konvergens i tilsynspraksis. |
| --- | --- |

l)

tilpasning af bestemmelserne i bilag V-XII for at tage hensyn til udviklingen på finansmarkederne, navnlig nye finansielle produkter, eller inden for regnskabsstandarder og krav, hvorved der tages højde for regnskabskrav, der er fastsat i fællesskabslovgivning, eller med henblik på konvergens i tilsynspraksis.

2.   Kommissionen kan vedtage nedennævnte gennemførelsesforanstaltninger efter proceduren i artikel 151, stk. 2:

| a) | specificering af størrelsen af de pludselige og uventede ændringer i de rentesatser, der er omhandlet i artikel 124, stk. 5 |
| --- | --- |

a)

specificering af størrelsen af de pludselige og uventede ændringer i de rentesatser, der er omhandlet i artikel 124, stk. 5

| b) | en midlertidig nedsættelse af det minimumsniveau for egenkapitalen, der er fastsat i artikel 75, og/eller af de risikovægte, der er fastsat i afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, for at tage hensyn til særlige omstændigheder |
| --- | --- |

b)

en midlertidig nedsættelse af det minimumsniveau for egenkapitalen, der er fastsat i artikel 75, og/eller af de risikovægte, der er fastsat i afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, for at tage hensyn til særlige omstændigheder

| c) | uden at dette berører den rapport, der er omhandlet i artikel 119, tydeliggørelse af undtagelsesbestemmelserne i artikel 111, stk. 4, samt i artikel 113, 115 og 116 |
| --- | --- |

c)

uden at dette berører den rapport, der er omhandlet i artikel 119, tydeliggørelse af undtagelsesbestemmelserne i artikel 111, stk. 4, samt i artikel 113, 115 og 116

| d) | specificering af, hvilke nøgleaspekter der skal offentliggøres samlede statistiske data om i henhold til artikel 144, stk. 1, litra d), eller |
| --- | --- |

d)

specificering af, hvilke nøgleaspekter der skal offentliggøres samlede statistiske data om i henhold til artikel 144, stk. 1, litra d), eller

| e) | specificering af formatet, strukturen, indholdsfortegnelsen og den årlige offentliggørelsesdato for offentliggørelse af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 144. |
| --- | --- |

e)

specificering af formatet, strukturen, indholdsfortegnelsen og den årlige offentliggørelsesdato for offentliggørelse af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 144.

3.   Ingen af de vedtagne gennemførelsesbestemmelser må føre til en ændring af de grundlæggende bestemmelser i dette direktiv.

4.   Med forbehold af gennemførelsesbestemmelser, der allerede er vedtaget, suspenderes ved udløbet af en toårsperiode efter vedtagelsen af dette direktiv og senest den 1. april 2008, anvendelsen af de bestemmelser i nærværende direktiv, der kræver vedtagelse af tekniske regler, ændringer og afgørelser efter proceduren i stk. 2. Efter forslag fra Kommissionen kan Europa-Parlamentet og Rådet forlænge anvendelsen af de pågældende bestemmelser efter proceduren i traktatens artikel 251, og med henblik herpå tager de dem op til vurdering inden udløbet af den frist eller inden den dato, der er nævnt i nærværende stykke alt efter hvilket tidspunkt, der indtræder først.

Artikel 151

1.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Bankudvalg, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2004/10/EF (23).

2.   Når der henvises til denne artikel, anvendes proceduren i artikel 5 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 7, stk. 3, og artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

AFSNIT VII

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Kapitel 1

Overgangsbestemmelser

Artikel 152

1.   Kreditinstitutter, der beregner de risikovægtede værdier af engagementer i overensstemmelse med artikel 84-89, skal i løbet af den første, anden og tredje tolvmåneders periode efter den 31. december 2006, have en egenkapital, der til enhver tid er større end eller lig med de beløb, der er anført i stk. 3, 4 og 5.

2.   Kreditinstitutter, der benytter metoderne med avanceret måling, jf. artikel 105, til beregning af deres kapitalkrav for operationelle risici, skal i løbet af første, anden og tredje tolvmåneders periode efter den 31. december 2006 have en egenkapital, der til enhver tid er større end eller lig med de beløb, der er anført i stk. 4 og 5.

3.   I den første af de i stk. 1 omhandlede tolvmåneders perioder skal egenkapitalen være på 95 % af den samlede minimumsegenkapital, som kreditinstituttet skulle have i løbet af denne periode i henhold til artikel 4 i Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (24), som dette direktiv og direktiv 2000/12/EF var udformet inden den 1. januar 2007.

4.   I den anden af de i stk. 1 omhandlede tolvmåneders perioder skal egenkapitalen være på 90 % af den samlede minimumsegenkapital, som kreditinstituttet skulle have i løbet af denne periode i henhold til artikel 4 i direktiv 93/6/EØF, som dette direktiv og direktiv 2000/12/EF var udformet inden den 1. januar 2007.

5.   I den tredje af de i stk. 1 omhandlede tolvmåneders perioder skal egenkapitalen være på 80 % af den samlede minimumsegenkapital, som kreditinstituttet skulle have i løbet af denne periode i henhold til artikel 4 i direktiv 93/6/EØF, som dette direktiv og direktiv 2000/12/EF var udformet inden den 1. januar 2007.

6.   Opfyldelsen af kravene i stk. 1-5 skal ske på grundlag af en egenkapital, der er fuldt ud justeret med henblik på at afspejle de forskelle i beregningen af egenkapitalen i henhold til direktiv 2000/12/EF og direktiv 93/6/EØF, som disse direktiver var udformet inden den 1. januar 2007, og i beregningen af egenkapitalen i henhold til nærværende direktiv, der følger af den særskilte behandling af de forventede og de ikke-forventede tab i overensstemmelse med artikel 84-89 i nærværende direktiv.

7.   Med henblik på stk. 1-6 i denne artikel finder artikel 68-73 anvendelse.

8.   Indtil den 1. januar 2008 må kreditinstitutter behandle de artikler, der udgør standardmetoden, der er omhandlet i afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, underafdeling 1, som værende afløst af artikel 42-46 i direktiv 2000/12/EF, som disse artikler var udformet inden den 1. januar 2007.

9.   Når skønnet i stk. 8 udøves, finder følgende anvendelse vedrørende bestemmelserne i direktiv 2000/12/EF:

| a) | bestemmelserne i dette direktivs artikel 42-46 skal finde anvendelse, som disse var udformet inden den 1. januar 2007 |
| --- | --- |

a)

bestemmelserne i dette direktivs artikel 42-46 skal finde anvendelse, som disse var udformet inden den 1. januar 2007

| b) | ved »risikovægtet værdi«, som dette er anført i dette direktivs artikel 42, stk. 1, skal forstås »den risikovægtede værdi af engagementer« |
| --- | --- |

b)

ved »risikovægtet værdi«, som dette er anført i dette direktivs artikel 42, stk. 1, skal forstås »den risikovægtede værdi af engagementer«

| c) | de tal, der følger af dette direktivs artikel 42, stk. 2, skal betragtes som de risikovægtede værdier af engagementer |
| --- | --- |

c)

de tal, der følger af dette direktivs artikel 42, stk. 2, skal betragtes som de risikovægtede værdier af engagementer

| d) | »kreditderivater« skal indsættes i listen over poster med »fuld risiko« i direktivets bilag II, og |
| --- | --- |

d)

»kreditderivater« skal indsættes i listen over poster med »fuld risiko« i direktivets bilag II, og

| e) | den behandling, der er omhandlet i dette direktivs artikel 43, stk. 3, skal gælde for de derivater, der er opført i direktivets bilag IV, uanset om der er tale om balanceførte poster eller ikke-balanceførte poster, og de tal, der følger af den behandling, der er omhandlet i bilag III, skal betragtes som risikovægtede værdier af engagementer. |
| --- | --- |

e)

den behandling, der er omhandlet i dette direktivs artikel 43, stk. 3, skal gælde for de derivater, der er opført i direktivets bilag IV, uanset om der er tale om balanceførte poster eller ikke-balanceførte poster, og de tal, der følger af den behandling, der er omhandlet i bilag III, skal betragtes som risikovægtede værdier af engagementer.

10.   Når skønnet i stk. 8 udøves, finder følgende anvendelse i relation til behandlingen af engagementer, hvor standardmetoden benyttes:

| a) | afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, underafdeling 3, om anerkendelse af kreditrisikoreduktion finder ikke anvendelse |
| --- | --- |

a)

afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, underafdeling 3, om anerkendelse af kreditrisikoreduktion finder ikke anvendelse

| b) | afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, underafdeling 4, om behandling af securitisation kan sættes ud af kraft af de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

b)

afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, underafdeling 4, om behandling af securitisation kan sættes ud af kraft af de kompetente myndigheder

11.   Når skønnet i stk. 8 udøves, skal kapitalkravet for operationelle risici i henhold til artikel 75, litra d), nedsættes med den procentdel, som udgøres af forholdet mellem værdien af kreditinstituttets engagementer, for hvilke der er beregnet risikovægtede værdier i overensstemmelse med skønsmuligheden i stk. 8, og den samlede værdi af dets engagementer.

12.   Beregner et kreditinstitut risikovægtede værdier af alle sine engagementer i overensstemmelse med skønsmuligheden i stk. 8, må artikel 48-50 i direktiv 2000/12/EF om store engagementer anvendes, som de var udformet inden den 1. januar 2007.

13.   Når skønnet i stk. 8 udøves, skal henvisninger til artikel 78-83 i nærværende direktiv læses som henvisninger til artikel 42-46 i direktiv 2000/12/EF, som disse artikler var udformet inden den 1. januar 2007.

14.   Udøves skønnet efter stk. 8, finder artikel 123, 124, 145 og 149 ikke anvendelse før den deri nævnte dato.

Artikel 153

Ved beregningen af de risikovægtede værdier af engagementer, der opstår som følge af ejendomsleasingtransaktioner vedrørende kontor- og forretningsejendomme, der er beliggende på deres område og opfylder kriterierne i bilag VI, del 1, punkt 54, kan de kompetente myndigheder indtil den 31. december 2012 tillægge en 50 % risikovægt uden anvendelse af bilag VI, del 1, punkt 55 og 56.

Indtil den 31. december 2010 kan kompetente myndigheder med henblik på at definere den sikrede del af lån med restance med henblik på bilag VI anerkende anden sikkerhedsstillelse end anerkendt sikkerhedsstillelse, jf. artikel 90-93.

Ved beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til bilag VI, del 1, punkt 4 indtil den 31. december 2012 skal samme risikovægtning tillægges engagementer med medlemsstaternes centralregeringer eller centralbanker, som lyder på og er finansieret i en hvilken som helst medlemsstats valuta, som ved engagementer, som lyder på og er finansieret i den nationale valuta.

Artikel 154

1.   Indtil den 31. december 2011 kan de enkelte medlemsstaters kompetente myndigheder, for så vidt angår bilag VI, del 1, punkt 61, fastsætte antallet af restancedage til op til 180 dage for engagementer, som anført i bilag VI, del 1, punkt 12-17 og 41-43 med modparter, der er etableret på deres område, hvis lokale forhold gør det hensigtsmæssigt. Det konkrete antal afhænger af, hvilket produktområde der er tale om.

Kompetente myndigheder, der ikke udøver det skøn, der er anført i stk. 1, i forbindelse med engagementer med modparter, der er etableret på deres område, kan fastsætte et højere antal dage for engagementer med modparter, der er etableret på en anden medlemsstats område, hvis denne medlemsstats kompetente myndighed har udøvet dette skøn. Det konkrete antal skal ligge inden for 90 dage og indenfor det antal dage, de andre kompetente myndigheder har fastsat for engagementer med sådanne modparter inden for deres område.

2.   For kreditinstitutter, der ansøger om at benytte IRB-metoden inden 2010, under forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse, kan kravet om tre års anvendelse, som foreskrevet i artikel 84, stk. 3, reduceres til en periode på ikke under et år indtil den 31. december 2009.

3.   For kreditinstitutter, der ansøger om at benytte egne LGD (tab i tilfælde af misligholdelse)-estimater og/eller omregningsfaktorer, kan kravet om tre års anvendelse, som foreskrevet i artikel 84, stk. 4, reduceres til en periode på to år indtil den 31. december 2008.

4.   Indtil den 31. december 2012 kan de kompetente myndigheder i en medlemsstat give kreditinstitutter tilladelse til fortsat at behandle kapitalinteresser som anført i artikel 57, litra o), der er erhvervet, inden den (25), efter artikel 38 i direktiv 2000/12/EF, da denne artikel allerede var gældende inden den 1. januar 2007.

5.   Indtil den 31. december 2010 må de engagementsvægtede gennemsnitlige tab i tilfælde af misligholdelse for alle detailengagementer, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af pant i fast ejendom til beboelse, og som ikke drager fordel af garantier fra centralregeringen, ikke være lavere end 10 %.

6.   Indtil den 31. december 2017 kan medlemsstaternes kompetente myndigheder undtage visse aktiepositioner, der besiddes af kreditinstitutter og EU-datterselskaber af kreditinstitutter i denne medlemsstat pr. 31. december 2007, fra behandling efter IRB-metoden.

Den undtagne position måles ved antallet af aktier pr. 31. december 2007 og eventuelle yderligere aktier, der er et direkte resultat af denne aktiebesiddelse, forudsat at den ikke forøger den proportionale andel af ejerskabet i et porteføljeselskab.

Forøger en erhvervelse den proportionale andel af ejerskabet i en specifik aktiebesiddelse, er den overskydende del af aktiebesiddelsen ikke underlagt undtagelsen. Undtagelsen gælder heller ikke for aktiebesiddelser, som oprindeligt var underlagt undtagelsen, men som er blevet afhændet og derefter tilbagekøbt.

Aktiepositioner, der er omfattet af denne overgangsbestemmelse, skal være underlagt de kapitalkrav, der beregnes i overensstemmelse med afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, underafdeling 1.

7.   Indtil den 31. december 2011 kan de enkelte medlemsstaters kompetente myndigheder for erhvervsengagementer fastsætte antallet af restancedage, som alle kreditinstitutter på deres område skal være underlagt, efter den definition på misligholdelse, der er fastsat i bilag VII, del 4, punkt 44, for engagementer med modparter, som er etableret på medlemsstatens område. Det konkrete antal skal ligge mellem 90 og op til 180 dage, hvis lokale forhold gør dette hensigtsmæssigt. For engagementer med modparter, der er etableret på en anden medlemsstats område, fastsætter de kompetente myndigheder et antal restancedage, som ikke må være højere end det antal, der er fastsat af den kompetente myndighed i denne anden medlemsstat.

Artikel 155

Indtil den 31. december 2012 kan medlemsstaterne for kreditinstitutter, hvis relevante indikator for forretningsområdet »handel og salg« udgør mindst 50 % af summen af de relevante indikatorer for alle dets forretningsområder i overensstemmelse med bilag X, del 2, punkt 1-7, anvende en procentsats på 15 % på forretningsområdet »handel og salg«.

Kapitel 2

Afsluttende bestemmelser

Artikel 156

Kommissionen skal i samarbejde med medlemsstaterne og under hensyntagen til bidrag fra Den Europæiske Centralbank periodisk overvåge, om dette direktiv set under ét sammen med direktiv 2006//EF har væsentlige virkninger for den økonomiske konjunktur og i lyset af denne undersøge overveje, om der er behov for korrigerende foranstaltninger.

På grundlag af denne analyse og under hensyntagen til bidrag fra Den Europæiske Centralbank udarbejder Kommissionen hvert andet år en rapport, som den forelægger for Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle passende forslag. Ved udarbejdelsen af rapporten tages der fyldestgørende hensyn til bidrag fra låntagere og långivere.

Senest den 1. januar 2012 undersøger Kommissionen og aflægger rapport om anvendelsen af dette direktiv med særligt henblik på alle aspekter i artikel 68-73, artikel 80, stk. 7, artikel 80, stk. 8, og artikel 129 og fremsender denne rapport til Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle forslag.

Artikel 157

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december 2006 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme artikel 4, 22, 57, 61-64, 66, 68-106, 108, 110-115, 117-119, 123-127, 129-132, 133, 136, 144-149 og 152-155 samt bilag II, III og V-XII. De meddeler Kommissionen teksten til disse retsforskrifter samt en sammenligningstabel over disse retsforskrifter og bestemmelserne i dette direktiv.

Uanset stk. 3 anvender medlemsstaterne disse bestemmelser fra den 1. januar 2007.

Disse bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De skal også omfatte en erklæring om, at henvisninger i gældende love og administrative bestemmelser til de direktiver, der ophæves ved dette direktiv, skal anses som henvisninger til dette direktiv. De nærmere regler for henvisningen og formuleringen af erklæringen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de vedtager på det område, der er omfattet af dette direktiv.

3.   Medlemsstaterne anvender fra den 1. januar 2008, men ikke inden denne dato, de nødvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme artikel 87, stk. 9, og artikel 105.

Artikel 158

1.   Direktiv 2000/12/EF, som ændret ved de i bilag XIII, del A, anførte direktiver, ophæves, dog uden at medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag XIII, del B, anførte gennemførelsesfrister berøres heraf.

2.   Henvisninger til de ophævede direktiver gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag XIV.

Artikel 159

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 160

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ..., den....

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 234 af 22.9.2005, s. 8.

1

(2)  EUT C 52 af 2.3.2005, s. 37.

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 28.9.2005.

3

(4)  EFT L 126 af 26.5.2000, s.1. Senest ændret ved direktiv 2006/29/EF (EUT L 70 af 9.3.2006, s. 50).

4

(5)  EFT C 40 af 7.2.2001, s. 453.

5

(6)  EUT L 3 af 7.1.2004, s. 28.

6

(7)  EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF (EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16).

7

(8)  EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2003/51/EF.

8

(9)  EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1.

9

(10)  EUT L ...

10

(11)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

11

(12)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EFT C 284 E af 21.11.2002, s. 115.

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/46/EF af 18. september 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge og tilsyn med en sådan virksomhed (EFT L 275 af 27.10.2000, s. 39).

14

(15)  EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11. Senest ændret ved direktiv 2003/51/EF.

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat (EUT L 35 af 11.2.2003, s. 1). Ændret ved direktiv 2005/1/EF.

16

(17)  EFT L 184 af 6.7.2001, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

17

(18)  Rådets ottende direktiv 84/253/EØF af 10. april 1984 om autorisation af personer, der skal foretage lovpligtig revision af regnskaber (EFT L 126 af 12.5.1984, s. 20).

18

(19)  Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3). Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

19

(20)  Rådets første direktiv 73/239/EØF af 24. juli 1973 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (EFT L 228 af 16.8.1973, s. 3). Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/83/EF af 5. november 2002 om livsforsikring (EFT L 345 af 19.12.2002, s. 1). Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF af 27. oktober 1998 om supplerende tilsyn med forsikringsselskaber i en forsikringsgruppe (EFT L 330 af 5.12.1998, s. 1). Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

22

(23)  EUT L 3 af 7.1.2004, s. 36.

23

(24)  EFT L 141 af 11.6.1993, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

24

(25)  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

25

BILAG I

LISTE OVER DE AKTIVITETER, DER ER UNDERGIVET GENSIDIG ANERKENDELSE

| 1. | Modtagelse af indlån og andre tilbagebetalingspligtige midler |
| --- | --- |

1.

Modtagelse af indlån og andre tilbagebetalingspligtige midler

| 2. | Udlånsvirksomhed, herunder bl.a. forbrugerkreditter, realkreditlån, factoring og diskontering og handelskreditter (inklusive forfaitering) |
| --- | --- |

2.

Udlånsvirksomhed, herunder bl.a. forbrugerkreditter, realkreditlån, factoring og diskontering og handelskreditter (inklusive forfaitering)

| 3. | Finansiel leasing |
| --- | --- |

3.

Finansiel leasing

| 4. | Betalingsformidling |
| --- | --- |

4.

Betalingsformidling

| 5. | Udstedelse og administration af betalingsmidler (kreditkort, rejsechecks, bankveksler) |
| --- | --- |

5.

Udstedelse og administration af betalingsmidler (kreditkort, rejsechecks, bankveksler)

| 6. | Sikkerhedsstillelse og garantier |
| --- | --- |

6.

Sikkerhedsstillelse og garantier

| 7. | Transaktioner for egen eller kunders regning vedrørende:






  a) | pengemarkedsinstrumenter (checks, veksler, indskudsbeviser mv.) |
| --- | --- | --- |

7.

Transaktioner for egen eller kunders regning vedrørende:

a)

pengemarkedsinstrumenter (checks, veksler, indskudsbeviser mv.)

| b) | valutamarkedet |
| --- | --- |

b)

valutamarkedet

| c) | finansielle futures og options |
| --- | --- |

c)

finansielle futures og options

| d) | valuta- og renteinstrumenter, eller |
| --- | --- |

d)

valuta- og renteinstrumenter, eller

| e) | værdipapirer |
| --- | --- |

e)

værdipapirer

| 8. | Medvirken ved emission af værdipapirer og tjenesteydelser i forbindelse hermed |
| --- | --- |

8.

Medvirken ved emission af værdipapirer og tjenesteydelser i forbindelse hermed

| 9. | Rådgivning til virksomheder vedrørende kapitalstruktur, industristrategi og dermed beslægtede spørgsmål og rådgivning samt tjenesteydelser vedrørende sammenslutning og opkøb af virksomheder |
| --- | --- |

9.

Rådgivning til virksomheder vedrørende kapitalstruktur, industristrategi og dermed beslægtede spørgsmål og rådgivning samt tjenesteydelser vedrørende sammenslutning og opkøb af virksomheder

| 10. | »Money broking« |
| --- | --- |

10.

»Money broking«

| 11. | Porteføljeadministration og -rådgivning |
| --- | --- |

11.

Porteføljeadministration og -rådgivning

| 12. | Opbevaring og forvaltning af værdipapirer |
| --- | --- |

12.

Opbevaring og forvaltning af værdipapirer

| 13. | Kreditoplysninger |
| --- | --- |

13.

Kreditoplysninger

| 14. | Boksudlejning
  De i bilag I, afsnit A og B, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (1) anførte tjenesteydelser og aktiviteter i tilknytning til de i bilag I, afsnit C, omhandlede markeder for finansielle instrumenter, er omfattet af principperne om gensidig anerkendelse i nærværende direktiv. |
| --- | --- |

14.

Boksudlejning

De i bilag I, afsnit A og B, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (1) anførte tjenesteydelser og aktiviteter i tilknytning til de i bilag I, afsnit C, omhandlede markeder for finansielle instrumenter, er omfattet af principperne om gensidig anerkendelse i nærværende direktiv.

---

(1)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

BILAG II

KLASSIFICERING AF IKKE-BALANCEFØRTE POSTER

Fuld risiko:

| — | Garantier i form af kreditsubstitutter |
| --- | --- |

—

Garantier i form af kreditsubstitutter

| — | Kreditderivater |
| --- | --- |

—

Kreditderivater

| — | Accepter |
| --- | --- |

—

Accepter

| — | Endosserede veksler, som ikke er forpligtende underskrevet af et andet kreditinstitut |
| --- | --- |

—

Endosserede veksler, som ikke er forpligtende underskrevet af et andet kreditinstitut

| — | Transaktioner med regresret |
| --- | --- |

—

Transaktioner med regresret

| — | Uigenkaldeligt afgivne kredittilsagn i form af kreditsubstitutter |
| --- | --- |

—

Uigenkaldeligt afgivne kredittilsagn i form af kreditsubstitutter

| — | Aktiver købt i henhold til konstant terminskontrakt |
| --- | --- |

—

Aktiver købt i henhold til konstant terminskontrakt

| — | »Forward forward deposits« |
| --- | --- |

—

»Forward forward deposits«

| — | Ikke-betalt del af delvis betalte aktier og værdipapirer |
| --- | --- |

—

Ikke-betalt del af delvis betalte aktier og værdipapirer

| — | Salgs- og tilbagekøbsaftaler som defineret i artikel 12, stk. 3 og 5, i direktiv 86/635/EØF, og |
| --- | --- |

—

Salgs- og tilbagekøbsaftaler som defineret i artikel 12, stk. 3 og 5, i direktiv 86/635/EØF, og

| — | Andre poster, der også har fuld risikograd. |
| --- | --- |

—

Andre poster, der også har fuld risikograd.

Mellemliggende risiko:

| — | Remburser, udstedte og bekræftede (jf. også mellemliggende/lav risiko) |
| --- | --- |

—

Remburser, udstedte og bekræftede (jf. også mellemliggende/lav risiko)

| — | Garantier og sikkerheder (herunder licitations- og fuldførelsesgarantier samt told- og afgiftsgarantier) samt garantier, der ikke har form af kreditsubstitutter |
| --- | --- |

—

Garantier og sikkerheder (herunder licitations- og fuldførelsesgarantier samt told- og afgiftsgarantier) samt garantier, der ikke har form af kreditsubstitutter

| — | Uigenkaldeligt afgivne kredittilsagn, der ikke har form af kreditsubstitutter |
| --- | --- |

—

Uigenkaldeligt afgivne kredittilsagn, der ikke har form af kreditsubstitutter

| — | Uudnyttede kreditfaciliteter (forpligtelser til udlån, køb af værdipapirer, ydelse af garantier og acceptcertifikater) med en oprindelig løbetid på mere end et år |
| --- | --- |

—

Uudnyttede kreditfaciliteter (forpligtelser til udlån, køb af værdipapirer, ydelse af garantier og acceptcertifikater) med en oprindelig løbetid på mere end et år

| — | »Note issuance facilities« (NIF) og »revolving underwriting facilities« (RUF), og |
| --- | --- |

—

»Note issuance facilities« (NIF) og »revolving underwriting facilities« (RUF), og

| — | Andre poster, der også er tillagt mellemliggende risikograd og som meddelt Kommissionen. |
| --- | --- |

—

Andre poster, der også er tillagt mellemliggende risikograd og som meddelt Kommissionen.

Mellemliggende/lav risiko:

| — | Remburser, hvor den underliggende forsendelse udgør sikkerhedsstillelsen og andre selvlikviderende transaktioner |
| --- | --- |

—

Remburser, hvor den underliggende forsendelse udgør sikkerhedsstillelsen og andre selvlikviderende transaktioner

| — | Uudnyttede kreditfaciliteter (forpligtelser til udlån, køb af værdipapirer, ydelse af garantier og acceptcertifikater) med en oprindelig løbetid på ikke over et år, som ikke uden betingelser kan opsiges når som helst uden varsel, eller som ikke effektivt sikrer en automatisk opsigelse i tilfælde af en forringelse af låntagers kreditværdighed, og |
| --- | --- |

—

Uudnyttede kreditfaciliteter (forpligtelser til udlån, køb af værdipapirer, ydelse af garantier og acceptcertifikater) med en oprindelig løbetid på ikke over et år, som ikke uden betingelser kan opsiges når som helst uden varsel, eller som ikke effektivt sikrer en automatisk opsigelse i tilfælde af en forringelse af låntagers kreditværdighed, og

| — | Andre poster, der også er tillagt mellemliggende/lav risikograd og som meddelt Kommissionen. |
| --- | --- |

—

Andre poster, der også er tillagt mellemliggende/lav risikograd og som meddelt Kommissionen.

Lav risiko:

| — | Uudnyttede kreditfaciliteter (forpligtelser til udlån, køb af værdipapirer, ydelse af garantier og acceptcertifikater), som uden betingelser kan opsiges når som helst uden varsel, eller som effektivt sikrer en automatisk opsigelse i tilfælde af en forringelse af låntagers kreditværdighed. Detailengagementer kan betragtes som kreditter, der uden betingelser kan opsiges, hvis vilkårene herfor sætter kreditinstituttet i stand til at opsige dem i det omfang, der er tilladt i medfør af forbrugerbeskyttelseslovgivningen og tilknyttet lovgivning, og |
| --- | --- |

—

Uudnyttede kreditfaciliteter (forpligtelser til udlån, køb af værdipapirer, ydelse af garantier og acceptcertifikater), som uden betingelser kan opsiges når som helst uden varsel, eller som effektivt sikrer en automatisk opsigelse i tilfælde af en forringelse af låntagers kreditværdighed. Detailengagementer kan betragtes som kreditter, der uden betingelser kan opsiges, hvis vilkårene herfor sætter kreditinstituttet i stand til at opsige dem i det omfang, der er tilladt i medfør af forbrugerbeskyttelseslovgivningen og tilknyttet lovgivning, og

| — | Andre poster, der også er tillagt lav risikograd og som meddelt Kommissionen. |
| --- | --- |

—

Andre poster, der også er tillagt lav risikograd og som meddelt Kommissionen.

BILAG III

BEHANDLING AF MODPARTSRISIKO VED DERIVATER, GENKØBSTRANSAKTIONER, TRANSAKTIONER VEDRØRENDE UD- ELLER INDLÅN I VÆRDIPAPIRER ELLER RÅVARER, TRANSAKTIONER MED LANG AFVIKLINGSTID OG »MARGIN LENDING«-TRANSAKTIONER

Del 1: Definitioner

I dette bilag anvendes følgende definitioner:

Generelle begreber

| 1. | »Modpartsrisiko (CCR)«: risikoen for, at modparten i forbindelse med en transaktion misligholder sine forpligtelser, inden transaktionens betalingsstrømme er endeligt afviklet. |
| --- | --- |

1.

»Modpartsrisiko (CCR)«: risikoen for, at modparten i forbindelse med en transaktion misligholder sine forpligtelser, inden transaktionens betalingsstrømme er endeligt afviklet.

| 2. | »Central modpart«: en enhed, som retligt intervenerer mellem modparterne i kontrakter, som handles på en eller flere finansielle markeder, ved at blive køber over for hver sælger og sælger over for hver køber |
| --- | --- |

2.

»Central modpart«: en enhed, som retligt intervenerer mellem modparterne i kontrakter, som handles på en eller flere finansielle markeder, ved at blive køber over for hver sælger og sælger over for hver køber

Transaktionstyper

| 3. | »Transaktioner med lang afviklingstid«: transaktioner, hvor en modpart forpligter sig til at levere et værdipapir, en råvare eller et beløb i udenlandsk valuta til gengæld for kontanter, andre finansielle instrumenter eller råvarer eller omvendt på et afviklings- eller leveringstidspunkt, der ved aftale er fastsat til mere end den korteste af markedsnormen for den pågældende transaktion og fem hverdage efter den dag, hvor kreditinstituttet har indgået transaktionen. |
| --- | --- |

3.

»Transaktioner med lang afviklingstid«: transaktioner, hvor en modpart forpligter sig til at levere et værdipapir, en råvare eller et beløb i udenlandsk valuta til gengæld for kontanter, andre finansielle instrumenter eller råvarer eller omvendt på et afviklings- eller leveringstidspunkt, der ved aftale er fastsat til mere end den korteste af markedsnormen for den pågældende transaktion og fem hverdage efter den dag, hvor kreditinstituttet har indgået transaktionen.

| 4. | »»Margin lending« -transaktioner«: transaktioner, hvori et kreditinstitut udbyder kredit i forbindelse med køb, salg, overførsel af eller handel med værdipapirer. »Margin lending«-transaktioner omfatter ikke andre lån, som måtte været sikret ved sikkerhedsstillelse i form af værdipapirer. |
| --- | --- |

4.

»»Margin lending« -transaktioner«: transaktioner, hvori et kreditinstitut udbyder kredit i forbindelse med køb, salg, overførsel af eller handel med værdipapirer. »Margin lending«-transaktioner omfatter ikke andre lån, som måtte været sikret ved sikkerhedsstillelse i form af værdipapirer.

Nettinggrupper, risikoafdækningsgrupper og begreber i tilknytning hertil

| 5. | »Nettinggruppe«: en gruppe transaktioner, som indgås med en enkelt modpart og er omfattet af et retsgyldigt bilateralt nettingsystem, og for hvilke netting er anerkendt i henhold til del 7 i dette bilag og artikel 90-93. Enhver transaktion, som ikke er omfattet af et retsgyldigt bilateralt nettingsystem, som er anerkendt i henhold til del 7 i dette bilag, betragtes i forbindelse med dette bilag som sin egen nettinggruppe. |
| --- | --- |

5.

»Nettinggruppe«: en gruppe transaktioner, som indgås med en enkelt modpart og er omfattet af et retsgyldigt bilateralt nettingsystem, og for hvilke netting er anerkendt i henhold til del 7 i dette bilag og artikel 90-93. Enhver transaktion, som ikke er omfattet af et retsgyldigt bilateralt nettingsystem, som er anerkendt i henhold til del 7 i dette bilag, betragtes i forbindelse med dette bilag som sin egen nettinggruppe.

| 6. | »Risikoposition«: et risikotal, som efter standardmetoden i del 5 tildeles en transaktion ved hjælp af en forudbestemt algoritme. |
| --- | --- |

6.

»Risikoposition«: et risikotal, som efter standardmetoden i del 5 tildeles en transaktion ved hjælp af en forudbestemt algoritme.

| 7. | »Risikoafdækningsgruppe«: en gruppe risikopositioner vedrørende transaktioner, der tilhører samme nettinggruppe, og hvor det kun er saldoen, der er relevant for fastsættelsen af engagementets værdi efter standardmetoden i del 5. |
| --- | --- |

7.

»Risikoafdækningsgruppe«: en gruppe risikopositioner vedrørende transaktioner, der tilhører samme nettinggruppe, og hvor det kun er saldoen, der er relevant for fastsættelsen af engagementets værdi efter standardmetoden i del 5.

| 8. | »Margenaftale«: en kontraktmæssig aftale eller bestemmelser i en aftale, hvorefter en modpart skal stille sikkerhed over for en anden modpart, når den anden modparts engagement med den førstnævnte modpart når over et bestemt niveau. |
| --- | --- |

8.

»Margenaftale«: en kontraktmæssig aftale eller bestemmelser i en aftale, hvorefter en modpart skal stille sikkerhed over for en anden modpart, når den anden modparts engagement med den førstnævnte modpart når over et bestemt niveau.

| 9. | »Margentærskel«: det beløb, som et stadig udestående engagement højst må andrage, før en part har ret til at kræve sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

9.

»Margentærskel«: det beløb, som et stadig udestående engagement højst må andrage, før en part har ret til at kræve sikkerhedsstillelse.

| 10. | »Margenrisikoperiode«: tidsrummet fra den seneste udveksling af sikkerhedsstillelse for en nettinggruppe af transaktioner med en misligholdende modpart, indtil denne modpart er afviklet, og den deraf følgende markedsrisiko igen er afdækket. |
| --- | --- |

10.

»Margenrisikoperiode«: tidsrummet fra den seneste udveksling af sikkerhedsstillelse for en nettinggruppe af transaktioner med en misligholdende modpart, indtil denne modpart er afviklet, og den deraf følgende markedsrisiko igen er afdækket.

| 11. | »Den faktiske løbetid under metoden med interne modeller for en nettinggruppe med en løbetid på over et år«: forholdet mellem summen af det forventede engagement i en nettinggruppes transaktioners levetid diskonteret med den risikofrie rente og summen af det forventede engagement i løbet af et år i en nettinggruppe diskonteret med den risikofrie rente. Den faktiske løbetid kan korrigeres, så den afspejler »rollover«-risikoen ved at erstatte det forventede engagement med det faktiske forventede engagement for prognosehorisonter på mindre end et år. |
| --- | --- |

11.

»Den faktiske løbetid under metoden med interne modeller for en nettinggruppe med en løbetid på over et år«: forholdet mellem summen af det forventede engagement i en nettinggruppes transaktioners levetid diskonteret med den risikofrie rente og summen af det forventede engagement i løbet af et år i en nettinggruppe diskonteret med den risikofrie rente. Den faktiske løbetid kan korrigeres, så den afspejler »rollover«-risikoen ved at erstatte det forventede engagement med det faktiske forventede engagement for prognosehorisonter på mindre end et år.

| 12. | »Netting på tværs af produkter«: samling af transaktioner vedrørende forskellige produktkategorier i samme nettinggruppe i overensstemmelse med de regler om netting på tværs af produkter, der er beskrevet i dette bilag. |
| --- | --- |

12.

»Netting på tværs af produkter«: samling af transaktioner vedrørende forskellige produktkategorier i samme nettinggruppe i overensstemmelse med de regler om netting på tværs af produkter, der er beskrevet i dette bilag.

| 13. | »Aktuel markedsværdi (Current Market Value — CMV)«: Som defineret i del 5 nettomarkedsværdien af porteføljen af transaktioner i den nettinggruppe, der er etableret for modparten. CMV beregnes ud fra såvel positive som negative markedsværdier. |
| --- | --- |

13.

»Aktuel markedsværdi (Current Market Value — CMV)«: Som defineret i del 5 nettomarkedsværdien af porteføljen af transaktioner i den nettinggruppe, der er etableret for modparten. CMV beregnes ud fra såvel positive som negative markedsværdier.

Fordelinger

| 14. | »Markedsværdiernes fordeling«: prognose over sandsynlighedsfordelingen for nettoværdierne af transaktioner i en nettinggruppe på et tidspunkt i fremtiden (prognosehorisonten) baseret på disse transaktioners faktiske markedsværdi indtil nu. |
| --- | --- |

14.

»Markedsværdiernes fordeling«: prognose over sandsynlighedsfordelingen for nettoværdierne af transaktioner i en nettinggruppe på et tidspunkt i fremtiden (prognosehorisonten) baseret på disse transaktioners faktiske markedsværdi indtil nu.

| 15. | »Engagementernes fordeling«: prognose over sandsynlighedsfordelingen for markedsværdier, hvor mulige forekomster af negative nettomarkedsværdier sættes til nul. |
| --- | --- |

15.

»Engagementernes fordeling«: prognose over sandsynlighedsfordelingen for markedsværdier, hvor mulige forekomster af negative nettomarkedsværdier sættes til nul.

| 16. | »Risikoneutral fordeling«: fordelingen af markedsværdier eller engagementer i en fremtidig tidsperiode, hvor fordelingen beregnes på grundlag af værdier, der kan udledes af markedet, såsom implicitte volatiliteter. |
| --- | --- |

16.

»Risikoneutral fordeling«: fordelingen af markedsværdier eller engagementer i en fremtidig tidsperiode, hvor fordelingen beregnes på grundlag af værdier, der kan udledes af markedet, såsom implicitte volatiliteter.

| 17. | »Reel fordeling«: fordelingen af markedsværdier eller engagementer i en fremtidig tidsperiode, hvor fordelingen beregnes på grundlag af historiske eller faktiske værdier såsom volatilitet, som fastsættes ud fra tidligere pris- eller kursændringer. |
| --- | --- |

17.

»Reel fordeling«: fordelingen af markedsværdier eller engagementer i en fremtidig tidsperiode, hvor fordelingen beregnes på grundlag af historiske eller faktiske værdier såsom volatilitet, som fastsættes ud fra tidligere pris- eller kursændringer.

Engagementets omfang og justeringer

| 18. | »Aktuelt engagement«: nul eller, hvis denne værdi er højere, markedsværdien af en transaktion eller portefølje af transaktioner i en nettinggruppe med en modpart, hvor værdien af disse transaktioner fortabes i tilfælde af modpartens misligholdelse, forudsat at det ikke er muligt at inddrive beløbet i forbindelse med en konkurs. |
| --- | --- |

18.

»Aktuelt engagement«: nul eller, hvis denne værdi er højere, markedsværdien af en transaktion eller portefølje af transaktioner i en nettinggruppe med en modpart, hvor værdien af disse transaktioner fortabes i tilfælde af modpartens misligholdelse, forudsat at det ikke er muligt at inddrive beløbet i forbindelse med en konkurs.

| 19. | »Maksimalt engagement«: en høj percentil af fordelingen af engagementer på en given fremtidig dato, før den længste transaktion i nettinggruppen forfalder. |
| --- | --- |

19.

»Maksimalt engagement«: en høj percentil af fordelingen af engagementer på en given fremtidig dato, før den længste transaktion i nettinggruppen forfalder.

| 20. | »Forventet engagement«: (Expected Exposure (EE)) gennemsnittet af fordelingen af engagementer på en given fremtidig dato, før den transaktion i nettinggruppen, der har den længste løbetid, forfalder. |
| --- | --- |

20.

»Forventet engagement«: (Expected Exposure (EE)) gennemsnittet af fordelingen af engagementer på en given fremtidig dato, før den transaktion i nettinggruppen, der har den længste løbetid, forfalder.

| 21. | »Faktisk forventet engagement [(Effective Expected Exposure (Effective EE))] på en given dato«: det maksimale forventede engagement, der foreligger på denne eller en tidligere dato. Det kan eventuelt for engiven dato fastsættes til enten det forventede engagement på denne dato eller det faktiske engagement på den foregående dato afhængig af, hvilken værdi der er højest. |
| --- | --- |

21.

»Faktisk forventet engagement [(Effective Expected Exposure (Effective EE))] på en given dato«: det maksimale forventede engagement, der foreligger på denne eller en tidligere dato. Det kan eventuelt for engiven dato fastsættes til enten det forventede engagement på denne dato eller det faktiske engagement på den foregående dato afhængig af, hvilken værdi der er højest.

| 22. | »Forventet positivt engagement (Expected Positive Exposure — EPE)«: det vægtede gennemsnit over tid af forventede engagementer, hvor vægtene er den andel, som et enkelt forventet engagement udgør set i forhold til det samlede tidsinterval. Ved beregningen af minimumskapitalkravet fastsættes gennemsnittet for det første år eller, hvis samtlige kontrakter i nettinggruppen udløber inden for mindre end et år, for den periode, som den kontrakt i nettinggruppen, der har den længste løbetid, dækker. |
| --- | --- |

22.

»Forventet positivt engagement (Expected Positive Exposure — EPE)«: det vægtede gennemsnit over tid af forventede engagementer, hvor vægtene er den andel, som et enkelt forventet engagement udgør set i forhold til det samlede tidsinterval. Ved beregningen af minimumskapitalkravet fastsættes gennemsnittet for det første år eller, hvis samtlige kontrakter i nettinggruppen udløber inden for mindre end et år, for den periode, som den kontrakt i nettinggruppen, der har den længste løbetid, dækker.

| 23. | »Faktisk forventet positivt engagement (faktisk EPE)«: det vægtede gennemsnit over tid af det faktiske forventede engagement for det første år eller, hvis samtlige kontrakter i nettinggruppen udløber inden for mindre end et år, for den periode, som den kontrakt i nettinggruppen, der har den længste løbetid, dækker, hvor vægtene er den andel, som et enkelt forventet engagement udgør set i forhold til det samlede tidsinterval. |
| --- | --- |

23.

»Faktisk forventet positivt engagement (faktisk EPE)«: det vægtede gennemsnit over tid af det faktiske forventede engagement for det første år eller, hvis samtlige kontrakter i nettinggruppen udløber inden for mindre end et år, for den periode, som den kontrakt i nettinggruppen, der har den længste løbetid, dækker, hvor vægtene er den andel, som et enkelt forventet engagement udgør set i forhold til det samlede tidsinterval.

| 24. | »Kreditværdijustering«: en justering i forhold til værdiansættelsen på midtmarkedet af porteføljen af transaktioner med en modpart. Denne justering afspejler markedsværdien af den kreditrisiko, der er relateret til en eventuel manglende opfyldelse af kontraktmæssige aftaler indgået med en modpart. Justeringen kan afspejle markedsværdien af modpartens kreditrisiko eller markedsværdien af både kreditinstituttets og modpartens kreditrisiko. |
| --- | --- |

24.

»Kreditværdijustering«: en justering i forhold til værdiansættelsen på midtmarkedet af porteføljen af transaktioner med en modpart. Denne justering afspejler markedsværdien af den kreditrisiko, der er relateret til en eventuel manglende opfyldelse af kontraktmæssige aftaler indgået med en modpart. Justeringen kan afspejle markedsværdien af modpartens kreditrisiko eller markedsværdien af både kreditinstituttets og modpartens kreditrisiko.

| 25. | »Ensidig kreditværdijustering«: en kreditværdijustering, der afspejler markedsværdien af modpartens kreditrisiko for kreditinstituttet, men afspejler ikke markedsværdien af kreditinstituttets kreditrisiko for modparten. |
| --- | --- |

25.

»Ensidig kreditværdijustering«: en kreditværdijustering, der afspejler markedsværdien af modpartens kreditrisiko for kreditinstituttet, men afspejler ikke markedsværdien af kreditinstituttets kreditrisiko for modparten.

Modpartsrisiko-relaterede risici

| 26. | »»Rollover«-risiko«: det beløb, hvormed værdien af det forventede positive engagement undervurderes, når der forventes en løbende strøm af transaktioner med en modpart. Det yderligere engagement, som disse fremtidige transaktioner resulterer i, indgår ikke i beregningen af det forventede positive engagement (EPE). |
| --- | --- |

26.

»»Rollover«-risiko«: det beløb, hvormed værdien af det forventede positive engagement undervurderes, når der forventes en løbende strøm af transaktioner med en modpart. Det yderligere engagement, som disse fremtidige transaktioner resulterer i, indgår ikke i beregningen af det forventede positive engagement (EPE).

| 27. | »Generel »wrong-way«-risiko«: opstår, når sandsynligheden for, at modparterne misligholder deres forpligtelser (modparternes probability of default (PD)), er positivt korreleret med generelle markedsrisikofaktorer. |
| --- | --- |

27.

»Generel »wrong-way«-risiko«: opstår, når sandsynligheden for, at modparterne misligholder deres forpligtelser (modparternes probability of default (PD)), er positivt korreleret med generelle markedsrisikofaktorer.

| 28. | »Specifik »wrong way«-risiko«: opstår, når engagementet med en bestemt modpart er positivt korreleret med sandsynligheden for, at denne modpart som følge af transaktionernes art misligholder sine forpligtelser (modpartens PD). Et kreditinstitut anses for at være eksponeret over for specifik »wrong way«-risiko, hvis det forventede engagement til en særlig modpart forventes at være højt, når der også er høj sandsynlighed for, at modparten misligholder sine forpligtelser (modpartens PD er høj). |
| --- | --- |

28.

»Specifik »wrong way«-risiko«: opstår, når engagementet med en bestemt modpart er positivt korreleret med sandsynligheden for, at denne modpart som følge af transaktionernes art misligholder sine forpligtelser (modpartens PD). Et kreditinstitut anses for at være eksponeret over for specifik »wrong way«-risiko, hvis det forventede engagement til en særlig modpart forventes at være højt, når der også er høj sandsynlighed for, at modparten misligholder sine forpligtelser (modpartens PD er høj).

Del 2: Valg af metode

| 1. | Med forbehold af punkt 2-7 ansætter kreditinstitutterne engagementsværdien for de kontrakter, der er nævnt i bilag IV, efter en af de metoder, der er beskrevet i del 3-6. Kreditinstitutter, der ikke har tilladelse til behandlingen i henhold til artikel 18, stk. 2, i direktiv 2006//EF, må ikke anvende den metode, der er beskrevet i del 4. Kreditinstitutterne må ikke anvende den metode, der er beskrevet i del 4, til at ansætte engagementsværdien for de kontrakter, der er nævnt i bilag IV, punkt 3.
  Metoderne i del 3-6 kan permanent anvendes sideløbende inden for en koncern, men ikke inden for en enkeltstående juridisk enhed. Det er tilladt sideløbende at anvende metoderne i del 3-5 inden for en juridisk enhed, når en af metoderne anvendes i de tilfælde, der er beskrevet i del 5, punkt 19. |
| --- | --- |

1.

Med forbehold af punkt 2-7 ansætter kreditinstitutterne engagementsværdien for de kontrakter, der er nævnt i bilag IV, efter en af de metoder, der er beskrevet i del 3-6. Kreditinstitutter, der ikke har tilladelse til behandlingen i henhold til artikel 18, stk. 2, i direktiv 2006//EF, må ikke anvende den metode, der er beskrevet i del 4. Kreditinstitutterne må ikke anvende den metode, der er beskrevet i del 4, til at ansætte engagementsværdien for de kontrakter, der er nævnt i bilag IV, punkt 3.

Metoderne i del 3-6 kan permanent anvendes sideløbende inden for en koncern, men ikke inden for en enkeltstående juridisk enhed. Det er tilladt sideløbende at anvende metoderne i del 3-5 inden for en juridisk enhed, når en af metoderne anvendes i de tilfælde, der er beskrevet i del 5, punkt 19.

| 2. | Kreditinstitutterne kan med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse ansætte engagementsværdien for:






  i) | de kontrakter, der er nævnt i bilag IV |
| --- | --- | --- |

2.

Kreditinstitutterne kan med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse ansætte engagementsværdien for:

i)

de kontrakter, der er nævnt i bilag IV

| ii) | genkøbstransaktioner |
| --- | --- |

ii)

genkøbstransaktioner

| iii) | transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer |
| --- | --- |

iii)

transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer

| iv) | »margin lending«-transaktioner og |
| --- | --- |

iv)

»margin lending«-transaktioner og

| v) | transaktioner med lang afviklingstid |
| --- | --- |

v)

transaktioner med lang afviklingstid

ved hjælp af metoden med interne modeller, der er beskrevet i del 6.

| 3. | Et kreditinstitut, der køber et kreditderivat til sikring af et engagement uden for handelsbeholdningen eller en modpartsrisiko, kan beregne sit kapitalkrav for det afdækkede aktiv i overensstemmelse med bilag VIII, del 3, punkt 83-92, eller — med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse — bilag VII, del 1, punkt 4, eller bilag VII, del 4, punkt 96-104. I disse tilfælde ansættes engagementsværdien vedrørende modpartsrisikoen til nul for disse kreditderivater. |
| --- | --- |

3.

Et kreditinstitut, der køber et kreditderivat til sikring af et engagement uden for handelsbeholdningen eller en modpartsrisiko, kan beregne sit kapitalkrav for det afdækkede aktiv i overensstemmelse med bilag VIII, del 3, punkt 83-92, eller — med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse — bilag VII, del 1, punkt 4, eller bilag VII, del 4, punkt 96-104. I disse tilfælde ansættes engagementsværdien vedrørende modpartsrisikoen til nul for disse kreditderivater.

| 4. | Engagementsværdien vedrørende modpartsrisiko fra solgte »credit default«-swap uden for handelsbeholdningen ansættes til nul, hvis de behandles som kreditrisikoafdækning, der ydes af kreditinstituttet og er omfattet af et kapitalkrav for kreditrisiko for det fulde nominelle beløb. |
| --- | --- |

4.

Engagementsværdien vedrørende modpartsrisiko fra solgte »credit default«-swap uden for handelsbeholdningen ansættes til nul, hvis de behandles som kreditrisikoafdækning, der ydes af kreditinstituttet og er omfattet af et kapitalkrav for kreditrisiko for det fulde nominelle beløb.

| 5. | Engagementsværdien for en given modpart i alle metoderne del 3-6 svarer til summen af engagementsværdierne, der er beregnet for hver nettinggruppe med den pågældende modpart. |
| --- | --- |

5.

Engagementsværdien for en given modpart i alle metoderne del 3-6 svarer til summen af engagementsværdierne, der er beregnet for hver nettinggruppe med den pågældende modpart.

| 6. | En engagementsværdi på nul for modpartsrisikoen kan fastsættes for derivatkontrakter, genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer, transaktioner med lang afviklingstid og »margin lending«-transaktioner med en central modpart, og som ikke er blevet afvist af den centrale modpart. Desuden kan en engagementsværdi på nul fastsættes vedrørende kreditrisiko ved engagementer over for centrale modparter, der skyldes derivatkontrakter, genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer, transaktioner med lang afviklingstid og »margin lending«-transaktioner eller andre engagementer, hvor det fastsættes af de kompetente myndigheder, at kreditinstituttet har et udestående engagement med den centrale modpart. Der stilles dagligt fuld sikkerhedsstillelse for den centrale modparts modpartsrisiko-engagementer med alle deltagere i dets systemer. |
| --- | --- |

6.

En engagementsværdi på nul for modpartsrisikoen kan fastsættes for derivatkontrakter, genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer, transaktioner med lang afviklingstid og »margin lending«-transaktioner med en central modpart, og som ikke er blevet afvist af den centrale modpart. Desuden kan en engagementsværdi på nul fastsættes vedrørende kreditrisiko ved engagementer over for centrale modparter, der skyldes derivatkontrakter, genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer, transaktioner med lang afviklingstid og »margin lending«-transaktioner eller andre engagementer, hvor det fastsættes af de kompetente myndigheder, at kreditinstituttet har et udestående engagement med den centrale modpart. Der stilles dagligt fuld sikkerhedsstillelse for den centrale modparts modpartsrisiko-engagementer med alle deltagere i dets systemer.

| 7. | Engagementer, der skyldes transaktioner med lang afviklingstid, kan fastsættes ved at bruge metoderne i del 3-6, uanset metoderne, der er valgt til at beregne OTC-derivater og genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer, og »margin lending«-transaktioner. Ved beregning af kapitalkrav for transaktioner med lang afviklingstid kan kreditinstitutter, der anvender metoden, der er beskrevet i artikel 84-89, anvende risikovægtene i henhold til metoden, der er beskrevet i artikel 78-83, permanent og uanset positionernes væsentlighed. |
| --- | --- |

7.

Engagementer, der skyldes transaktioner med lang afviklingstid, kan fastsættes ved at bruge metoderne i del 3-6, uanset metoderne, der er valgt til at beregne OTC-derivater og genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer, og »margin lending«-transaktioner. Ved beregning af kapitalkrav for transaktioner med lang afviklingstid kan kreditinstitutter, der anvender metoden, der er beskrevet i artikel 84-89, anvende risikovægtene i henhold til metoden, der er beskrevet i artikel 78-83, permanent og uanset positionernes væsentlighed.

| 8. | For metoderne i del 3 og 4 skal de kompetente myndigheder sikre, at det nominelle beløb, der skal lægges til grund, er en relevant målestok for den risiko, der er forbundet med kontrakten. Hvis der f.eks. i kontrakten er foreskrevet en multiplikation af cash flows, skal det nominelle beløb justeres for derved at tage højde for multiplikationseffekten på den pågældende kontrakts risikostruktur. |
| --- | --- |

8.

For metoderne i del 3 og 4 skal de kompetente myndigheder sikre, at det nominelle beløb, der skal lægges til grund, er en relevant målestok for den risiko, der er forbundet med kontrakten. Hvis der f.eks. i kontrakten er foreskrevet en multiplikation af cash flows, skal det nominelle beløb justeres for derved at tage højde for multiplikationseffekten på den pågældende kontrakts risikostruktur.

Del 3: Markedsværdi-metoden

Trin a): Kontrakter opgøres til markedsværdi (»mark to market«) for at opnå de aktuelle genanskaffelsespris for alle kontrakter med en positiv værdi.

Trin b): For at nå frem til et tal for potentielle fremtidige kreditrisici, undtagen i tilfælde af »single currency floating/floating interest rate swaps«, hvor kun de aktuelle genanskaffelsesomkostninger beregnes, multipliceres kontrakternes nominelle hovedstole eller de underliggende værdier med procenterne i tabel 1:

Med henblik på beregning af den potentielle fremtidige kreditrisiko i overensstemmelse med trin b) kan de kompetente myndigheder tillade, at kreditinstitutter anvender procentsatserne i tabel 2 i stedet for satserne i tabel 1 under forudsætning af, at institutterne anvender optionen i bilag IV, punkt 21, i direktiv 2006//EF for kontrakter vedrørende råvarer andet end guld i henhold til punkt 3 i bilag IV i nærværende direktiv:

Trin c): Summen af de aktuelle genanskaffelsespriser og de potentielle fremtidige kreditrisici udgør engagementsværdien..

Del 4: Det oprindelige engagements metode

Trin a): Hvert instruments nominelle hovedstol multipliceres med de i tabel 3 omhandlede procenter:

Trin b): Det således konstaterede oprindelige engagement udgør engagementsværdien.

Del 5: Standardmetoden

| 1. | Standardmetoden kan kun benyttes i forbindelse med »over-the-counter«-derivater (OTC-derivater) og transaktioner med lang afviklingstid. Engagementets værdi beregnes særskilt for hver nettinggruppe. Værdien fastsættes eksklusive sikkerhedsstillelse på følgende måde:
  engagementets værdi =



  hvor:
  CMV= den aktuelle markedsværdi af porteføljen af transaktioner i nettinggruppen med en modpart uden hensyn til sikkerhedsstillelse, dvs. hvor



  hvor:
  CMVi= den aktuelle markedsværdi af transaktion i
  CMC= den aktuelle markedsværdi af sikkerhedsstillelsen, der er stillet i nettinggruppen, dvs. hvorFOR-CE2006227DA.01023701.notes.0003.xml.jpghvor CMCl = den aktuelle markedsværdi af sikkerhedsstillelsen l
  i= indeks, der angiver transaktionen
  l= indeks, der angiver sikkerhedsstillelsen
  j= indeks, der angiver risikoafdækningsgruppen. Disse risikoafdækningsgrupper svarer til risikofaktorer, for hvilke risikopositioner med modsat fortegn kan modregnes, så der fremkommer en nettorisikoposition, som engagementets værdi herefter beregnes ud fra
  RPTij= risikoposition vedrørende transaktionen i med hensyn til risikoafdækningsgruppen j
  RPClj= risikoposition vedrørende sikkerhedsstillelsen l med hensyn til risikoafdækningsgruppen j
  CCRMj= CCR-multiplikator, der er fastsat i tabel 5 for risikoafdækningsgruppen j
  β= 1,4
  Sikkerhedsstillelse, der er modtaget fra en modpart har positivt fortegn; sikkerhedsstillelse stillet til en modpart har negativt fortegn.
  Sikkerhedsstillelse, der er godkendt til denne metode, er begrænset til den sikkerhedsstillelse, som er tilladt i henhold til bilag VIII, del 1, punkt 11 i nærværende direktiv og bilag II, punkt 9 i direktiv 2006/.../EF. |
| --- | --- |

1.

Standardmetoden kan kun benyttes i forbindelse med »over-the-counter«-derivater (OTC-derivater) og transaktioner med lang afviklingstid. Engagementets værdi beregnes særskilt for hver nettinggruppe. Værdien fastsættes eksklusive sikkerhedsstillelse på følgende måde:

engagementets værdi =

Formula

hvor:

CMV= den aktuelle markedsværdi af porteføljen af transaktioner i nettinggruppen med en modpart uden hensyn til sikkerhedsstillelse, dvs. hvor

Formula

hvor:

CMVi= den aktuelle markedsværdi af transaktion i

CMC= den aktuelle markedsværdi af sikkerhedsstillelsen, der er stillet i nettinggruppen, dvs. hvor

hvor CMCl = den aktuelle markedsværdi af sikkerhedsstillelsen l

i= indeks, der angiver transaktionen

l= indeks, der angiver sikkerhedsstillelsen

j= indeks, der angiver risikoafdækningsgruppen. Disse risikoafdækningsgrupper svarer til risikofaktorer, for hvilke risikopositioner med modsat fortegn kan modregnes, så der fremkommer en nettorisikoposition, som engagementets værdi herefter beregnes ud fra

RPTij= risikoposition vedrørende transaktionen i med hensyn til risikoafdækningsgruppen j

RPClj= risikoposition vedrørende sikkerhedsstillelsen l med hensyn til risikoafdækningsgruppen j

CCRMj= CCR-multiplikator, der er fastsat i tabel 5 for risikoafdækningsgruppen j

β= 1,4

Sikkerhedsstillelse, der er modtaget fra en modpart har positivt fortegn; sikkerhedsstillelse stillet til en modpart har negativt fortegn.

Sikkerhedsstillelse, der er godkendt til denne metode, er begrænset til den sikkerhedsstillelse, som er tilladt i henhold til bilag VIII, del 1, punkt 11 i nærværende direktiv og bilag II, punkt 9 i direktiv 2006/.../EF.

| 2. | Hvis det i forbindelse med en transaktion i et OTC-derivat med en lineær risikoprofil er bestemt, at et finansielt instrument skal udveksles mod en betaling, betegnes betalingsdelen som et betalingselement. Transaktioner, hvor det bestemmes, at en betaling skal udveksles mod en betaling, består af to betalingselementer. Betalingselementerne består af kontraktmæssigt fastsatte bruttobetalinger, herunder transaktionens nominelle beløb. Kreditinstitutter kan undlade at tage højde for renterisikoen i betalingselementerne, der har en restløbetid på under et år i forbindelse med de følgende beregninger. Kreditinstitutioner kan behandle transaktioner, der består af to betalingselementer, som denomineret i samme valuta som f.eks. renteswaps som en samlet transaktion. Behandlingen af betalingselementer gælder for hele transaktionen. |
| --- | --- |

2.

Hvis det i forbindelse med en transaktion i et OTC-derivat med en lineær risikoprofil er bestemt, at et finansielt instrument skal udveksles mod en betaling, betegnes betalingsdelen som et betalingselement. Transaktioner, hvor det bestemmes, at en betaling skal udveksles mod en betaling, består af to betalingselementer. Betalingselementerne består af kontraktmæssigt fastsatte bruttobetalinger, herunder transaktionens nominelle beløb. Kreditinstitutter kan undlade at tage højde for renterisikoen i betalingselementerne, der har en restløbetid på under et år i forbindelse med de følgende beregninger. Kreditinstitutioner kan behandle transaktioner, der består af to betalingselementer, som denomineret i samme valuta som f.eks. renteswaps som en samlet transaktion. Behandlingen af betalingselementer gælder for hele transaktionen.

| 3. | Transaktioner, som har en lineær risikoprofil, og hvor de underliggende finansielle instrumenter udgøres af aktier (inklusive aktieindeks), guld, andre ædelmetaller eller andre råvarer, tildeles en risikoposition for den respektive aktie (eller aktieindeks) eller råvare (inklusive guld og andre ædelmetaller) og en renterisikoposition for betalingselementet. Hvis betalingselementet er denomineret i en udenlandsk valuta, tildeles det desuden en risikoposition i den pågældende valuta. |
| --- | --- |

3.

Transaktioner, som har en lineær risikoprofil, og hvor de underliggende finansielle instrumenter udgøres af aktier (inklusive aktieindeks), guld, andre ædelmetaller eller andre råvarer, tildeles en risikoposition for den respektive aktie (eller aktieindeks) eller råvare (inklusive guld og andre ædelmetaller) og en renterisikoposition for betalingselementet. Hvis betalingselementet er denomineret i en udenlandsk valuta, tildeles det desuden en risikoposition i den pågældende valuta.

| 4. | Transaktioner, som har en lineær risikoprofil, og hvor det underliggende instrument er et gældsinstrument, tildeles en renterisikoposition for gældsinstrumentet og en anden renterisikoposition for betalingselementet. Transaktioner, som har en lineær risikoprofil, og hvor en betaling skal udveksles mod en betaling, (dette omfatter valutaterminsforretninger) tildeles en renterisikoposition for hvert betalingselement. Hvis det underliggende gældsinstrument er denomineret i en udenlandsk valuta, tildeles gældsinstrumentet en risikoposition i denne valuta. Hvis et betalingselement er denomineret i udenlandsk valuta, tildeles betalingselementet en risikoposition i den pågældende valuta. Engagementsværdien i forbindelse med en basisswap i udenlandsk valuta sættes til nul. |
| --- | --- |

4.

Transaktioner, som har en lineær risikoprofil, og hvor det underliggende instrument er et gældsinstrument, tildeles en renterisikoposition for gældsinstrumentet og en anden renterisikoposition for betalingselementet. Transaktioner, som har en lineær risikoprofil, og hvor en betaling skal udveksles mod en betaling, (dette omfatter valutaterminsforretninger) tildeles en renterisikoposition for hvert betalingselement. Hvis det underliggende gældsinstrument er denomineret i en udenlandsk valuta, tildeles gældsinstrumentet en risikoposition i denne valuta. Hvis et betalingselement er denomineret i udenlandsk valuta, tildeles betalingselementet en risikoposition i den pågældende valuta. Engagementsværdien i forbindelse med en basisswap i udenlandsk valuta sættes til nul.

| 5. | Størrelsen af en risikoposition vedrørende en transaktion, der har en lineær risikoprofil, svarer til den faktiske nominelle værdi (markedsprisen gange mængden) af de underliggende finansielle instrumenter (inklusive råvarer) omregnet til kreditinstituttets indenlandske valuta, medmindre der er tale om gældsinstrumenter. |
| --- | --- |

5.

Størrelsen af en risikoposition vedrørende en transaktion, der har en lineær risikoprofil, svarer til den faktiske nominelle værdi (markedsprisen gange mængden) af de underliggende finansielle instrumenter (inklusive råvarer) omregnet til kreditinstituttets indenlandske valuta, medmindre der er tale om gældsinstrumenter.

| 6. | For gældsinstrumenter og betalingselementer svarer størrelsen af risikopositionen til den faktiske nominelle værdi af de udestående bruttobetalinger (inklusive det nominelle beløb) omregnet til kreditinstituttets indenlandske valuta og multipliceret med den modificerede varighed af henholdsvis gældsinstrumentet eller betalingselementet. |
| --- | --- |

6.

For gældsinstrumenter og betalingselementer svarer størrelsen af risikopositionen til den faktiske nominelle værdi af de udestående bruttobetalinger (inklusive det nominelle beløb) omregnet til kreditinstituttets indenlandske valuta og multipliceret med den modificerede varighed af henholdsvis gældsinstrumentet eller betalingselementet.

| 7. | Størrelsen af en risikoposition i forbindelse med en »credit default«-swap svarer til referencegældsinstrumentets nominelle værdi multipliceret med den pågældende »credit default«-swaps restløbetid. |
| --- | --- |

7.

Størrelsen af en risikoposition i forbindelse med en »credit default«-swap svarer til referencegældsinstrumentets nominelle værdi multipliceret med den pågældende »credit default«-swaps restløbetid.

| 8. | Størrelsen af en risikoposition vedrørende et OTC-derivat med en ikke-lineær risikoprofil (inklusive optioner og swaptioner) svarer til delta-ækvivalenten af den faktiske nominelle værdi af det finansielle instrument, der ligger til grund for transaktionen, medmindre der er tale om et underliggende gældsinstrument. |
| --- | --- |

8.

Størrelsen af en risikoposition vedrørende et OTC-derivat med en ikke-lineær risikoprofil (inklusive optioner og swaptioner) svarer til delta-ækvivalenten af den faktiske nominelle værdi af det finansielle instrument, der ligger til grund for transaktionen, medmindre der er tale om et underliggende gældsinstrument.

| 9. | Størrelsen af en risikoposition vedrørende et OTC-derivat med en ikke-lineær risikoprofil (inklusive optioner og swaptioner), hvor det underliggende instrument er et gældsinstrument eller et betalingselement, svarer til delta-ækvivalenten af det pågældende finansielle instruments eller betalingselements faktiske nominelle værdi multipliceret med gældsinstrumentets eller betalingselementets modificerede varighed. |
| --- | --- |

9.

Størrelsen af en risikoposition vedrørende et OTC-derivat med en ikke-lineær risikoprofil (inklusive optioner og swaptioner), hvor det underliggende instrument er et gældsinstrument eller et betalingselement, svarer til delta-ækvivalenten af det pågældende finansielle instruments eller betalingselements faktiske nominelle værdi multipliceret med gældsinstrumentets eller betalingselementets modificerede varighed.

| 10. | Ved beregning af risikopositioner behandles sikkerhedsstillelse, der er modtaget fra en modpart, som en fordring på modparten i en derivatkontrakt (lang position), som forfalder i dag, mens stillet sikkerhedsstillelse behandles som en forpligtelse til modparten (kort position), som forfalder i dag. |
| --- | --- |

10.

Ved beregning af risikopositioner behandles sikkerhedsstillelse, der er modtaget fra en modpart, som en fordring på modparten i en derivatkontrakt (lang position), som forfalder i dag, mens stillet sikkerhedsstillelse behandles som en forpligtelse til modparten (kort position), som forfalder i dag.

| 11. | Kreditinstitutter kan anvende følgende formler til at fastsætte størrelsen og fortegnet på en risikoposition: | for alle instrumenter undtagen gældsinstrumenter: |
| --- | --- | --- |

11.

Kreditinstitutter kan anvende følgende formler til at fastsætte størrelsen og fortegnet på en risikoposition:

for alle instrumenter undtagen gældsinstrumenter:

| | faktisk nominel værdi, eller |
| --- | --- |

faktisk nominel værdi, eller

| | delta-vægtet |
| --- | --- |

delta-vægtet

| | nominel værdi =

  hvor:
  Pref= prisen på det underliggende instrument angivet i referencevalutaen:
  V= værdien af det finansielle instrument (i forbindelse med optioner: strikekurs, i forbindelse med transaktioner med en lineær risikoprofil: værdien af det underliggende instrument)
  p= prisen på det underliggende instrument angivet i den samme valuta som V.
  Gældsinstrumenter og betalingselementet af alle transaktioner:
  den faktiske nominelle værdi multipliceret med den modificerede varighed eller
  delta-ækvivalentens nominelle værdi multipliceret med den modificerede varighed



  hvor:
  V= værdien af det finansielle instrument (i forbindelse med optioner: strikekurs, i forbindelse med transaktioner med en lineær risikoprofil: værdien af henholdsvis det underliggende instrument eller betalingselementet)
  r= renteniveau.
  Hvis V angives i en anden valuta end referencevalutaen skal derivatet omregnes til referencevalutaen ved at multiplicere med den pågældende valutakurs. |
| --- | --- |

nominel værdi = Formula

hvor:

Pref= prisen på det underliggende instrument angivet i referencevalutaen:

V= værdien af det finansielle instrument (i forbindelse med optioner: strikekurs, i forbindelse med transaktioner med en lineær risikoprofil: værdien af det underliggende instrument)

p= prisen på det underliggende instrument angivet i den samme valuta som V.

Gældsinstrumenter og betalingselementet af alle transaktioner:

den faktiske nominelle værdi multipliceret med den modificerede varighed eller

delta-ækvivalentens nominelle værdi multipliceret med den modificerede varighed

Formula

hvor:

V= værdien af det finansielle instrument (i forbindelse med optioner: strikekurs, i forbindelse med transaktioner med en lineær risikoprofil: værdien af henholdsvis det underliggende instrument eller betalingselementet)

r= renteniveau.

Hvis V angives i en anden valuta end referencevalutaen skal derivatet omregnes til referencevalutaen ved at multiplicere med den pågældende valutakurs.

| 12. | Risikopositionerne grupperes i risikoafdækningsgrupper. Nettorisikopositionen, dvs. den absolutte værdi af summen af de risikopositioner, der indgår i risikoafdækningsgruppen, beregnes for hver gruppe. Nettorisikopositionen er repræsenteret ved:



  i formlerne i punkt 1. |
| --- | --- |

12.

Risikopositionerne grupperes i risikoafdækningsgrupper. Nettorisikopositionen, dvs. den absolutte værdi af summen af de risikopositioner, der indgår i risikoafdækningsgruppen, beregnes for hver gruppe. Nettorisikopositionen er repræsenteret ved:

Formula

i formlerne i punkt 1.

| 13. | I forbindelse med renterisikopositioner vedrørende pengeindskud modtaget fra modparten som sikkerhedsstillelse vedrørende betalingselementer og de underliggende gældsinstrumenter, som ifølge tabel 1 i bilag I til direktiv 2006//EF er underlagt et kapitalkrav på 1,60 % eller derunder, er der opstillet seks risikoafdækningsgrupper for hver valuta i tabel 4 nedenfor. Risikoafdækningsgrupper defineres ved hjælp af en kombination af kriterierne »løbetid« og »referencerenter«:
  Tabel 4 | Statslige referencerenter | Ikke-statslige referencerenter |
| --- | --- | --- | --- |
| Løbetid | ≤ 1 år | ≤ 1 år |
| Løbetid | >1 - ≤ 5 år | >1 - ≤ 5 år |
| Løbetid | > 5 år | > 5 år |

13.

I forbindelse med renterisikopositioner vedrørende pengeindskud modtaget fra modparten som sikkerhedsstillelse vedrørende betalingselementer og de underliggende gældsinstrumenter, som ifølge tabel 1 i bilag I til direktiv 2006//EF er underlagt et kapitalkrav på 1,60 % eller derunder, er der opstillet seks risikoafdækningsgrupper for hver valuta i tabel 4 nedenfor. Risikoafdækningsgrupper defineres ved hjælp af en kombination af kriterierne »løbetid« og »referencerenter«:

Tabel 4

Statslige referencerenter

Ikke-statslige referencerenter

Løbetid

≤ 1 år

≤ 1 år

Løbetid

>1 - ≤ 5 år

>1 - ≤ 5 år

Løbetid

> 5 år

> 5 år

| 14. | For renterisikopositioner vedrørende underliggende gældsinstrumenter eller betalingselementer, hvor rentesatsen er knyttet til en referencerente, der afspejler den generelle markedsrente, svarer restløbetiden til tidsrummet op til den næste justering af rentesatsen. I alle andre tilfælde lægges det underliggende gældsinstruments restlevetid eller for et betalingselement transaktionens restlevetid til grund. |
| --- | --- |

14.

For renterisikopositioner vedrørende underliggende gældsinstrumenter eller betalingselementer, hvor rentesatsen er knyttet til en referencerente, der afspejler den generelle markedsrente, svarer restløbetiden til tidsrummet op til den næste justering af rentesatsen. I alle andre tilfælde lægges det underliggende gældsinstruments restlevetid eller for et betalingselement transaktionens restlevetid til grund.

| 15. | Der etableres en risikoafdækningsgruppe for hver udsteder af et referencegældsinstrument, som ligger til grund for en »credit default«-swap. |
| --- | --- |

15.

Der etableres en risikoafdækningsgruppe for hver udsteder af et referencegældsinstrument, som ligger til grund for en »credit default«-swap.

| 16. | I forbindelse med renterisikopositioner vedrørende pengeindskud modtaget fra modparten som sikkerhedsstillelse, når denne modpart ikke har udestående gældsforpligtelser med lav specifik risiko og vedrørende gældsinstrumenter, som ifølge tabel 1 i bilag I til direktiv 2006//EF er underlagt et kapitalkrav på over 1,60 %, fastsættes der en risikoafdækningsgruppe for hver udsteder. Når et betalingselement emulerer et sådant gældsinstrument, fastsættes der også en risikoafdækningsgruppe for hver udsteder af referencegældsinstrumentet. Kreditinstitutterne kan vælge at samle risikopositioner, der er knyttet til en bestemt udsteders gældsinstrumenter eller til samme udsteders referencegældsinstrumenter, i samme risikoafdækningsgruppe, hvis de er emuleret af betalingselementer eller underlagt en »credit default«-swap. |
| --- | --- |

16.

I forbindelse med renterisikopositioner vedrørende pengeindskud modtaget fra modparten som sikkerhedsstillelse, når denne modpart ikke har udestående gældsforpligtelser med lav specifik risiko og vedrørende gældsinstrumenter, som ifølge tabel 1 i bilag I til direktiv 2006//EF er underlagt et kapitalkrav på over 1,60 %, fastsættes der en risikoafdækningsgruppe for hver udsteder. Når et betalingselement emulerer et sådant gældsinstrument, fastsættes der også en risikoafdækningsgruppe for hver udsteder af referencegældsinstrumentet. Kreditinstitutterne kan vælge at samle risikopositioner, der er knyttet til en bestemt udsteders gældsinstrumenter eller til samme udsteders referencegældsinstrumenter, i samme risikoafdækningsgruppe, hvis de er emuleret af betalingselementer eller underlagt en »credit default«-swap.

| 17. | Underliggende finansielle instrumenter, som ikke er gældsinstrumenter henføres kun til de samme respektive risikoafdækningsgrupper, hvis der er tale om identiske eller lignende instrumenter.
  I alle andre tilfælde henføres de til særskilte risikoafdækningsgrupper. Instrumenternes lighed vurderes ud fra følgende kriterier:






  — | For aktier er instrumenter, der hidrører fra samme udsteder, lignende. Et aktieindeks behandles som en særskilt udsteder. |
| --- | --- | --- |

17.

Underliggende finansielle instrumenter, som ikke er gældsinstrumenter henføres kun til de samme respektive risikoafdækningsgrupper, hvis der er tale om identiske eller lignende instrumenter.

I alle andre tilfælde henføres de til særskilte risikoafdækningsgrupper. Instrumenternes lighed vurderes ud fra følgende kriterier:

—

For aktier er instrumenter, der hidrører fra samme udsteder, lignende. Et aktieindeks behandles som en særskilt udsteder.

| — | For ædelmetaller er instrumenter, der vedrører samme metal, lignende. Et ædelmetalindeks behandles som et særskilt ædelmetal. |
| --- | --- |

—

For ædelmetaller er instrumenter, der vedrører samme metal, lignende. Et ædelmetalindeks behandles som et særskilt ædelmetal.

| — | For elektricitet er lignende instrumenter de leveringsrettigheder og -forpligtelser, som hidrører til det samme ladningstidsinterval inden for og uden for spidsbelastningen inden for et interval på 24 timer. |
| --- | --- |

—

For elektricitet er lignende instrumenter de leveringsrettigheder og -forpligtelser, som hidrører til det samme ladningstidsinterval inden for og uden for spidsbelastningen inden for et interval på 24 timer.

| — | For råvarer er instrumenter, der vedrører samme råvare, lignende. Et råvareindeks behandles som et særskilt indeks. |
| --- | --- |

—

For råvarer er instrumenter, der vedrører samme råvare, lignende. Et råvareindeks behandles som et særskilt indeks.

| 18. | Modpartsrisiko (CCR)-multiplikatorerne (CCRM) for de forskellige kategorier af risikoafdækningsgrupper er fastsat som anført i tabel 5 nedenfor:
  Tabel 5







  Kategorier af risikoafdækningsgrupper | Modpartsrisiko (CCR)-multiplikator (CCRM) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Renter | 0,2 % |
| 2. | Renter på risikopositioner vedrørende et referencegældsinstrument, som ligger til grund for en »credit default«-swap, og som ifølge tabel 1 i bilag I til direktiv 2006/.../EF er underlagt et kapitalkrav på 1,60 % eller derunder. | 0,3 % |
| 3. | Renter på risikopositioner vedrørende et gældsinstrument eller referencegælds-instrument, som ifølge tabel 1 i bilag I til direktiv 2006/.../EF er underlagt et kapitalkrav på over 1,60 %. | 0,6 % |
| 4. | Valutakurser | 2,5 % |
| 5. | Elektricitet | 4,0 % |
| 6. | Guld | 5,0 % |
| 7. | Aktier | 7,0 % |
| 8. | Ædelmetaller (eksklusive guld) | 8,5 % |
| 9. | Andre råvarer (eksklusive ædelmetaller) | 10,0 % |
| 10. | Underliggende instrumenter vedrørende OTC-derivater, der ikke er omfattet af ovenstående kategorier. | 10,0 % |

18.

Modpartsrisiko (CCR)-multiplikatorerne (CCRM) for de forskellige kategorier af risikoafdækningsgrupper er fastsat som anført i tabel 5 nedenfor:

Tabel 5

Kategorier af risikoafdækningsgrupper

Modpartsrisiko (CCR)-multiplikator (CCRM)

1.

Renter

0,2 %

2.

Renter på risikopositioner vedrørende et referencegældsinstrument, som ligger til grund for en »credit default«-swap, og som ifølge tabel 1 i bilag I til direktiv 2006/.../EF er underlagt et kapitalkrav på 1,60 % eller derunder.

0,3 %

3.

Renter på risikopositioner vedrørende et gældsinstrument eller referencegælds-instrument, som ifølge tabel 1 i bilag I til direktiv 2006/.../EF er underlagt et kapitalkrav på over 1,60 %.

0,6 %

4.

Valutakurser

2,5 %

5.

Elektricitet

4,0 %

6.

Guld

5,0 %

7.

Aktier

7,0 %

8.

Ædelmetaller (eksklusive guld)

8,5 %

9.

Andre råvarer (eksklusive ædelmetaller)

10,0 %

10.

Underliggende instrumenter vedrørende OTC-derivater, der ikke er omfattet af ovenstående kategorier.

10,0 %

Underliggende instrumenter vedrørende OTC-derivater, jf. tabel 5, punkt 10, henføres til særskilte individuelle risikoafdækningsgrupper for hver kategori af underliggende instrumenter.

| 19. | For visse transaktioner, som har en ikke-lineær risikoprofil eller for betalingselementer og transaktioner med gældsinstrumenter som underliggende instrumenter, for hvilke kreditinstituttet ikke vil være i stand til at bestemme henholdsvis delta-værdien eller den modificerede varighed ved hjælp af en instrumentmodel, som de kompetente myndigheder har godkendt med henblik på at fastsætte minimumskapitalkrav vedrørende markedsrisikoen, bestemmer de kompetente myndigheder risikopositionernes og de relevante modpartsrisikomultiplikatorers (CCRM'ers) størrelse ud fra en forsigtig vurdering. De kompetente myndigheder kan anmode om, at metoden i del 3 anvendes. Netting anerkendes ikke, dvs. engagementsværdien fastsættes som om, der var en nettinggruppe, der kun indeholder den enkelte transaktion. |
| --- | --- |

19.

For visse transaktioner, som har en ikke-lineær risikoprofil eller for betalingselementer og transaktioner med gældsinstrumenter som underliggende instrumenter, for hvilke kreditinstituttet ikke vil være i stand til at bestemme henholdsvis delta-værdien eller den modificerede varighed ved hjælp af en instrumentmodel, som de kompetente myndigheder har godkendt med henblik på at fastsætte minimumskapitalkrav vedrørende markedsrisikoen, bestemmer de kompetente myndigheder risikopositionernes og de relevante modpartsrisikomultiplikatorers (CCRM'ers) størrelse ud fra en forsigtig vurdering. De kompetente myndigheder kan anmode om, at metoden i del 3 anvendes. Netting anerkendes ikke, dvs. engagementsværdien fastsættes som om, der var en nettinggruppe, der kun indeholder den enkelte transaktion.

| 20. | Et kreditinstitut skal benytte interne procedurer til at kontrollere, at den pågældende transaktion er omfattet af en retsgyldig nettingaftale, der opfylder de gældende krav, jf. del 7, før denne transaktion inkluderes i en nettinggruppe. |
| --- | --- |

20.

Et kreditinstitut skal benytte interne procedurer til at kontrollere, at den pågældende transaktion er omfattet af en retsgyldig nettingaftale, der opfylder de gældende krav, jf. del 7, før denne transaktion inkluderes i en nettinggruppe.

| 21. | Et kreditinstitut, der gør brug af sikkerhedsstillelse med henblik på at begrænse modpartsrisikoen, skal benytte interne procedurer til at kontrollere, at sikkerhedsstillelsen opfylder de fornødne retssikkerhedsstandarder, der er anført i bilag VIII, før det indregner sikkerhedsstillelsens virkninger i sine beregninger. |
| --- | --- |

21.

Et kreditinstitut, der gør brug af sikkerhedsstillelse med henblik på at begrænse modpartsrisikoen, skal benytte interne procedurer til at kontrollere, at sikkerhedsstillelsen opfylder de fornødne retssikkerhedsstandarder, der er anført i bilag VIII, før det indregner sikkerhedsstillelsens virkninger i sine beregninger.

Del 6: Metoden med interne modeller

| 1. | Kreditinstituttet kan med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse anvende metoden med interne modeller til beregning af engagementers værdi for transaktionerne i del 2, punkt 2, nr. i) eller for transaktionerne i punkt 2, nr. ii), iii) og iv) eller for transaktionerne i del 2, punkt 2, nr. i)-iv). I alle disse tilfælde kan transaktionerne i del 2, punkt 2, nr. v) også medtages. Uanset del 2, punkt 1, andet afsnit kan kreditinstitutterne vælge ikke anvende denne metode på engagementer, som er uden betydning med hensyn til størrelse og risiko. For at anvende metoden med interne modeller skal et kreditinstitut opfylde betingelserne i denne del. |
| --- | --- |

1.

Kreditinstituttet kan med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse anvende metoden med interne modeller til beregning af engagementers værdi for transaktionerne i del 2, punkt 2, nr. i) eller for transaktionerne i punkt 2, nr. ii), iii) og iv) eller for transaktionerne i del 2, punkt 2, nr. i)-iv). I alle disse tilfælde kan transaktionerne i del 2, punkt 2, nr. v) også medtages. Uanset del 2, punkt 1, andet afsnit kan kreditinstitutterne vælge ikke anvende denne metode på engagementer, som er uden betydning med hensyn til størrelse og risiko. For at anvende metoden med interne modeller skal et kreditinstitut opfylde betingelserne i denne del.

| 2. | Anvendelsen af metoden med interne modeller kan med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse ske i faser på tværs af forskellige transaktionstyper og under dette tidsrum kan et kreditinstitut anvende metoderne i del 3 eller del 5. Uanset resten af indholdet i denne del skal det ikke kræves, at kreditinstitutter anvender en særlig modeltype. |
| --- | --- |

2.

Anvendelsen af metoden med interne modeller kan med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse ske i faser på tværs af forskellige transaktionstyper og under dette tidsrum kan et kreditinstitut anvende metoderne i del 3 eller del 5. Uanset resten af indholdet i denne del skal det ikke kræves, at kreditinstitutter anvender en særlig modeltype.

| 3. | For alle transaktioner med OTC-derivater og transaktioner med lang afviklingstid, som et kreditinstitut ikke har modtaget godkendelse til at anvende metoden med interne modeller, anvender kreditinstituttet metoderne i del 3 eller del 5. Det er tilladt sideløbende at anvende disse to metoder permanent i en koncern. Sideløbende anvendelse af disse to metoder i en juridisk enhed er kun tilladt, hvis en af metoderne anvendes i de tilfælde, der er beskrevet i del 5, punkt 19. |
| --- | --- |

3.

For alle transaktioner med OTC-derivater og transaktioner med lang afviklingstid, som et kreditinstitut ikke har modtaget godkendelse til at anvende metoden med interne modeller, anvender kreditinstituttet metoderne i del 3 eller del 5. Det er tilladt sideløbende at anvende disse to metoder permanent i en koncern. Sideløbende anvendelse af disse to metoder i en juridisk enhed er kun tilladt, hvis en af metoderne anvendes i de tilfælde, der er beskrevet i del 5, punkt 19.

| 4. | Kreditinstitutter, der har fået tilladelse til at anvende metoden med interne modeller. skal ikke på ny anvende metoderne, der er beskrevet i del 3 eller del 5, undtagen hvis det har været hensigtsmæssigt og er blevet godkendt af de kompetente myndigheder. Hvis et kreditinstitut ikke længere opfylder kravene i denne del, forelægger det enten den kompetente myndighed en plan for en rettidig fornyet overholdelse eller påviser, at virkningen af den manglende overholdelse er uvæsentlig. |
| --- | --- |

4.

Kreditinstitutter, der har fået tilladelse til at anvende metoden med interne modeller. skal ikke på ny anvende metoderne, der er beskrevet i del 3 eller del 5, undtagen hvis det har været hensigtsmæssigt og er blevet godkendt af de kompetente myndigheder. Hvis et kreditinstitut ikke længere opfylder kravene i denne del, forelægger det enten den kompetente myndighed en plan for en rettidig fornyet overholdelse eller påviser, at virkningen af den manglende overholdelse er uvæsentlig.

Engagementets værdi

| 5. | Engagementets værdi beregnes ud fra nettinggruppen. Modellen skal angive den sandsynlige fordeling af ændringer i nettinggruppens markedsværdi, som kan tilskrives ændringer i markedsvariabler som renter, valutakurser osv. Herefter beregner modellen engagementsværdien for nettinggruppen på alle fremtidige datoer under hensyntagen til ændringer i markedsvariablerne. For modparter, som der er indgået margenaftaler med, kan modellen også beskrive fremtidige ændringer i sikkerhedsstillelsen. |
| --- | --- |

5.

Engagementets værdi beregnes ud fra nettinggruppen. Modellen skal angive den sandsynlige fordeling af ændringer i nettinggruppens markedsværdi, som kan tilskrives ændringer i markedsvariabler som renter, valutakurser osv. Herefter beregner modellen engagementsværdien for nettinggruppen på alle fremtidige datoer under hensyntagen til ændringer i markedsvariablerne. For modparter, som der er indgået margenaftaler med, kan modellen også beskrive fremtidige ændringer i sikkerhedsstillelsen.

| 6. | Kreditinstitutterne kan tage hensyn til anerkendt finansiel sikkerhedsstillelse som defineret i bilag VIII, del 1, punkt 11 til nærværende direktiv og bilag II, punkt 9 i direktiv 2006//EF, i deres sandsynlige fordelinger af ændringer i nettinggruppens markedsværdi, hvis de kvantitative, kvalitative og datakravene for metoden med interne modeller er opfyldt for sikkerhedsstillelsen. |
| --- | --- |

6.

Kreditinstitutterne kan tage hensyn til anerkendt finansiel sikkerhedsstillelse som defineret i bilag VIII, del 1, punkt 11 til nærværende direktiv og bilag II, punkt 9 i direktiv 2006//EF, i deres sandsynlige fordelinger af ændringer i nettinggruppens markedsværdi, hvis de kvantitative, kvalitative og datakravene for metoden med interne modeller er opfyldt for sikkerhedsstillelsen.

| 7. | Engagementets værdi beregnes som produktet af alpha og det faktiske forventede positive engagement (EPE)
  Engagementets værdi = α faktisk EPE
  hvor:
  alpha (α) sættes til 1,4, men tilsynsmyndighederne kan kræve, at α tildeles en højere værdi, og det faktiske EPE beregnes ved estimering af det forventede engagement (EEt) ud fra det gennemsnitlige engagement på en senere dato t, hvor gennemsnittet fastsættes på grundlag af relevante markedsrisikofaktorers mulige fremtidige værdier. Den interne model estimerer EE på en række fremtidige datoer t1, t2, t3 osv. |
| --- | --- |

7.

Engagementets værdi beregnes som produktet af alpha og det faktiske forventede positive engagement (EPE)

Engagementets værdi = α faktisk EPE

hvor:

alpha (α) sættes til 1,4, men tilsynsmyndighederne kan kræve, at α tildeles en højere værdi, og det faktiske EPE beregnes ved estimering af det forventede engagement (EEt) ud fra det gennemsnitlige engagement på en senere dato t, hvor gennemsnittet fastsættes på grundlag af relevante markedsrisikofaktorers mulige fremtidige værdier. Den interne model estimerer EE på en række fremtidige datoer t1, t2, t3 osv.

| 8. | Det faktiske EE beregnes rekursivt som:
  faktisk EEtk = max(faktisk EEtk-1; EEtk)
  hvor:
  den aktuelle dato benævnes t0 og det faktiske EEt0 svarer til det aktuelle engagement. |
| --- | --- |

8.

Det faktiske EE beregnes rekursivt som:

faktisk EEtk = max(faktisk EEtk-1; EEtk)

hvor:

den aktuelle dato benævnes t0 og det faktiske EEt0 svarer til det aktuelle engagement.

| 9. | Det faktiske EPE svarer i denne forbindelse til det gennemsnitlige faktiske EE i det første år af et fremtidigt engagement. Hvis samtlige kontrakter i nettinggruppen udløber inden for mindre end et år, svarer EPE til gennemsnittet af EE, indtil samtlige kontrakter i nettinggruppen udløber. Det faktiske EPE beregnes ud fra det vægtede gennemsnit af det faktiske EE:



  hvor:
  vægtene Δtk = tk - tk-1 tager højde for, at det fremtidige engagement kan være beregnet på datoer, der ikke er jævnt fordelt over det pågældende tidsinterval. |
| --- | --- |

9.

Det faktiske EPE svarer i denne forbindelse til det gennemsnitlige faktiske EE i det første år af et fremtidigt engagement. Hvis samtlige kontrakter i nettinggruppen udløber inden for mindre end et år, svarer EPE til gennemsnittet af EE, indtil samtlige kontrakter i nettinggruppen udløber. Det faktiske EPE beregnes ud fra det vægtede gennemsnit af det faktiske EE:

Formula

hvor:

vægtene Δtk = tk - tk-1 tager højde for, at det fremtidige engagement kan være beregnet på datoer, der ikke er jævnt fordelt over det pågældende tidsinterval.

| 10. | Det forventede eller maksimale engagement beregnes på grundlag af en fordeling af engagementer, der tager hensyn til, at engagementerne ikke nødvendigvis er normalfordelt. |
| --- | --- |

10.

Det forventede eller maksimale engagement beregnes på grundlag af en fordeling af engagementer, der tager hensyn til, at engagementerne ikke nødvendigvis er normalfordelt.

| 11. | Kreditinstitutterne kan benytte en værdi, der er mere forsigtig end α ganget med det faktiske EPE for hver modpart og beregnet i henhold til ovenstående ligning. |
| --- | --- |

11.

Kreditinstitutterne kan benytte en værdi, der er mere forsigtig end α ganget med det faktiske EPE for hver modpart og beregnet i henhold til ovenstående ligning.

| 12. | De kompetente myndigheder kan uanset bestemmelserne i punkt 7 tillade kreditinstitutter at anvende deres egne estimater af α, forudsat at de ikke er lavere end 1,2, hvor α svarer til forholdet mellem den interne kapital baseret på en fuldstændig simulering af engagementer med modparter (tæller) og den interne kapital baseret på EPE (nævner). EPE skal i nævneren anvendes, som om der var tale om et fast udestående lånebeløb. Kreditinstitutter skal godtgøre, at deres interne estimater af α i tælleren afspejler væsentlige kilder til stokastisk afhængighed, i fordelingen af markedsværdierne af de pågældende transaktioner eller af porteføljer af transaktioner er fordelt på tværs af de forskellige modparter. Interne estimater skal tage hensyn til porteføljernes granulering. |
| --- | --- |

12.

De kompetente myndigheder kan uanset bestemmelserne i punkt 7 tillade kreditinstitutter at anvende deres egne estimater af α, forudsat at de ikke er lavere end 1,2, hvor α svarer til forholdet mellem den interne kapital baseret på en fuldstændig simulering af engagementer med modparter (tæller) og den interne kapital baseret på EPE (nævner). EPE skal i nævneren anvendes, som om der var tale om et fast udestående lånebeløb. Kreditinstitutter skal godtgøre, at deres interne estimater af α i tælleren afspejler væsentlige kilder til stokastisk afhængighed, i fordelingen af markedsværdierne af de pågældende transaktioner eller af porteføljer af transaktioner er fordelt på tværs af de forskellige modparter. Interne estimater skal tage hensyn til porteføljernes granulering.

| 13. | Kreditinstituttet skal sikre, at tælleren og nævneren med hensyn til α beregnes på en måde, der stemmer overens med hensyn til modelleringsmetoder, parameterspecifikationer og porteføljesammensætning. Den anvendte metode skal baseres på kreditinstituttets interne metode for den interne kapital, være veldokumenteret og underkastes en uafhængig validering. Kreditinstitutterne skal desuden revidere deres estimater mindst fire gange om året eller hyppigere, hvis porteføljens sammensætning varierer over tid. Kreditinstitutter skal også vurdere modelrisikoen. |
| --- | --- |

13.

Kreditinstituttet skal sikre, at tælleren og nævneren med hensyn til α beregnes på en måde, der stemmer overens med hensyn til modelleringsmetoder, parameterspecifikationer og porteføljesammensætning. Den anvendte metode skal baseres på kreditinstituttets interne metode for den interne kapital, være veldokumenteret og underkastes en uafhængig validering. Kreditinstitutterne skal desuden revidere deres estimater mindst fire gange om året eller hyppigere, hvis porteføljens sammensætning varierer over tid. Kreditinstitutter skal også vurdere modelrisikoen.

| 14. | Volatiliteten og korrelationen af de faktorer for markedsrisici, der anvendes i den samlede simulering af markeds- og kreditrisiko skal i givet fald baseres på kreditrisikofaktoren for at afspejle mulige stigninger i volatiliteten eller korrelation under en økonomisk nedgang. |
| --- | --- |

14.

Volatiliteten og korrelationen af de faktorer for markedsrisici, der anvendes i den samlede simulering af markeds- og kreditrisiko skal i givet fald baseres på kreditrisikofaktoren for at afspejle mulige stigninger i volatiliteten eller korrelation under en økonomisk nedgang.

| 15. | Hvis nettinggruppen er omfattet af en margenaftale, skal kreditinstitutterne måle EPE på en af følgende måder:






  a) | faktiske EPE uden hensyntagen til margenaftalen |
| --- | --- | --- |

15.

Hvis nettinggruppen er omfattet af en margenaftale, skal kreditinstitutterne måle EPE på en af følgende måder:

a)

faktiske EPE uden hensyntagen til margenaftalen

| b) | den tærskel — såfremt denne er positiv — der er fastlagt i margenaftalen, plus et tillæg, der afspejler den potentielle forøgelse af engagementet i løbet af den risikoperiode, margenaftalen dækker Tillægget beregnes ud fra den forventede forøgelse af nettinggruppens engagement regnet fra et aktuelt engagement på nul og over den risikoperiode, margenaftalen dækker. Der anvendes en risikoperiode på fem hverdage for nettinggrupper, der kun består af repo-lignende transaktioner, som er omfattet af en daglig margenberegning og daglig værdiansættelse i forhold til markedet, og der kræves ti hverdage for alle andre nettinggrupper i løbet af margenaftalens risikoperiode, der anvendes til dette formål, eller |
| --- | --- |

b)

den tærskel — såfremt denne er positiv — der er fastlagt i margenaftalen, plus et tillæg, der afspejler den potentielle forøgelse af engagementet i løbet af den risikoperiode, margenaftalen dækker Tillægget beregnes ud fra den forventede forøgelse af nettinggruppens engagement regnet fra et aktuelt engagement på nul og over den risikoperiode, margenaftalen dækker. Der anvendes en risikoperiode på fem hverdage for nettinggrupper, der kun består af repo-lignende transaktioner, som er omfattet af en daglig margenberegning og daglig værdiansættelse i forhold til markedet, og der kræves ti hverdage for alle andre nettinggrupper i løbet af margenaftalens risikoperiode, der anvendes til dette formål, eller

| c) | hvis modellen afspejler margenberegningens virkninger ved estimeringen af EE, kan modellens EE-værdi med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse anvendes direkte i ligningen i punkt 8. |
| --- | --- |

c)

hvis modellen afspejler margenberegningens virkninger ved estimeringen af EE, kan modellens EE-værdi med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse anvendes direkte i ligningen i punkt 8.

Minimumskrav for EPE-modeller

| 16. | Kreditinstituttets EPE-model skal opfylde de operationelle krav i punkt 17-41. |
| --- | --- |

16.

Kreditinstituttets EPE-model skal opfylde de operationelle krav i punkt 17-41.

Kontrol af modpartsrisiko (CCR)

| 17. | Kreditinstituttet skal råde over en kontrolenhed, der står for udformningen og iværksættelsen af dets modpartsrisiko-styringssystem og foretage den indledende og løbende validering af den interne model. Denne enhed skal kontrollere inputdataenes integritet og udarbejde og analysere rapporter om resultaterne af kreditinstituttets risikomålingsmodel samt evaluere forholdet mellem risikoeksponeringsværdier og kredit- og handelsbegrænsninger. Enheden skal drives uafhængigt af erhvervskredit- og handelsafdelingerne og må ikke udsættes for upassende indflydelse. Den skal have det fornødne personale og rapportere direkte til kreditinstituttets øverste ledelse. Enhedens arbejde skal integreres tæt med kreditinstituttets daglige kreditrisikostyring. Resultaterne skal som følge heraf udgøre en integreret del af proceduren for planlægning, overvågning og styring af kreditinstituttets kreditrisikoprofil og overordnede risikoprofil. |
| --- | --- |

17.

Kreditinstituttet skal råde over en kontrolenhed, der står for udformningen og iværksættelsen af dets modpartsrisiko-styringssystem og foretage den indledende og løbende validering af den interne model. Denne enhed skal kontrollere inputdataenes integritet og udarbejde og analysere rapporter om resultaterne af kreditinstituttets risikomålingsmodel samt evaluere forholdet mellem risikoeksponeringsværdier og kredit- og handelsbegrænsninger. Enheden skal drives uafhængigt af erhvervskredit- og handelsafdelingerne og må ikke udsættes for upassende indflydelse. Den skal have det fornødne personale og rapportere direkte til kreditinstituttets øverste ledelse. Enhedens arbejde skal integreres tæt med kreditinstituttets daglige kreditrisikostyring. Resultaterne skal som følge heraf udgøre en integreret del af proceduren for planlægning, overvågning og styring af kreditinstituttets kreditrisikoprofil og overordnede risikoprofil.

| 18. | Kreditinstituttet skal råde over CCR-styringspolitikker, -procedurer og -systemer, der er konceptuelt forsvarlige og implementeret med integritet. De skal iværksætte forsvarlig modpartsrisiko-styring, der muliggør identificering, måling, styring, godkendelse og intern rapportering af modpartsrisiko. |
| --- | --- |

18.

Kreditinstituttet skal råde over CCR-styringspolitikker, -procedurer og -systemer, der er konceptuelt forsvarlige og implementeret med integritet. De skal iværksætte forsvarlig modpartsrisiko-styring, der muliggør identificering, måling, styring, godkendelse og intern rapportering af modpartsrisiko.

| 19. | Kreditinstituttet skal tage hensyn til markeds- og likviditetsrisici og til retlige og operationelle risici, der kan relateres til modpartsrisikoen, i sine risikostyringspolitikker. Kreditinstituttet må ikke drive forretninger med en modpart uden at bedømme dennes kreditværdighed og skal tage fornødent hensyn til den kreditrisiko, der forekommer i forbindelse med afviklingen og forud for denne. Disse risici skal i den udstrækning, det er praktisk muligt, håndteres på modpartsniveau (engagementer med modparter aggregeres med andre kreditengagementer) og på firmaniveau. |
| --- | --- |

19.

Kreditinstituttet skal tage hensyn til markeds- og likviditetsrisici og til retlige og operationelle risici, der kan relateres til modpartsrisikoen, i sine risikostyringspolitikker. Kreditinstituttet må ikke drive forretninger med en modpart uden at bedømme dennes kreditværdighed og skal tage fornødent hensyn til den kreditrisiko, der forekommer i forbindelse med afviklingen og forud for denne. Disse risici skal i den udstrækning, det er praktisk muligt, håndteres på modpartsniveau (engagementer med modparter aggregeres med andre kreditengagementer) og på firmaniveau.

| 20. | Kreditinstituttets bestyrelse og øverste ledelse skal deltage aktivt i modpartsrisiko-kontrolproceduren og betragte dette som et væsentligt aspekt af virksomheden, som det er nødvendigt at afsætte betydelige ressourcer til. Den øverste ledelse skal være opmærksom på de begrænsninger og antagelser, der knytter sig til den anvendte model, og på de konsekvenser, disse kan få for resultaternes pålidelighed. Den øverste ledelse skal også tage hensyn til de usikkerheder, der kendetegner markedsforholdene og de operationelle forhold, og vide, hvordan disse afspejles i modellen. |
| --- | --- |

20.

Kreditinstituttets bestyrelse og øverste ledelse skal deltage aktivt i modpartsrisiko-kontrolproceduren og betragte dette som et væsentligt aspekt af virksomheden, som det er nødvendigt at afsætte betydelige ressourcer til. Den øverste ledelse skal være opmærksom på de begrænsninger og antagelser, der knytter sig til den anvendte model, og på de konsekvenser, disse kan få for resultaternes pålidelighed. Den øverste ledelse skal også tage hensyn til de usikkerheder, der kendetegner markedsforholdene og de operationelle forhold, og vide, hvordan disse afspejles i modellen.

| 21. | De daglige rapporter vedrørende kreditinstituttets modpartsrisiko-engagementer gennemgås med henblik herpå på et tilstrækkeligt højt ledelsesniveau med beføjelser til at foretage både reduktioner af positioner, som individuelle kreditchefer eller handlere har foretaget, og reduktioner af kreditinstituttets samlede modpartsrisiko-engagement. |
| --- | --- |

21.

De daglige rapporter vedrørende kreditinstituttets modpartsrisiko-engagementer gennemgås med henblik herpå på et tilstrækkeligt højt ledelsesniveau med beføjelser til at foretage både reduktioner af positioner, som individuelle kreditchefer eller handlere har foretaget, og reduktioner af kreditinstituttets samlede modpartsrisiko-engagement.

| 22. | Kreditinstituttets modpartsrisiko-styringssystem skal anvendes i kombination med interne kredit- og handelsbegrænsninger. Kredit- og handelsbegrænsningerne skal i den henseende relateres til kreditinstituttets risikomålingsmodel på en måde, som er konsekvent over tid, og som er velkendt af kreditchefer, handlere og overordnede ledere. |
| --- | --- |

22.

Kreditinstituttets modpartsrisiko-styringssystem skal anvendes i kombination med interne kredit- og handelsbegrænsninger. Kredit- og handelsbegrænsningerne skal i den henseende relateres til kreditinstituttets risikomålingsmodel på en måde, som er konsekvent over tid, og som er velkendt af kreditchefer, handlere og overordnede ledere.

| 23. | Kreditinstituttet skal i forbindelse med sin opgørelse af modpartsrisiko også måle anvendelsen af kreditlinjer fra dag til dag og inden for samme dag. Kreditinstituttet skal måle det aktuelle engagement både med og uden sikkerhedsstillelse. På portefølje- og modpartsniveau skal kreditinstituttet beregne og overvåge det maksimale engagement eller det potentielle fremtidige engagement (PFE) med det konfidensinterval, kreditinstituttet har valgt. Kreditinstituttet skal tage hensyn til store eller koncentrerede positioner, bl.a. i forhold til grupper af indbyrdes relaterede modparter, brancher og markeder. |
| --- | --- |

23.

Kreditinstituttet skal i forbindelse med sin opgørelse af modpartsrisiko også måle anvendelsen af kreditlinjer fra dag til dag og inden for samme dag. Kreditinstituttet skal måle det aktuelle engagement både med og uden sikkerhedsstillelse. På portefølje- og modpartsniveau skal kreditinstituttet beregne og overvåge det maksimale engagement eller det potentielle fremtidige engagement (PFE) med det konfidensinterval, kreditinstituttet har valgt. Kreditinstituttet skal tage hensyn til store eller koncentrerede positioner, bl.a. i forhold til grupper af indbyrdes relaterede modparter, brancher og markeder.

| 24. | Kreditinstituttet skal iværksætte et systematisk og grundigt program med stresstest, som understøtter modpartsrisiko-analysen, og som baseres på de daglige resultater af kreditinstituttets risikomålingsmodel. Resultaterne af disse stresstest gennemgås regelmæssigt af den øverste ledelse og afspejles i de modpartsrisiko-politikker og grænser, som ledelsen og bestyrelsen fastsætter. Hvis stresstest afslører en særlig sårbarhed over for bestemte omstændigheder, skal det øjeblikkeligt sikres, at disse risici håndteres på en hensigtsmæssig måde. |
| --- | --- |

24.

Kreditinstituttet skal iværksætte et systematisk og grundigt program med stresstest, som understøtter modpartsrisiko-analysen, og som baseres på de daglige resultater af kreditinstituttets risikomålingsmodel. Resultaterne af disse stresstest gennemgås regelmæssigt af den øverste ledelse og afspejles i de modpartsrisiko-politikker og grænser, som ledelsen og bestyrelsen fastsætter. Hvis stresstest afslører en særlig sårbarhed over for bestemte omstændigheder, skal det øjeblikkeligt sikres, at disse risici håndteres på en hensigtsmæssig måde.

| 25. | Kreditinstituttet skal etablere en praksis, der sikrer overholdelsen af et dokumenteret sæt af interne politikker, kontroller og procedurer vedrørende brugen af modpartsrisiko-styringssystemet. Kreditinstituttets modpartsrisiko-styringssystem skal være veldokumenteret, og der skal foreligge en redegørelse for de empiriske teknikker, der benyttes til måling af modpartsrisiko. |
| --- | --- |

25.

Kreditinstituttet skal etablere en praksis, der sikrer overholdelsen af et dokumenteret sæt af interne politikker, kontroller og procedurer vedrørende brugen af modpartsrisiko-styringssystemet. Kreditinstituttets modpartsrisiko-styringssystem skal være veldokumenteret, og der skal foreligge en redegørelse for de empiriske teknikker, der benyttes til måling af modpartsrisiko.

| 26. | Kreditinstituttet skal regelmæssigt foretage en uafhængig gennemgang af modpartsrisiko-styringssystemet ved hjælp af sin egen interne revisionsprocedure. Denne gennemgang skal både omfatte aktiviteterne i erhvervsafdelingerne, der er nævnt i punkt 17 og den uafhængige modpartsrisiko-kontrolenheds aktiviteter. Der skal med regelmæssige mellemrum foretages en revision af den samlede modpartsrisiko-styringsprocedure, hvor der som et minimum ses på:






  a) | dokumentationen vedrørende modpartsrisiko-styringssystemet og -proceduren, og hvorvidt denne er fyldestgørende |
| --- | --- | --- |

26.

Kreditinstituttet skal regelmæssigt foretage en uafhængig gennemgang af modpartsrisiko-styringssystemet ved hjælp af sin egen interne revisionsprocedure. Denne gennemgang skal både omfatte aktiviteterne i erhvervsafdelingerne, der er nævnt i punkt 17 og den uafhængige modpartsrisiko-kontrolenheds aktiviteter. Der skal med regelmæssige mellemrum foretages en revision af den samlede modpartsrisiko-styringsprocedure, hvor der som et minimum ses på:

a)

dokumentationen vedrørende modpartsrisiko-styringssystemet og -proceduren, og hvorvidt denne er fyldestgørende

| b) | modpartsrisiko-kontrolenhedens organisering |
| --- | --- |

b)

modpartsrisiko-kontrolenhedens organisering

| c) | integreringen af modpartsrisiko-målinger i den daglige risikostyring |
| --- | --- |

c)

integreringen af modpartsrisiko-målinger i den daglige risikostyring

| d) | proceduren for godkendelse af de risikoberegningsmodeller og værdiansættelsessystemer, der anvendes af personalet i handels- og administrationsafdelingerne |
| --- | --- |

d)

proceduren for godkendelse af de risikoberegningsmodeller og værdiansættelsessystemer, der anvendes af personalet i handels- og administrationsafdelingerne

| e) | valideringen af eventuelle større ændringer i modpartsrisiko-målingsproceduren |
| --- | --- |

e)

valideringen af eventuelle større ændringer i modpartsrisiko-målingsproceduren

| f) | de modpartskreditrisici, der tages højde for i risikomålingsmodellen |
| --- | --- |

f)

de modpartskreditrisici, der tages højde for i risikomålingsmodellen

| g) | ledelsesinformationssystemets integritet |
| --- | --- |

g)

ledelsesinformationssystemets integritet

| h) | modpartsrisiko-dataenes nøjagtighed og fuldstændighed |
| --- | --- |

h)

modpartsrisiko-dataenes nøjagtighed og fuldstændighed

| i) | kontrollen af, om de datakilder, der anvendes i forbindelse med interne modeller, er konsistente, aktuelle og pålidelige, herunder om sådanne datakilder er uafhængige |
| --- | --- |

i)

kontrollen af, om de datakilder, der anvendes i forbindelse med interne modeller, er konsistente, aktuelle og pålidelige, herunder om sådanne datakilder er uafhængige

| j) | nøjagtigheden og relevansen af de antagelser, der ligger til grund for volatiliteten og korrelationen |
| --- | --- |

j)

nøjagtigheden og relevansen af de antagelser, der ligger til grund for volatiliteten og korrelationen

| k) | nøjagtigheden af vurderingen og beregningen af risikotransformering, og |
| --- | --- |

k)

nøjagtigheden af vurderingen og beregningen af risikotransformering, og

| l) | kontrollen af modellens nøjagtighed ved hjælp af hyppig efterprøvning (»back-testing«). |
| --- | --- |

l)

kontrollen af modellens nøjagtighed ved hjælp af hyppig efterprøvning (»back-testing«).

Brugstest

| 27. | Den fordeling af engagementer, som genereres ved hjælp af den interne model, der anvendes til beregning af det faktiske EPE, skal integreres tæt med kreditinstituttets daglige modpartsrisiko-styringsprocedure. Resultatet af den interne model skal som følge heraf spille en væsentlig rolle i kreditbevillingen, styringen af modpartsrisikoen, den interne kapitalallokering og kreditinstituttets ledelse. |
| --- | --- |

27.

Den fordeling af engagementer, som genereres ved hjælp af den interne model, der anvendes til beregning af det faktiske EPE, skal integreres tæt med kreditinstituttets daglige modpartsrisiko-styringsprocedure. Resultatet af den interne model skal som følge heraf spille en væsentlig rolle i kreditbevillingen, styringen af modpartsrisikoen, den interne kapitalallokering og kreditinstituttets ledelse.

| 28. | Kreditinstituttet skal have erfaring med anvendelse af interne modeller, der viser fordelingen af modpartsrisiko-engagementer. Kreditinstituttet skal således dokumentere, at det i mindst et år forud for de kompetente myndigheders godkendelse har anvendt en intern model til beregning af fordelingen af engagementer, som beregningen af EPE baseres på, og som i det store og hele opfylder minimumskravene, der er fastsat i denne del. |
| --- | --- |

28.

Kreditinstituttet skal have erfaring med anvendelse af interne modeller, der viser fordelingen af modpartsrisiko-engagementer. Kreditinstituttet skal således dokumentere, at det i mindst et år forud for de kompetente myndigheders godkendelse har anvendt en intern model til beregning af fordelingen af engagementer, som beregningen af EPE baseres på, og som i det store og hele opfylder minimumskravene, der er fastsat i denne del.

| 29. | Den interne model, der anvendes til beregning af fordelingen af engagementer, skal indgå i en struktur til styring af modpartsrisiko, der muliggør identificering, måling, styring, godkendelse og intern rapportering af modpartsrisiko. Denne struktur skal indbefatte måling af anvendelsen af kreditlinjer (aggregering af engagementer med modparter med andre kreditengagementer) og allokeringen af den interne kapital. Ud over EPE skal kreditinstituttet måle og kontrollere sine aktuelle engagementer. Kreditinstituttet skal om nødvendigt måle det aktuelle engagement både med og uden sikkerhedsstillelse. Brugstesten kræver, at kreditinstituttet måler modpartsrisikoen på andre måder, f.eks. i form af det maksimale engagement eller PFE, baseret på den fordeling af engagementer, der genereres med den samme model, som anvendes til beregning af EPE. |
| --- | --- |

29.

Den interne model, der anvendes til beregning af fordelingen af engagementer, skal indgå i en struktur til styring af modpartsrisiko, der muliggør identificering, måling, styring, godkendelse og intern rapportering af modpartsrisiko. Denne struktur skal indbefatte måling af anvendelsen af kreditlinjer (aggregering af engagementer med modparter med andre kreditengagementer) og allokeringen af den interne kapital. Ud over EPE skal kreditinstituttet måle og kontrollere sine aktuelle engagementer. Kreditinstituttet skal om nødvendigt måle det aktuelle engagement både med og uden sikkerhedsstillelse. Brugstesten kræver, at kreditinstituttet måler modpartsrisikoen på andre måder, f.eks. i form af det maksimale engagement eller PFE, baseret på den fordeling af engagementer, der genereres med den samme model, som anvendes til beregning af EPE.

| 30. | Kreditinstituttet skal være i stand til at estimere EE hver dag, medmindre det godtgør over for de kompetente myndigheder, at dets modpartsrisiko-engagementer gør det berettiget at foretage mindre hyppige beregninger. Det skal også beregne EE efter en bestemt tidsprofil for prognosehorisonter, der på dækkende vis afspejler tidsstrukturen for fremtidige cash flows og kontrakternes løbetid og på en måde, der stemmer overens med engagementets betydning og sammensætning. |
| --- | --- |

30.

Kreditinstituttet skal være i stand til at estimere EE hver dag, medmindre det godtgør over for de kompetente myndigheder, at dets modpartsrisiko-engagementer gør det berettiget at foretage mindre hyppige beregninger. Det skal også beregne EE efter en bestemt tidsprofil for prognosehorisonter, der på dækkende vis afspejler tidsstrukturen for fremtidige cash flows og kontrakternes løbetid og på en måde, der stemmer overens med engagementets betydning og sammensætning.

| 31. | Engagementet skal måles i hele den periode, som de enkelte kontrakter i nettinggruppen dækker (ikke kun det første år), og det skal overvåges og kontrolleres. Kreditinstituttet skal indføre procedurer, der gør det muligt at påvise og kontrollere risici vedrørende modparter, hvor engagementet strækker sig over mere end et år. Anslåede forøgelser af engagementet skal desuden indarbejdes i den interne model, som kreditinstituttet anvender i forbindelse med den interne kapital. |
| --- | --- |

31.

Engagementet skal måles i hele den periode, som de enkelte kontrakter i nettinggruppen dækker (ikke kun det første år), og det skal overvåges og kontrolleres. Kreditinstituttet skal indføre procedurer, der gør det muligt at påvise og kontrollere risici vedrørende modparter, hvor engagementet strækker sig over mere end et år. Anslåede forøgelser af engagementet skal desuden indarbejdes i den interne model, som kreditinstituttet anvender i forbindelse med den interne kapital.

Stresstest

| 32. | Kreditinstituttet skal indføre sunde procedurer for stresstest til brug ved vurderingen af kapitalgrundlaget i forbindelse med modpartsrisiko. Disse stressværdier skal sammenholdes med EPE-værdien, og kreditinstituttet skal betragte dem som en del af proceduren, der er fastsat i artikel 123. Stresstest skal også sigte mod at afdække eventuelle begivenheder eller fremtidige ændringer i de økonomiske forhold, som vil kunne påvirke kreditinstituttets kreditengagementer i negativ retning, og at vurdere kreditinstituttets evne til at modstå sådanne ændringer. |
| --- | --- |

32.

Kreditinstituttet skal indføre sunde procedurer for stresstest til brug ved vurderingen af kapitalgrundlaget i forbindelse med modpartsrisiko. Disse stressværdier skal sammenholdes med EPE-værdien, og kreditinstituttet skal betragte dem som en del af proceduren, der er fastsat i artikel 123. Stresstest skal også sigte mod at afdække eventuelle begivenheder eller fremtidige ændringer i de økonomiske forhold, som vil kunne påvirke kreditinstituttets kreditengagementer i negativ retning, og at vurdere kreditinstituttets evne til at modstå sådanne ændringer.

| 33. | Kreditinstituttet skal foretage stresstest af sine modpartsrisiko-engagementer, herunder af markeds- og kreditrisikofaktorer, der tilsammen fremkalder stress. Stresstest vedrørende modpartsrisici skal indbefatte koncentrationsrisici (vedrørende en enkelt modpart eller grupper af modparter), korrelationsrisici, der både omfatter markeds- og kreditrisici og risikoen for, at en realisering af modpartens positioner giver sig udslag i bevægelser på markedet. Der skal i disse stresstest også tages højde for sådanne markedsbevægelsers påvirkning af kreditinstituttets egne positioner, og denne påvirkning skal indgå i dets vurdering af modpartsrisikoen. |
| --- | --- |

33.

Kreditinstituttet skal foretage stresstest af sine modpartsrisiko-engagementer, herunder af markeds- og kreditrisikofaktorer, der tilsammen fremkalder stress. Stresstest vedrørende modpartsrisici skal indbefatte koncentrationsrisici (vedrørende en enkelt modpart eller grupper af modparter), korrelationsrisici, der både omfatter markeds- og kreditrisici og risikoen for, at en realisering af modpartens positioner giver sig udslag i bevægelser på markedet. Der skal i disse stresstest også tages højde for sådanne markedsbevægelsers påvirkning af kreditinstituttets egne positioner, og denne påvirkning skal indgå i dets vurdering af modpartsrisikoen.

»Wrong way«-risiko

| 34. | Kreditinstituttet skal tage tilstrækkeligt hensyn til engagementer, der giver anledning til en væsentlig generel »wrong-way«-risiko. |
| --- | --- |

34.

Kreditinstituttet skal tage tilstrækkeligt hensyn til engagementer, der giver anledning til en væsentlig generel »wrong-way«-risiko.

| 35. | Kreditinstituttet skal indføre procedurer, der gør det muligt at identificere, overvåge og kontrollere situationer, hvor der opstår specifik »wrong-way«-risiko, begyndende med transaktionens indgåelse og videre gennem hele dens løbetid. |
| --- | --- |

35.

Kreditinstituttet skal indføre procedurer, der gør det muligt at identificere, overvåge og kontrollere situationer, hvor der opstår specifik »wrong-way«-risiko, begyndende med transaktionens indgåelse og videre gennem hele dens løbetid.

Modelleringsprocessens integritet

| 36. | Den interne model skal afspejle de vilkår og specifikationer, transaktionen er underlagt, på en aktuel, fyldestgørende og konservativ måde. Disse vilkår omhandler bl.a. nominelle kontraktbeløb, løbetid, referenceaktiver, aftaler vedrørende margenberegning og nettingsystemer. Vilkårene og specifikationerne skal opbevares i en sikker database, der underkastes formel og regelmæssig revision. Proceduren for godkendelse af nettingsystemer forudsætter en udtalelse fra juridisk personale for at kontrollere retskraften af nettingsystemet og udgøre data til databasen fra en uafhængig enhed. Overførslen af data vedrørende transaktionsvilkår og -specifikationer til den interne model skal også foregå efter procedurer for intern revision og formel afstemning mellem den interne model og kildedatasystemer med henblik på løbende at kontrollere, at transaktionsvilkår og -specifikationer afspejles på korrekt eller i hvert fald konservativ vis i EPE. |
| --- | --- |

36.

Den interne model skal afspejle de vilkår og specifikationer, transaktionen er underlagt, på en aktuel, fyldestgørende og konservativ måde. Disse vilkår omhandler bl.a. nominelle kontraktbeløb, løbetid, referenceaktiver, aftaler vedrørende margenberegning og nettingsystemer. Vilkårene og specifikationerne skal opbevares i en sikker database, der underkastes formel og regelmæssig revision. Proceduren for godkendelse af nettingsystemer forudsætter en udtalelse fra juridisk personale for at kontrollere retskraften af nettingsystemet og udgøre data til databasen fra en uafhængig enhed. Overførslen af data vedrørende transaktionsvilkår og -specifikationer til den interne model skal også foregå efter procedurer for intern revision og formel afstemning mellem den interne model og kildedatasystemer med henblik på løbende at kontrollere, at transaktionsvilkår og -specifikationer afspejles på korrekt eller i hvert fald konservativ vis i EPE.

| 37. | Den interne model skal benytte aktuelle markedsdata til beregning af aktuelle engagementer. Når der anvendes historiske data til estimering af volatilitet og korrelation, skal der inddrages historiske data for en periode på mindst tre år, og de skal ajourføres hver tredje måned eller hyppigere, hvis markedsforholdene gør det nødvendigt. Dataene skal dække en samlet række af økonomiske omstændigheder, f.eks. et helt konjunkturforløb. En enhed uden tilknytning til handelsafdelingen skal validere den pris, handelsafdelingen fremlægger. Dataene skal tilvejebringes uafhængigt af forretningsområder, indsættes i den interne model på en aktuel og fyldestgørende måde og opbevares i en sikker database, der underkastes formel og regelmæssig revision. Kreditinstituttet skal også råde over en veludviklet dataintegritetsprocedure, der gør det muligt at rense data for fejlagtige og/eller anomale observationer. I det omfang den interne model baseres på markedsdata i form af indikatorer, herunder for nye produkter, hvor der eventuelt ikke findes historiske data for en periode på tre år, skal der opstilles interne politikker for at identificere egnede indikatorer, og kreditinstituttet skal bevise empirisk, at den pågældende indikator giver en konservativ fremstilling af den underliggende risiko under negative markedsforhold. Hvis modellen beregner virkningen på sikkerhedsstillelsen som følge af ændringer i værdien af nettinggruppen, skal kreditinstituttet have relevante historiske data for at beregne sikkerhedsstillelsens volatilitet. |
| --- | --- |

37.

Den interne model skal benytte aktuelle markedsdata til beregning af aktuelle engagementer. Når der anvendes historiske data til estimering af volatilitet og korrelation, skal der inddrages historiske data for en periode på mindst tre år, og de skal ajourføres hver tredje måned eller hyppigere, hvis markedsforholdene gør det nødvendigt. Dataene skal dække en samlet række af økonomiske omstændigheder, f.eks. et helt konjunkturforløb. En enhed uden tilknytning til handelsafdelingen skal validere den pris, handelsafdelingen fremlægger. Dataene skal tilvejebringes uafhængigt af forretningsområder, indsættes i den interne model på en aktuel og fyldestgørende måde og opbevares i en sikker database, der underkastes formel og regelmæssig revision. Kreditinstituttet skal også råde over en veludviklet dataintegritetsprocedure, der gør det muligt at rense data for fejlagtige og/eller anomale observationer. I det omfang den interne model baseres på markedsdata i form af indikatorer, herunder for nye produkter, hvor der eventuelt ikke findes historiske data for en periode på tre år, skal der opstilles interne politikker for at identificere egnede indikatorer, og kreditinstituttet skal bevise empirisk, at den pågældende indikator giver en konservativ fremstilling af den underliggende risiko under negative markedsforhold. Hvis modellen beregner virkningen på sikkerhedsstillelsen som følge af ændringer i værdien af nettinggruppen, skal kreditinstituttet have relevante historiske data for at beregne sikkerhedsstillelsens volatilitet.

| 38. | Modellen skal underkastes en intern valideringsprocedure. Proceduren skal defineres nærmere i kreditinstituttets politikker og overordnede procedurer. Valideringsproceduren skal præcisere, hvilke undersøgelser der kræves for at sikre modellens integritet, og identificere forhold, som bevirker, at forudsætningerne ikke er opfyldt, hvilket kan resultere i, at EPE vurderes for lavt. I forbindelse med valideringen skal det undersøges, hvor omfattende EPE-modellen er. |
| --- | --- |

38.

Modellen skal underkastes en intern valideringsprocedure. Proceduren skal defineres nærmere i kreditinstituttets politikker og overordnede procedurer. Valideringsproceduren skal præcisere, hvilke undersøgelser der kræves for at sikre modellens integritet, og identificere forhold, som bevirker, at forudsætningerne ikke er opfyldt, hvilket kan resultere i, at EPE vurderes for lavt. I forbindelse med valideringen skal det undersøges, hvor omfattende EPE-modellen er.

| 39. | Kreditinstituttet skal overvåge relevante risici og indføre procedurer med henblik på at justere sin estimering af EPE, når disse risici antager et vist omfang. Det skal bl.a. varetage følgende opgaver:






  a) | kreditinstituttet skal identificere og kontrollere sine engagementer over for specifikke »wrong-way«-risici |
| --- | --- | --- |

39.

Kreditinstituttet skal overvåge relevante risici og indføre procedurer med henblik på at justere sin estimering af EPE, når disse risici antager et vist omfang. Det skal bl.a. varetage følgende opgaver:

a)

kreditinstituttet skal identificere og kontrollere sine engagementer over for specifikke »wrong-way«-risici

| b) | hvis engagementernes risikoprofil efter et år er stigende, skal kreditinstituttet med regelmæssige mellemrum sammenligne EPE-estimatet for et år med EPE for hele engagementets levetid, og |
| --- | --- |

b)

hvis engagementernes risikoprofil efter et år er stigende, skal kreditinstituttet med regelmæssige mellemrum sammenligne EPE-estimatet for et år med EPE for hele engagementets levetid, og

| c) | i forbindelse med engagementer med kort løbetid (under et år) skal kreditinstituttet regelmæssigt sammenligne genanskaffelsesomkostningerne (det aktuelle engagement) med den faktiske eksponeringsprofil og/eller opbevare data, der gør det muligt at foretage en sådan sammenligning. |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med engagementer med kort løbetid (under et år) skal kreditinstituttet regelmæssigt sammenligne genanskaffelsesomkostningerne (det aktuelle engagement) med den faktiske eksponeringsprofil og/eller opbevare data, der gør det muligt at foretage en sådan sammenligning.

| 40. | Kreditinstituttet skal benytte interne procedurer til at kontrollere, at den pågældende transaktion er omfattet af en retsgyldig nettingaftale, der opfylder de gældende krav, jf. del 7, før denne transaktion inkluderes i en nettinggruppe. |
| --- | --- |

40.

Kreditinstituttet skal benytte interne procedurer til at kontrollere, at den pågældende transaktion er omfattet af en retsgyldig nettingaftale, der opfylder de gældende krav, jf. del 7, før denne transaktion inkluderes i en nettinggruppe.

| 41. | Et kreditinstitut, der gør brug af sikkerhedsstillelse med henblik på at begrænse modpartsrisikoen, skal benytte interne procedurer til at kontrollere, at sikkerhedsstillelsen opfylder de fornødne retssikkerhedsstandarder, der er anført i bilag VIII, før det indregner sikkerhedsstillelsens virkninger i sine beregninger.
  Valideringskrav for EPE-modeller |
| --- | --- |

41.

Et kreditinstitut, der gør brug af sikkerhedsstillelse med henblik på at begrænse modpartsrisikoen, skal benytte interne procedurer til at kontrollere, at sikkerhedsstillelsen opfylder de fornødne retssikkerhedsstandarder, der er anført i bilag VIII, før det indregner sikkerhedsstillelsens virkninger i sine beregninger.

Valideringskrav for EPE-modeller

| 42. | Kreditinstituttets EPE-model skal opfylde følgende valideringskrav:






  a) | den skal opfylde de valideringskrav, der er anført i bilag V til direktiv 2006//EF |
| --- | --- | --- |

42.

Kreditinstituttets EPE-model skal opfylde følgende valideringskrav:

a)

den skal opfylde de valideringskrav, der er anført i bilag V til direktiv 2006//EF

| b) | der opstilles langsigtede prognoser over renter, valutakurser, aktiekurser, råvarer og andre markedsrisikofaktorer med henblik på at beregne engagementer med modparter. Resultaterne af den prognosemodel, der anvendes til beregning af markedsrisikofaktorer, skal valideres over en lang tidshorisont |
| --- | --- |

b)

der opstilles langsigtede prognoser over renter, valutakurser, aktiekurser, råvarer og andre markedsrisikofaktorer med henblik på at beregne engagementer med modparter. Resultaterne af den prognosemodel, der anvendes til beregning af markedsrisikofaktorer, skal valideres over en lang tidshorisont

| c) | de beregningsmodeller, der anvendes til bestemmelse af engagementer med modparter for et givet scenario af fremtidige påvirkninger af markedsrisikofaktorer, skal afprøves som led i modelvalideringsproceduren. Modeller til prisfastsættelse af optioner skal tage højde for, at optionernes værdi med hensyn til markedsrisikofaktorer har en ikke-lineær karakter |
| --- | --- |

c)

de beregningsmodeller, der anvendes til bestemmelse af engagementer med modparter for et givet scenario af fremtidige påvirkninger af markedsrisikofaktorer, skal afprøves som led i modelvalideringsproceduren. Modeller til prisfastsættelse af optioner skal tage højde for, at optionernes værdi med hensyn til markedsrisikofaktorer har en ikke-lineær karakter

| d) | EPE-modellen skal omfatte transaktionsspecifikke oplysninger, der gør det muligt at aggregere de engagementer, der indgår i nettinggruppen. Kreditinstituttet skal sikre sig, at transaktionerne henføres til den relevante nettinggruppe inden for modellen |
| --- | --- |

d)

EPE-modellen skal omfatte transaktionsspecifikke oplysninger, der gør det muligt at aggregere de engagementer, der indgår i nettinggruppen. Kreditinstituttet skal sikre sig, at transaktionerne henføres til den relevante nettinggruppe inden for modellen

| e) | EPE-modellen skal også omfatte transaktionsspecifikke oplysninger, der gør det muligt at indregne virkningerne af margenberegningen. Den skal tage hensyn både til det nuværende margenbeløb og til den margen, der på et senere tidspunkt måtte blive overført mellem modparterne. Der skal i en sådan model tages højde for de margenaftaler, der indgås, (en- eller tosidige) frekvensen af »margin calls«, den risiko, der er tale om i margenperioden, den nedre tærskel for usikrede engagementer, som kreditinstituttet er villig til at acceptere, og det mindste overførselsbeløb. Modellen skal enten gengive ændringer i markedsværdien af den stillede sikkerhed eller følge reglerne i bilag VIII, og |
| --- | --- |

e)

EPE-modellen skal også omfatte transaktionsspecifikke oplysninger, der gør det muligt at indregne virkningerne af margenberegningen. Den skal tage hensyn både til det nuværende margenbeløb og til den margen, der på et senere tidspunkt måtte blive overført mellem modparterne. Der skal i en sådan model tages højde for de margenaftaler, der indgås, (en- eller tosidige) frekvensen af »margin calls«, den risiko, der er tale om i margenperioden, den nedre tærskel for usikrede engagementer, som kreditinstituttet er villig til at acceptere, og det mindste overførselsbeløb. Modellen skal enten gengive ændringer i markedsværdien af den stillede sikkerhed eller følge reglerne i bilag VIII, og

| f) | der skal som led i modelvalideringsproceduren foretages en efterfølgende statisk historisk kontrol af repræsentative modpartsporteføljer. Kreditinstituttet skal med regelmæssige intervaller efterfølgende foretage en sådan kontrol af en række repræsentative modpartsporteføljer (faktiske eller hypotetiske). Disse repræsentative porteføljer udvælges ud fra deres følsomhed over for vigtige risikofaktorer og korrelationer, som kreditinstituttet er udsat for. |
| --- | --- |

f)

der skal som led i modelvalideringsproceduren foretages en efterfølgende statisk historisk kontrol af repræsentative modpartsporteføljer. Kreditinstituttet skal med regelmæssige intervaller efterfølgende foretage en sådan kontrol af en række repræsentative modpartsporteføljer (faktiske eller hypotetiske). Disse repræsentative porteføljer udvælges ud fra deres følsomhed over for vigtige risikofaktorer og korrelationer, som kreditinstituttet er udsat for.

Hvis efterprøvningen (»backtesting«) viser, at modellen ikke er tilstrækkelig nøjagtig, annullerer de kompetente myndigheder godkendelsen eller pålægger passende foranstaltninger til at sikre, at modellen straks forbedres. De kan også kræve, at kreditinstitutterne afsætter yderligere egenkapital i henhold til artikel 136.

Del 7: Aftaler om netting

a)   Nettingtyper, som de kompetente myndigheder kan anerkende

I denne del forstås ved »modpart« enhver enhed (inklusive fysiske personer), der lovligt kan indgå en aftale om netting og ved »aftale om netting på tværs af produkter« forstås en skriftlig bilateral aftale mellem et kreditinstitut og en modpart, der skaber en enkelt retlig forpligtelse, der dækker alle involverede, bilaterale masteraftaler og transaktioner inden for forskellige produktkategorier. Aftaler om netting på tværs af produkter dækker udelukkende netting på bilateralt grundlag.

Med henblik på netting på tværs af produkter betragtes følgende som forskellige produktkategorier:

| i) | genkøbstransaktioner, modsatrettede genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer |
| --- | --- |

i)

genkøbstransaktioner, modsatrettede genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer

| ii) | »margin lending«-transaktioner og |
| --- | --- |

ii)

»margin lending«-transaktioner og

| iii) | de kontrakter, der er nævnt i bilag IV. |
| --- | --- |

iii)

de kontrakter, der er nævnt i bilag IV.

De kompetente myndigheder kan godkende følgende typer aftaler om netting som risikoreducerende:

| i) | bilaterale kontrakter om nyordning mellem et kreditinstitut og dets modpart, hvorefter gensidige krav og forpligtelser automatisk sammenlægges på en sådan måde, at der med denne nyordning fastsættes et enkelt nettobeløb, hver gang nyordningen finder anvendelse, og der således skabes en juridisk bindende enkelt ny kontrakt, som ophæver de tidligere kontrakter |
| --- | --- |

i)

bilaterale kontrakter om nyordning mellem et kreditinstitut og dets modpart, hvorefter gensidige krav og forpligtelser automatisk sammenlægges på en sådan måde, at der med denne nyordning fastsættes et enkelt nettobeløb, hver gang nyordningen finder anvendelse, og der således skabes en juridisk bindende enkelt ny kontrakt, som ophæver de tidligere kontrakter

| ii) | andre bilaterale aftaler om netting mellem et kreditinstitut og dets modpart, og |
| --- | --- |

ii)

andre bilaterale aftaler om netting mellem et kreditinstitut og dets modpart, og

| iii) | aftaler om netting på tværs af produkter for kreditinstitutter, der af de kompetente myndigheder har fået tilladelse til at anvende den metode, der er fastlagt i del 6, i forbindelse med transaktioner, der falder ind under denne metode. Netting på tværs af transaktioner, der foretages af selskaber, der tilhører samme koncern, anerkendes ikke i forbindelse med beregningen af kapitalkrav. |
| --- | --- |

iii)

aftaler om netting på tværs af produkter for kreditinstitutter, der af de kompetente myndigheder har fået tilladelse til at anvende den metode, der er fastlagt i del 6, i forbindelse med transaktioner, der falder ind under denne metode. Netting på tværs af transaktioner, der foretages af selskaber, der tilhører samme koncern, anerkendes ikke i forbindelse med beregningen af kapitalkrav.

b)   Betingelser for godkendelse

De kompetente myndigheder må kun på følgende betingelser godkende aftaler om netting som risikoreducerende:

| i) | et kreditinstitut skal med sin modpart have indgået en aftale om netting, der skaber en enkelt retlig forpligtelse, der dækker alle involverede transaktioner, således at kreditinstituttet i tilfælde af, at en modpart ikke er i stand til at opfylde sine forpligtelser som følge af misligholdelse, konkurs eller likvidation eller andre lignende omstændigheder, kun vil have krav på at modtage eller forpligtelse til at betale nettosummen af de pågældende individuelle transaktioners positive og negative markedsværdier |
| --- | --- |

i)

et kreditinstitut skal med sin modpart have indgået en aftale om netting, der skaber en enkelt retlig forpligtelse, der dækker alle involverede transaktioner, således at kreditinstituttet i tilfælde af, at en modpart ikke er i stand til at opfylde sine forpligtelser som følge af misligholdelse, konkurs eller likvidation eller andre lignende omstændigheder, kun vil have krav på at modtage eller forpligtelse til at betale nettosummen af de pågældende individuelle transaktioners positive og negative markedsværdier

| ii) | et kreditinstitut skal have stillet skriftlige og begrundede juridiske udtalelser til rådighed for de kompetente myndigheder om, at de relevante domstole og administrative myndigheder i tilfælde af søgsmål ville finde, at kreditinstituttets krav og forpligtelser i de under nr. i) beskrevne tilfælde er begrænset til nettosummen som beskrevet under nr. i), i henhold til:






  — | lovgivningen i det land, hvor modparten er registreret som selskab, og, hvis en udenlandsk afdeling af en virksomhed er involveret, da også i henhold til lovgivningen i det land, hvor afdelingen er beliggende |
| --- | --- | --- |

ii)

et kreditinstitut skal have stillet skriftlige og begrundede juridiske udtalelser til rådighed for de kompetente myndigheder om, at de relevante domstole og administrative myndigheder i tilfælde af søgsmål ville finde, at kreditinstituttets krav og forpligtelser i de under nr. i) beskrevne tilfælde er begrænset til nettosummen som beskrevet under nr. i), i henhold til:

—

lovgivningen i det land, hvor modparten er registreret som selskab, og, hvis en udenlandsk afdeling af en virksomhed er involveret, da også i henhold til lovgivningen i det land, hvor afdelingen er beliggende

| — | den lovgivning, som regulerer de pågældende individuelle transaktioner, og |
| --- | --- |

—

den lovgivning, som regulerer de pågældende individuelle transaktioner, og

| — | den lovgivning, som regulerer enhver kontrakt eller aftale, der er nødvendig for at gennemføre aftalen om netting |
| --- | --- |

—

den lovgivning, som regulerer enhver kontrakt eller aftale, der er nødvendig for at gennemføre aftalen om netting

| iii) | et kreditinstitut skal råde over procedurer, der sikrer, at retsgyldigheden af aftalen om netting løbende undersøges i lyset af eventuelle ændringer i de relevante love |
| --- | --- |

iii)

et kreditinstitut skal råde over procedurer, der sikrer, at retsgyldigheden af aftalen om netting løbende undersøges i lyset af eventuelle ændringer i de relevante love

| iv) | kreditinstituttet opbevarer den krævede dokumentation i sine arkiver |
| --- | --- |

iv)

kreditinstituttet opbevarer den krævede dokumentation i sine arkiver

| v) | virkningerne af netting skal indregnes i kreditinstituttets måling af de enkelte modparters aggregerede kreditrisikoengagement, og kreditinstituttet skal kontrollere sin modpartsrisiko på grundlag heraf, og |
| --- | --- |

v)

virkningerne af netting skal indregnes i kreditinstituttets måling af de enkelte modparters aggregerede kreditrisikoengagement, og kreditinstituttet skal kontrollere sin modpartsrisiko på grundlag heraf, og

| vi) | kreditrisikoen i forbindelse med de enkelte modparter aggregeres for at opnå et samlet juridisk engagement på tværs af transaktioner. Denne aggregering indregnes i sammenhæng med kreditgrænser og intern kapital. |
| --- | --- |

vi)

kreditrisikoen i forbindelse med de enkelte modparter aggregeres for at opnå et samlet juridisk engagement på tværs af transaktioner. Denne aggregering indregnes i sammenhæng med kreditgrænser og intern kapital.

De kompetente myndigheder skal, om nødvendigt efter af have hørt andre relevante kompetente myndigheder, have forvisset sig om, at den pågældende aftale om netting er retsgyldig efter loven i hvert enkelt af de relevante lande. Hvis en af de kompetente myndigheder ikke er forvisset herom, kan aftalen om netting ikke godkendes som risikoreducerende for nogen af modparterne.

De kompetente myndigheder kan acceptere begrundede juridiske udtalelser, der udformes for hver type aftale om netting.

Kontrakter, der indeholder en bestemmelse, hvorefter det er tilladt en ikke-misligholdende modpart kun at foretage begrænsede betalinger eller ingen betalinger overhovedet til en misligholder, også selv om misligholderen er nettokreditor (»walkaway«-klausul), kan ikke godkendes som risikoreducerende.

I tillæg til ovenstående skal følgende kriterier opfyldes i forbindelse med aftaler om netting på tværs af produkter:

| a) | nettosummen omhandlet i stk. 1, litra b), nr. i), i denne del er nettosummen af positive og negative slutafregningsværdier af samtlige involverede individuelle bilaterale masteraftaler og positive og negative løbende afregningsværdier af individuelle transaktioner (»Cross-Product Net Amount«) |
| --- | --- |

a)

nettosummen omhandlet i stk. 1, litra b), nr. i), i denne del er nettosummen af positive og negative slutafregningsværdier af samtlige involverede individuelle bilaterale masteraftaler og positive og negative løbende afregningsværdier af individuelle transaktioner (»Cross-Product Net Amount«)

| b) | skriftlige og begrundede juridiske udtalelser omhandlet i stk. 1, litra b), nr. ii), i denne del vedrører gyldigheden og retskraften af hele aftalen om netting på tværs af produkter og nettingsystemets indvirkning på væsentlige bestemmelser i en eventuel individuel bilateral masteraftale indgået i tilknytning hertil. En juridisk udtalelse anerkendes generelt som sådan af retssektoren i kreditinstituttets hjemland eller i kraft af et juridisk dokument, der beskriver alle relevante spørgsmål på en velbegrundet måde |
| --- | --- |

b)

skriftlige og begrundede juridiske udtalelser omhandlet i stk. 1, litra b), nr. ii), i denne del vedrører gyldigheden og retskraften af hele aftalen om netting på tværs af produkter og nettingsystemets indvirkning på væsentlige bestemmelser i en eventuel individuel bilateral masteraftale indgået i tilknytning hertil. En juridisk udtalelse anerkendes generelt som sådan af retssektoren i kreditinstituttets hjemland eller i kraft af et juridisk dokument, der beskriver alle relevante spørgsmål på en velbegrundet måde

| c) | et kreditinstitut skal råde over procedurer under stk. 1, litra b), nr. iii), i denne del, der sikrer, at samtlige transaktioner, der skal være omfattet af et nettingsystem, er dækket af en juridisk udtalelse, og |
| --- | --- |

c)

et kreditinstitut skal råde over procedurer under stk. 1, litra b), nr. iii), i denne del, der sikrer, at samtlige transaktioner, der skal være omfattet af et nettingsystem, er dækket af en juridisk udtalelse, og

| d) | under hensyntagen til aftaler om netting på tværs af produkter skal kreditinstitutter fortsat opfylde betingelserne for anerkendelse af bilateral netting og kravene i artikel 90-93 for anerkendelse af risikoreduktion, for så vidt angår hver enkelt involveret individuel bilateral masteraftale og transaktion. |
| --- | --- |

d)

under hensyntagen til aftaler om netting på tværs af produkter skal kreditinstitutter fortsat opfylde betingelserne for anerkendelse af bilateral netting og kravene i artikel 90-93 for anerkendelse af risikoreduktion, for så vidt angår hver enkelt involveret individuel bilateral masteraftale og transaktion.

c)   Virkninger af godkendelsen

For så vidt angår del 5 og 6, anerkendes netting som fastlagt heri.

i)   Kontrakter om nyordning:

De enkelte nettobeløb, der fastsættes i forbindelse med kontrakter om nyordning, kan vægtes i stedet for de involverede bruttobeløb. Således kan ved anvendelse af del 3

| — | de aktuelle genanskaffelsesomkostninger i trin a) og |
| --- | --- |

—

de aktuelle genanskaffelsesomkostninger i trin a) og

| — | kontrakternes nominelle hovedstole eller de underliggende instrumenters hovedstole i trin b) |
| --- | --- |

—

kontrakternes nominelle hovedstole eller de underliggende instrumenters hovedstole i trin b)

beregnes ved at tage hensyn til kontrakten om nyordning. Ved anvendelse af del 4 kan den nominelle hovedstol i trin a) beregnes ved at tage hensyn til kontrakten om nyordning; procenterne i tabel 3 finder anvendelse.

ii)   Andre aftaler om netting

Ved anvendelse af del 3:

| — | kan i trin a) de aktuelle genanskaffelsesomkostninger for kontrakter, der indgår i en aftale om netting, beregnes ved at tage hensyn til de aktuelle hypotetiske nettogenanskaffelsesomkostninger, der følger af aftalen; dersom netting fører til en nettoforpligtelse for det kreditinstitut, der beregner nettogenanskaffelsesomkostningerne, skal de aktuelle genanskaffelsesomkostninger ansættes til »0«, og |
| --- | --- |

—

kan i trin a) de aktuelle genanskaffelsesomkostninger for kontrakter, der indgår i en aftale om netting, beregnes ved at tage hensyn til de aktuelle hypotetiske nettogenanskaffelsesomkostninger, der følger af aftalen; dersom netting fører til en nettoforpligtelse for det kreditinstitut, der beregner nettogenanskaffelsesomkostningerne, skal de aktuelle genanskaffelsesomkostninger ansættes til »0«, og

| — | kan i trin b) tallet for den potentielle fremtidige kreditrisiko for alle kontrakter, der indgår i en aftale om netting, reduceres i overensstemmelse med følgende ligning:
  PCEred = 0,4 * PCEgross + 0,6 * NGR * PCEgross









  hvor: |
| --- | --- |
| — | PCEred | = | det reducerede tal for potentielle fremtidige kreditrisici for alle kontrakter, der indgås med en given modpart, og som er omfattet af en retsgyldig bilateral aftale om netting |
| — | PCEgross | = | summen af tallene for potentielle fremtidige kreditrisici for alle kontrakter, der indgås med en given modpart, og som er omfattet af en retsgyldig bilateral aftale om netting, og som beregnes ved at multiplicere deres nominelle hovedstol med den i tabel 1 fastsatte procentsats |
| — | NGR | = | »Netto/brutto-forholdet« (»Net-to-gross ratio«): afhængig af de kompetente myndigheders skøn enten:






  i) | en særskilt beregning: kvotienten for nettogenanskaffelsesomkostningerne for alle kontrakter, der indgår i en retsgyldig bilateral aftale om netting med en given modpart (tæller), og bruttogenanskaffelsesomkostningerne for alle kontrakter, der indgår i en retsgyldig bilateral aftale om netting med den pågældende modpart (nævner), eller |

—

kan i trin b) tallet for den potentielle fremtidige kreditrisiko for alle kontrakter, der indgår i en aftale om netting, reduceres i overensstemmelse med følgende ligning:

PCEred = 0,4 * PCEgross + 0,6 * NGR * PCEgross

hvor:

—

PCEred

=

det reducerede tal for potentielle fremtidige kreditrisici for alle kontrakter, der indgås med en given modpart, og som er omfattet af en retsgyldig bilateral aftale om netting

—

PCEgross

=

summen af tallene for potentielle fremtidige kreditrisici for alle kontrakter, der indgås med en given modpart, og som er omfattet af en retsgyldig bilateral aftale om netting, og som beregnes ved at multiplicere deres nominelle hovedstol med den i tabel 1 fastsatte procentsats

—

NGR

=

»Netto/brutto-forholdet« (»Net-to-gross ratio«): afhængig af de kompetente myndigheders skøn enten:

i)

en særskilt beregning: kvotienten for nettogenanskaffelsesomkostningerne for alle kontrakter, der indgår i en retsgyldig bilateral aftale om netting med en given modpart (tæller), og bruttogenanskaffelsesomkostningerne for alle kontrakter, der indgår i en retsgyldig bilateral aftale om netting med den pågældende modpart (nævner), eller

| ii) | en aggregeret beregning: kvotienten for summen af nettogenanskaffelsesomkostningerne beregnet på et bilateralt grundlag for alle modparter, idet der medregnes kontrakter, der indgår i retsgyldige aftaler om netting (tæller), og bruttoanskaffelsesomkostningerne for alle kontrakter, der indgår i retsgyldige aftaler om netting (nævner). |
| --- | --- |

ii)

en aggregeret beregning: kvotienten for summen af nettogenanskaffelsesomkostningerne beregnet på et bilateralt grundlag for alle modparter, idet der medregnes kontrakter, der indgår i retsgyldige aftaler om netting (tæller), og bruttoanskaffelsesomkostningerne for alle kontrakter, der indgår i retsgyldige aftaler om netting (nævner).

Hvis medlemsstaterne tillader kreditinstitutter at vælge metode, skal den valgte metode anvendes konsekvent.

Ved beregning af potentielle fremtidige kreditrisici i overensstemmelse med ovennævnte formel kan perfekt matchende kontrakter, der indgår i aftalen om netting, behandles som en enkelt kontrakt med en nominel hovedstol svarende til nettoindtægterne. Som perfekt matchende kontrakter anses valutaterminsforretninger eller lignende kontrakter, hvor den nominelle hovedstol svarer til »cash flows«, og hvor disse »cash flows« forfalder til betaling på den samme valørdato og er helt eller delvis i samme valuta.

Ved anvendelse af del 4 gælder for trin a) følgende:

| — | perfekt matchende kontrakter, der indgår i aftalen om netting, kan behandles som en enkelt kontrakt med en nominel hovedstol svarende til nettoindtægterne; størrelsen af de nominelle hovedstole multipliceres med de i tabel 3 anførte procentsatser, og |
| --- | --- |

—

perfekt matchende kontrakter, der indgår i aftalen om netting, kan behandles som en enkelt kontrakt med en nominel hovedstol svarende til nettoindtægterne; størrelsen af de nominelle hovedstole multipliceres med de i tabel 3 anførte procentsatser, og

| — | for så vidt angår alle andre kontrakter, der indgår i en aftale om netting, kan procenterne reduceres til tallene vist i tabel 6:
  Tabel 6







  Oprindelig løbetid (5) | Rentekontrakter | Valutakurskontrakter |
| --- | --- | --- | --- |
| Et år og derunder | 0,35 % | 1,50 % |
| Over et år, men højst to år | 0,75 % | 3,75 % |
| Yderligere tillæg for hvert følgende år | 0,75 % | 2,25 % |

—

for så vidt angår alle andre kontrakter, der indgår i en aftale om netting, kan procenterne reduceres til tallene vist i tabel 6:

Tabel 6

Oprindelig løbetid (5)

Rentekontrakter

Valutakurskontrakter

Et år og derunder

0,35 %

1,50 %

Over et år, men højst to år

0,75 %

3,75 %

Yderligere tillæg for hvert følgende år

0,75 %

2,25 %

---

(1)  Kontrakter, der ikke falder ind under en af de fem kategorier i denne tabel, behandles som kontrakter vedrørende råvarer (eksklusive ædelmetaller).

(2)  For kontrakter, der indebærer flere udvekslinger af hovedstolen, multipliceres procenterne med antallet af betalinger, der mangler at blive effektueret ifølge kontrakten.

(3)  For kontrakter, der er sammensat med henblik på at afvikle udestående risici på bestemte betalingsdatoer, og hvor vilkårene justeres således, at kontraktens markedsværdi er nul på disse bestemte datoer, er restløbetiden lig med tidsrummet indtil den næste justeringsdato. I forbindelse med rentekontrakter, der opfylder disse kriterier, og som har en restløbetid på over ét år, må procenten ikke være lavere end 0,5 %.

(4)  I forbindelse med rentekontrakter kan kreditinstitutterne med samtykke fra deres tilsynsmyndigheder vælge mellem oprindelig og resterende løbetid.

(5)  I forbindelse med rentekontrakter kan kreditinstitutterne med samtykke fra deres tilsynsmyndigheder vælge mellem oprindelig og resterende løbetid.

BILAG IV

EKSEMPLER PÅ DERIVATER

| 1. | Rentekontrakter






  a) | Renteswaps i en enkelt valuta |
| --- | --- | --- |

1.

Rentekontrakter

a)

Renteswaps i en enkelt valuta

| b) | Basisswaps |
| --- | --- |

b)

Basisswaps

| c) | Forward Rate Agreements |
| --- | --- |

c)

Forward Rate Agreements

| d) | Rentefutures |
| --- | --- |

d)

Rentefutures

| e) | Erhvervede renteoptioner, og |
| --- | --- |

e)

Erhvervede renteoptioner, og

| f) | Andre kontrakter af samme art. |
| --- | --- |

f)

Andre kontrakter af samme art.

| 2. | Valutakurskontrakter samt kontrakter vedrørende guld






  a) | Valutaswaps |
| --- | --- | --- |

2.

Valutakurskontrakter samt kontrakter vedrørende guld

a)

Valutaswaps

| b) | Valutaterminsforretninger |
| --- | --- |

b)

Valutaterminsforretninger

| c) | Valutafutures |
| --- | --- |

c)

Valutafutures

| d) | Erhvervede valutaoptioner |
| --- | --- |

d)

Erhvervede valutaoptioner

| e) | Andre kontrakter af samme art, og |
| --- | --- |

e)

Andre kontrakter af samme art, og

| f) | Kontrakter vedrørende guld af samme art som a)-e). |
| --- | --- |

f)

Kontrakter vedrørende guld af samme art som a)-e).

| 3. | Kontrakter af samme art som dem, der er nævnt i punkt 1, litra a)-e), og i punkt 2, litra a)-d), med andre underliggende instrumenter eller indekser. Disse omfatter som minimum alle instrumenter som omhandlet i direktiv 2004/39/EF, bilag I, afsnit C, punkt 4-7, 9 og 10, der ikke på anden måde er medtaget under punkt 1 og 2. |
| --- | --- |

3.

Kontrakter af samme art som dem, der er nævnt i punkt 1, litra a)-e), og i punkt 2, litra a)-d), med andre underliggende instrumenter eller indekser. Disse omfatter som minimum alle instrumenter som omhandlet i direktiv 2004/39/EF, bilag I, afsnit C, punkt 4-7, 9 og 10, der ikke på anden måde er medtaget under punkt 1 og 2.

BILAG V

TEKNISKE KRITERIER FOR TILRETTELÆGGELSE OG BEHANDLING AF RISICI

1.   LEDELSE

| 1.1. | Det ledelsesorgan, der er beskrevet i artikel 11, iværksætter arrangementer med henblik på adskillelse af funktioner i forbindelse med håndtering og forebyggelse af interessekonflikter. |
| --- | --- |

1.1.

Det ledelsesorgan, der er beskrevet i artikel 11, iværksætter arrangementer med henblik på adskillelse af funktioner i forbindelse med håndtering og forebyggelse af interessekonflikter.

2.   BEHANDLING AF RISICI

| 2. | Ledelsesorganet beskrevet i artikel 11 godkender og gennemgår regelmæssigt de strategier og politikker, der iværksættes for at imødegå, håndtere, overvåge og reducere de risici, som kreditinstituttet er eller kan blive eksponeret for, heriblandt risici, som skyldes de makroøkonomiske forhold, det er underlagt, i relation til konjunkturforløbet. |
| --- | --- |

2.

Ledelsesorganet beskrevet i artikel 11 godkender og gennemgår regelmæssigt de strategier og politikker, der iværksættes for at imødegå, håndtere, overvåge og reducere de risici, som kreditinstituttet er eller kan blive eksponeret for, heriblandt risici, som skyldes de makroøkonomiske forhold, det er underlagt, i relation til konjunkturforløbet.

3.   KREDIT- OG MODPARTSRISICI

| 3. | Långivningen baseres på sunde og veldefinerede kriterier. Der fastlægges en klar procedure for godkendelse, ændring, fornyelse og refinansiering af lån. |
| --- | --- |

3.

Långivningen baseres på sunde og veldefinerede kriterier. Der fastlægges en klar procedure for godkendelse, ændring, fornyelse og refinansiering af lån.

| 4. | Der iværksættes effektive systemer til løbende forvaltning og overvågning af de forskellige porteføljer og engagementer, der indebærer en kreditrisiko, bl.a. med henblik på at identificere og håndtere problemlån og foretage passende værdireguleringer og hensættelser. |
| --- | --- |

4.

Der iværksættes effektive systemer til løbende forvaltning og overvågning af de forskellige porteføljer og engagementer, der indebærer en kreditrisiko, bl.a. med henblik på at identificere og håndtere problemlån og foretage passende værdireguleringer og hensættelser.

| 5. | Låneporteføljerne diversificeres tilstrækkeligt set i forhold til kreditinstituttets målmarkeder og overordnede lånestrategi. |
| --- | --- |

5.

Låneporteføljerne diversificeres tilstrækkeligt set i forhold til kreditinstituttets målmarkeder og overordnede lånestrategi.

4.   RESTRISICI

| 6. | Der udarbejdes skriftlige politikker og procedurer for at afdække og begrænse risikoen for, at de anerkendte teknikker til reduktion af kreditrisikoen, der anvendes af kreditinstituttet, viser sig at være mindre effektive end forventet. |
| --- | --- |

6.

Der udarbejdes skriftlige politikker og procedurer for at afdække og begrænse risikoen for, at de anerkendte teknikker til reduktion af kreditrisikoen, der anvendes af kreditinstituttet, viser sig at være mindre effektive end forventet.

5.   KONCENTRATIONSRISICI

| 7. | Der skal udarbejdes skriftlige politikker og procedurer for at afdække og begrænse koncentrationsrisici i forbindelse med engagementer med modparter, grupper af indbyrdes forbundne modparter og modparter, der opererer i samme økonomiske sektor eller geografiske område eller udbyder samme ydelse eller vare, anvendelse af kreditrisikoreduktionsteknikker og navnlig store indirekte kreditengagementer (f.eks. med en enkelt sikkerhedsstiller). |
| --- | --- |

7.

Der skal udarbejdes skriftlige politikker og procedurer for at afdække og begrænse koncentrationsrisici i forbindelse med engagementer med modparter, grupper af indbyrdes forbundne modparter og modparter, der opererer i samme økonomiske sektor eller geografiske område eller udbyder samme ydelse eller vare, anvendelse af kreditrisikoreduktionsteknikker og navnlig store indirekte kreditengagementer (f.eks. med en enkelt sikkerhedsstiller).

6.   RISICI I FORBINDELSE MED SECURITISATION

| 8. | Risici hidrørende fra securitisationstransaktioner, som initieres eller finansieres af kreditinstitutter, vurderes og reduceres ved hjælp af passende politikker og procedurer for navnlig at sikre, at transaktionens økonomiske indhold afspejles fuldt ud i risikovurderingen og de ledelsesmæssige beslutninger. |
| --- | --- |

8.

Risici hidrørende fra securitisationstransaktioner, som initieres eller finansieres af kreditinstitutter, vurderes og reduceres ved hjælp af passende politikker og procedurer for navnlig at sikre, at transaktionens økonomiske indhold afspejles fuldt ud i risikovurderingen og de ledelsesmæssige beslutninger.

| 9. | Kreditinstitutter, som initierer revolverende securitisationstransaktioner, der er underlagt en førtidsindfrielsesbestemmelse, udarbejder likviditetsplaner for at tage højde for virkningerne af såvel indfrielse ved udløb som førtidig indfrielse. |
| --- | --- |

9.

Kreditinstitutter, som initierer revolverende securitisationstransaktioner, der er underlagt en førtidsindfrielsesbestemmelse, udarbejder likviditetsplaner for at tage højde for virkningerne af såvel indfrielse ved udløb som førtidig indfrielse.

7.   MARKEDSRISICI

| 10. | Der implementeres politikker og processer til måling og forvaltning af alle væsentlige kilder til og virkninger af markedsrisici. |
| --- | --- |

10.

Der implementeres politikker og processer til måling og forvaltning af alle væsentlige kilder til og virkninger af markedsrisici.

8.   RENTERISICI, DER HIDRØRER FRA IKKE-HANDELSMÆSSIGE AKTIVITETER

| 11. | Der indføres systemer til vurdering og håndtering af risikoen for potentielle ændringer af rentesatserne, som kan påvirke kreditinstituttets ikke-handelsmæssige aktiviteter. |
| --- | --- |

11.

Der indføres systemer til vurdering og håndtering af risikoen for potentielle ændringer af rentesatserne, som kan påvirke kreditinstituttets ikke-handelsmæssige aktiviteter.

9.   OPERATIONELLE RISICI

| 12. | Der implementeres politikker og procedurer for vurdering og håndtering af eksponeringen i forhold til operationelle risici, bl.a. i forbindelse med sjældne og meget alvorlige hændelser. Kreditinstitutterne præciserer, uden at dette berører definitionen i artikel 4, nr. 22, hvad der forstås ved operationel risiko med henblik på disse politikker og procedurer. |
| --- | --- |

12.

Der implementeres politikker og procedurer for vurdering og håndtering af eksponeringen i forhold til operationelle risici, bl.a. i forbindelse med sjældne og meget alvorlige hændelser. Kreditinstitutterne præciserer, uden at dette berører definitionen i artikel 4, nr. 22, hvad der forstås ved operationel risiko med henblik på disse politikker og procedurer.

| 13. | Kreditinstitutterne udarbejder beredskabs- og kontinuitetsplaner, som sikrer, at de kan videreføre driften og begrænse deres tab i tilfælde af alvorlige driftsforstyrrelser. |
| --- | --- |

13.

Kreditinstitutterne udarbejder beredskabs- og kontinuitetsplaner, som sikrer, at de kan videreføre driften og begrænse deres tab i tilfælde af alvorlige driftsforstyrrelser.

10.   LIKVIDITETSRISICI

| 14. | Kreditinstitutterne udarbejder politikker og procedurer for måling og styring af deres aktuelle og fremtidige nettofinansiering og nettofinansieringsbehov. Der opstilles alternative scenarier, og de antagelser, som beslutninger om nettofinansieringen baseres på, skal regelmæssigt tages op til revision. |
| --- | --- |

14.

Kreditinstitutterne udarbejder politikker og procedurer for måling og styring af deres aktuelle og fremtidige nettofinansiering og nettofinansieringsbehov. Der opstilles alternative scenarier, og de antagelser, som beslutninger om nettofinansieringen baseres på, skal regelmæssigt tages op til revision.

| 15. | Der udarbejdes beredskabsplaner til håndtering af likviditetskriser. |
| --- | --- |

15.

Der udarbejdes beredskabsplaner til håndtering af likviditetskriser.

BILAG VI

STANDARDMETODEN

Del 1 — Risikovægte

1.   ENGAGEMENTER MED CENTRALREGERINGER ELLER CENTRALBANKER

1.1.   Behandling

| 1. | Engagementer med centralregeringer og centralbanker tillægges, uden at dette berører bestemmelserne i punkt 2-7, en risikovægt på 100 %. |
| --- | --- |

1.

Engagementer med centralregeringer og centralbanker tillægges, uden at dette berører bestemmelserne i punkt 2-7, en risikovægt på 100 %.

| 2. | Med forbehold af punkt 3 risikovægtes engagementer med centralregeringer og centralbanker, for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget eksternt kreditvurderingsinstitut (»ECAI«), i henhold til tabel 1, der bygger på de kompetente myndigheders bestemmelse af, hvilket af de seks trin på kreditkvalitetsskalaen de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger skal henføres til. |
| --- | --- |

2.

Med forbehold af punkt 3 risikovægtes engagementer med centralregeringer og centralbanker, for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget eksternt kreditvurderingsinstitut (»ECAI«), i henhold til tabel 1, der bygger på de kompetente myndigheders bestemmelse af, hvilket af de seks trin på kreditkvalitetsskalaen de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger skal henføres til.

Tabel 1

| Kreditkvalitetstrin | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Risikovægt: | 0 % | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Kreditkvalitetstrin

1

2

3

4

5

6

Risikovægt:

0 %

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

| 3. | Engagementer med Den Europæiske Centralbank vægtes med 0 %. |
| --- | --- |

3.

Engagementer med Den Europæiske Centralbank vægtes med 0 %.

1.2.   Engagementer i låntagerens nationale valuta

| 4. | Engagementer med medlemsstaternes centralregeringer og centralbanker, som lyder på og er finansieret i centralregeringens og centralbankens nationale valuta, tillægges en risikovægtning på 0 %. |
| --- | --- |

4.

Engagementer med medlemsstaternes centralregeringer og centralbanker, som lyder på og er finansieret i centralregeringens og centralbankens nationale valuta, tillægges en risikovægtning på 0 %.

| 5. | Fastsætter de kompetente myndigheder i et tredjeland, hvis tilsyns- og lovregler er mindst lige så strenge som dem, der anvendes i Fællesskabet, en lavere risikovægt end den, der er anført i punkt 1 og 2, for engagementer med deres centralregering og centralbank, når disse engagementer lyder på og er finansieret i national valuta, kan medlemsstaterne tillade deres egne kreditinstitutter at tillægge sådanne engagementer samme risikovægt. |
| --- | --- |

5.

Fastsætter de kompetente myndigheder i et tredjeland, hvis tilsyns- og lovregler er mindst lige så strenge som dem, der anvendes i Fællesskabet, en lavere risikovægt end den, der er anført i punkt 1 og 2, for engagementer med deres centralregering og centralbank, når disse engagementer lyder på og er finansieret i national valuta, kan medlemsstaterne tillade deres egne kreditinstitutter at tillægge sådanne engagementer samme risikovægt.

1.3.   Anvendelse af kreditvurderinger fra eksportkreditagenturer

| 6. | Eksportkreditagenturers kreditvurderinger anerkendes af de kompetente myndigheder, hvis en af nedenstående betingelser er opfyldt:






  a) | der er tale om en konsensusbaseret risikoberegning foretaget af eksportkreditagenturer, der har tilsluttet sig OECD's vejledende retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter (»Arrangement on Guidelines for Officially Supported Export Credits«), eller |
| --- | --- | --- |

6.

Eksportkreditagenturers kreditvurderinger anerkendes af de kompetente myndigheder, hvis en af nedenstående betingelser er opfyldt:

a)

der er tale om en konsensusbaseret risikoberegning foretaget af eksportkreditagenturer, der har tilsluttet sig OECD's vejledende retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter (»Arrangement on Guidelines for Officially Supported Export Credits«), eller

| b) | eksportkreditagenturet offentliggør sine kreditvurderinger, agenturet anvender den metodologi, der er vedtaget af OECD, og kreditvurderingen knyttes til en af de otte minimumseksportkreditpræmier (MEIP), der er fastsat i OECD's metodologi. |
| --- | --- |

b)

eksportkreditagenturet offentliggør sine kreditvurderinger, agenturet anvender den metodologi, der er vedtaget af OECD, og kreditvurderingen knyttes til en af de otte minimumseksportkreditpræmier (MEIP), der er fastsat i OECD's metodologi.

| 7. | Engagementer, hvor en kreditvurdering foretaget af et eksportkreditagentur er blevet anerkendt med henblik på risikovægtning, tillægges en risikovægt i henhold til tabel 2. |
| --- | --- |

7.

Engagementer, hvor en kreditvurdering foretaget af et eksportkreditagentur er blevet anerkendt med henblik på risikovægtning, tillægges en risikovægt i henhold til tabel 2.

Tabel 2

| MEIP | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Risikovægt | 0 % | 0 % | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 100 % | 150 % |

MEIP

1

2

3

4

5

6

7

8

Risikovægt

0 %

0 %

20 %

50 %

100 %

100 %

100 %

150 %

2.   ENGAGEMENTER MED REGIONALE REGERINGER ELLER LOKALE MYNDIGHEDER

| 8. | Engagementer med regionale regeringer og lokale myndigheder risikovægtes, uden at dette berører bestemmelserne i punkt 9-11, som engagementer med institutioner. Denne fremgangsmåde anvendes uafhængigt af den skønsmulighed, der er anført i artikel 80, stk. 3. Reglerne i punkt 31, 32 og 37 om særbehandling af kortfristede engagementer finder ikke anvendelse. |
| --- | --- |

8.

Engagementer med regionale regeringer og lokale myndigheder risikovægtes, uden at dette berører bestemmelserne i punkt 9-11, som engagementer med institutioner. Denne fremgangsmåde anvendes uafhængigt af den skønsmulighed, der er anført i artikel 80, stk. 3. Reglerne i punkt 31, 32 og 37 om særbehandling af kortfristede engagementer finder ikke anvendelse.

| 9. | Engagementer med regionale regeringer og lokale myndigheder behandles som engagementer med centralregeringen i det pågældende land, hvis der ikke er nogen forskel i risiko mellem disse engagementer, fordi de førstnævnte instanser har beføjelser til at inddrive midler, og hvis der findes særlige institutionelle bestemmelser, som reducerer risikoen for, at de misligholder deres forpligtelser.
  De kompetente myndigheder udarbejder og offentliggør listen over de regionale regeringer og lokale myndigheder, der skal risikovægtes på linje med centralregeringer. |
| --- | --- |

9.

Engagementer med regionale regeringer og lokale myndigheder behandles som engagementer med centralregeringen i det pågældende land, hvis der ikke er nogen forskel i risiko mellem disse engagementer, fordi de førstnævnte instanser har beføjelser til at inddrive midler, og hvis der findes særlige institutionelle bestemmelser, som reducerer risikoen for, at de misligholder deres forpligtelser.

De kompetente myndigheder udarbejder og offentliggør listen over de regionale regeringer og lokale myndigheder, der skal risikovægtes på linje med centralregeringer.

| 10. | Engagementer med kirker og religionssamfund oprettet som juridiske personer efter offentlig ret skal, såfremt de opkræver skatter i medfør af en ved lovgivning tildelt ret, behandles som engagement med regionale regeringer og lokale myndigheder, idet dog punkt 9 ikke finder anvendelse. I et sådant tilfælde og med henblik på artikel 89, stk. 1, litra a) er det muligt at få tilladelse til at lade afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, underafdeling 1, finde anvendelse. |
| --- | --- |

10.

Engagementer med kirker og religionssamfund oprettet som juridiske personer efter offentlig ret skal, såfremt de opkræver skatter i medfør af en ved lovgivning tildelt ret, behandles som engagement med regionale regeringer og lokale myndigheder, idet dog punkt 9 ikke finder anvendelse. I et sådant tilfælde og med henblik på artikel 89, stk. 1, litra a) er det muligt at få tilladelse til at lade afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, underafdeling 1, finde anvendelse.

| 11. | Behandler de kompetente myndigheder i et tredjeland, hvis tilsyns- og lovregler er mindst lige så strenge som dem, der anvendes i Fællesskabet, engagementer med regionale regeringer og lokale myndigheder som engagementer med deres centralregering, kan medlemsstaterne tillade deres egne kreditinstitutter at tillægge engagementer med sådanne regionale regeringer og lokale myndigheder samme risikovægt. |
| --- | --- |

11.

Behandler de kompetente myndigheder i et tredjeland, hvis tilsyns- og lovregler er mindst lige så strenge som dem, der anvendes i Fællesskabet, engagementer med regionale regeringer og lokale myndigheder som engagementer med deres centralregering, kan medlemsstaterne tillade deres egne kreditinstitutter at tillægge engagementer med sådanne regionale regeringer og lokale myndigheder samme risikovægt.

3.   ENGAGEMENTER MED ADMINISTRATIVE ORGANER OG IKKE-PROFITSØGENDE FORETAGENDER

3.1.   Behandling

| 12. | Engagementer med administrative organer og ikke-profitsøgende foretagender tillægges, uden at dette berører bestemmelserne i punkt 13-17, en risikovægt på 100 %. |
| --- | --- |

12.

Engagementer med administrative organer og ikke-profitsøgende foretagender tillægges, uden at dette berører bestemmelserne i punkt 13-17, en risikovægt på 100 %.

3.2.   Offentlige virksomheder

| 13. | Engagementer med offentlige virksomheder tillægges, uden at dette berører bestemmelserne i punkt 14-17, en risikovægt på 100 %. |
| --- | --- |

13.

Engagementer med offentlige virksomheder tillægges, uden at dette berører bestemmelserne i punkt 14-17, en risikovægt på 100 %.

| 14. | Engagementer med offentlige virksomheder kan efter de kompetente myndigheders skøn behandles som engagementer med institutioner. De kompetente myndigheder udøver dette skøn uafhængigt af udøvelsen af det skøn, der er omhandlet i artikel 80, stk. 3. Reglerne i punkt 31, 32 og 37 om særbehandling af kortfristede engagementer finder ikke anvendelse. |
| --- | --- |

14.

Engagementer med offentlige virksomheder kan efter de kompetente myndigheders skøn behandles som engagementer med institutioner. De kompetente myndigheder udøver dette skøn uafhængigt af udøvelsen af det skøn, der er omhandlet i artikel 80, stk. 3. Reglerne i punkt 31, 32 og 37 om særbehandling af kortfristede engagementer finder ikke anvendelse.

| 15. | Under særlige omstændigheder kan engagementer med offentlige virksomheder behandles som engagementer med centralregeringen i det land, under hvis jurisdiktion de er etableret, hvis der efter de kompetente myndigheders opfattelse ikke er nogen risikoforskel mellem sådanne engagementer, fordi der foreligger en passende sikkerhed fra centralregeringens side. |
| --- | --- |

15.

Under særlige omstændigheder kan engagementer med offentlige virksomheder behandles som engagementer med centralregeringen i det land, under hvis jurisdiktion de er etableret, hvis der efter de kompetente myndigheders opfattelse ikke er nogen risikoforskel mellem sådanne engagementer, fordi der foreligger en passende sikkerhed fra centralregeringens side.

| 16. | Når de kompetente myndigheder i en medlemsstat udnytter muligheden for at behandle engagementer med offentlige virksomheder som engagementer med institutioner eller som engagementer med centralregeringen i det land under hvis jurisdiktion, de er etableret, skal de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat tillade deres egne kreditinstitutter at anvende samme risikovægt for engagementer med sådanne offentlige virksomheder. |
| --- | --- |

16.

Når de kompetente myndigheder i en medlemsstat udnytter muligheden for at behandle engagementer med offentlige virksomheder som engagementer med institutioner eller som engagementer med centralregeringen i det land under hvis jurisdiktion, de er etableret, skal de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat tillade deres egne kreditinstitutter at anvende samme risikovægt for engagementer med sådanne offentlige virksomheder.

| 17. | Behandler de kompetente myndigheder i et tredjeland, hvis tilsyns- og lovregler er mindst lige så strenge som dem, der anvendes i Fællesskabet, engagementer med offentlige virksomheder som engagementer med institutioner, kan medlemsstaterne tillade deres egne kreditinstitutter at tillægge engagementer med sådanne offentlige virksomheder samme risikovægt. |
| --- | --- |

17.

Behandler de kompetente myndigheder i et tredjeland, hvis tilsyns- og lovregler er mindst lige så strenge som dem, der anvendes i Fællesskabet, engagementer med offentlige virksomheder som engagementer med institutioner, kan medlemsstaterne tillade deres egne kreditinstitutter at tillægge engagementer med sådanne offentlige virksomheder samme risikovægt.

4.   ENGAGEMENTER MED MULTILATERALE UDVIKLINGSBANKER

4.1.   Anvendelsesområde

| 18. | Med henblik på artikel 78-83 betragtes Det Interamerikanske Investeringsselskab, Black Sea Trade and Development Bank og The Central American Bank for Economic Integration som multilaterale udviklingsbanker. |
| --- | --- |

18.

Med henblik på artikel 78-83 betragtes Det Interamerikanske Investeringsselskab, Black Sea Trade and Development Bank og The Central American Bank for Economic Integration som multilaterale udviklingsbanker.

4.2.   Behandling

| 19. | Uden at dette berører bestemmelserne i punkt 20 og 21 behandles engagementer med multilaterale udviklingsbanker som engagementer med institutter i henhold til punkt 29-32. Reglerne i punkt 31, 32 og 37 om særbehandling af kortfristede engagementer finder ikke anvendelse. |
| --- | --- |

19.

Uden at dette berører bestemmelserne i punkt 20 og 21 behandles engagementer med multilaterale udviklingsbanker som engagementer med institutter i henhold til punkt 29-32. Reglerne i punkt 31, 32 og 37 om særbehandling af kortfristede engagementer finder ikke anvendelse.

| 20. | Engagementer med følgende multilaterale udviklingsbanker tillægges en risikovægt på 0 %:






  a) | Den Internationale Bank for Genopbygning og Økonomisk Udvikling |
| --- | --- | --- |

20.

Engagementer med følgende multilaterale udviklingsbanker tillægges en risikovægt på 0 %:

a)

Den Internationale Bank for Genopbygning og Økonomisk Udvikling

| b) | Den Internationale Finansieringsinstitution |
| --- | --- |

b)

Den Internationale Finansieringsinstitution

| c) | Den Interamerikanske Udviklingsbank |
| --- | --- |

c)

Den Interamerikanske Udviklingsbank

| d) | Den Asiatiske Udviklingsbank |
| --- | --- |

d)

Den Asiatiske Udviklingsbank

| e) | Den Afrikanske Udviklingsbank |
| --- | --- |

e)

Den Afrikanske Udviklingsbank

| f) | Europarådets Udviklingsbank |
| --- | --- |

f)

Europarådets Udviklingsbank

| g) | Den Nordiske Investeringsbank |
| --- | --- |

g)

Den Nordiske Investeringsbank

| h) | Den Caraibiske Udviklingsbank |
| --- | --- |

h)

Den Caraibiske Udviklingsbank

| i) | Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling |
| --- | --- |

i)

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling

| j) | Den Europæiske Investeringsbank |
| --- | --- |

j)

Den Europæiske Investeringsbank

| k) | Den Europæiske Investeringsfond, og |
| --- | --- |

k)

Den Europæiske Investeringsfond, og

| l) | Organisationen for Multilaterale Investeringsgarantier. |
| --- | --- |

l)

Organisationen for Multilaterale Investeringsgarantier.

| 21. | Den tegnede, men ikke indbetalte kapitalandel i Den Europæiske Investeringsfond tillægges en risikovægtning på 20 %. |
| --- | --- |

21.

Den tegnede, men ikke indbetalte kapitalandel i Den Europæiske Investeringsfond tillægges en risikovægtning på 20 %.

5.   ENGAGEMENTER MED INTERNATIONALE ORGANISATIONER

| 22. | Engagementer med følgende internationale organisationer tillægges en risikovægt på 0 %:






  a) | Det Europæiske Fællesskab |
| --- | --- | --- |

22.

Engagementer med følgende internationale organisationer tillægges en risikovægt på 0 %:

a)

Det Europæiske Fællesskab

| b) | Den Internationale Valutafond |
| --- | --- |

b)

Den Internationale Valutafond

| c) | Den Internationale Betalingsbank. |
| --- | --- |

c)

Den Internationale Betalingsbank.

6.   ENGAGEMENTER MED INSTITUTTER

6.1.   Behandling

| 23. | Risikovægtene for engagementer med institutter fastsættes ved anvendelse af en af de to metoder, der er beskrevet i punkt 26-27 og 29-32. |
| --- | --- |

23.

Risikovægtene for engagementer med institutter fastsættes ved anvendelse af en af de to metoder, der er beskrevet i punkt 26-27 og 29-32.

| 24. | Med forbehold af de øvrige bestemmelser i punkt 23-39, risikovægtes engagementer med finansieringsinstitutter, der er meddelt tilladelse og underlagt tilsyn af de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for meddelelse af tilladelse til og tilsyn med kreditinstitutter, og som er underlagt de samme tilsynskrav som kreditinstitutter, som engagementer med institutter. |
| --- | --- |

24.

Med forbehold af de øvrige bestemmelser i punkt 23-39, risikovægtes engagementer med finansieringsinstitutter, der er meddelt tilladelse og underlagt tilsyn af de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for meddelelse af tilladelse til og tilsyn med kreditinstitutter, og som er underlagt de samme tilsynskrav som kreditinstitutter, som engagementer med institutter.

6.2.   Laveste risikovægt for engagementer med ikke-ratede institutter

| 25. | Engagementer med et ikke-rated institut må ikke tillægges en lavere risikovægt end den, der anvendes for engagementer med den pågældende centralregering. |
| --- | --- |

25.

Engagementer med et ikke-rated institut må ikke tillægges en lavere risikovægt end den, der anvendes for engagementer med den pågældende centralregering.

6.3.   Metoden baseret på risikovægten for centralregeringen

| 26. | Engagementer med institutter risikovægtes i forhold til det kreditkvalitetstrin, som engagementer med centralregeringen i det land, hvor instituttet er etableret, henføres til i henhold til tabel 3. |
| --- | --- |

26.

Engagementer med institutter risikovægtes i forhold til det kreditkvalitetstrin, som engagementer med centralregeringen i det land, hvor instituttet er etableret, henføres til i henhold til tabel 3.

Tabel 3

| Kreditkvalitetstrin, som centralregeringen henføres til | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Engagementets risikovægt | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Kreditkvalitetstrin, som centralregeringen henføres til

1

2

3

4

5

6

Engagementets risikovægt

20 %

50 %

100 %

100 %

100 %

150 %

| 27. | Risikovægten for engagementer med institutter, der er etableret i lande, hvor centralregeringen ikke er rated, må ikke overstige 100 %. |
| --- | --- |

27.

Risikovægten for engagementer med institutter, der er etableret i lande, hvor centralregeringen ikke er rated, må ikke overstige 100 %.

| 28. | Engagementer med institutter med en oprindelig løbetid på tre måneder eller derunder risikovægtes med 20 %. |
| --- | --- |

28.

Engagementer med institutter med en oprindelig løbetid på tre måneder eller derunder risikovægtes med 20 %.

6.4.   Kreditvurderingsmetoden

| 29. | Engagementer med en oprindelig reel løbetid på over tre måneder med institutter, for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget ECAI, risikovægtes i henhold til tabel 4, der bygger på de kompetente myndigheders bestemmelse af, hvilket af de seks trin på kreditkvalitetsskalaen de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger skal henføres til. |
| --- | --- |

29.

Engagementer med en oprindelig reel løbetid på over tre måneder med institutter, for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget ECAI, risikovægtes i henhold til tabel 4, der bygger på de kompetente myndigheders bestemmelse af, hvilket af de seks trin på kreditkvalitetsskalaen de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger skal henføres til.

Tabel 4

| Kreditkvalitetstrin | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Risikovægt: | 20 % | 50 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Kreditkvalitetstrin

1

2

3

4

5

6

Risikovægt:

20 %

50 %

50 %

100 %

100 %

150 %

| 30. | Engagementer med ikke-ratede institutter tillægges en risikovægt på 50 %. |
| --- | --- |

30.

Engagementer med ikke-ratede institutter tillægges en risikovægt på 50 %.

| 31. | Engagementer med en oprindelig reel løbetid på tre måneder eller derunder med et institut, for hvilken der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget ECAI, risikovægtes i henhold til tabel 5, der bygger på de kompetente myndigheders bestemmelse af, hvilket af de seks trin på kreditkvalitetsskalaen de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger skal henføres til. |
| --- | --- |

31.

Engagementer med en oprindelig reel løbetid på tre måneder eller derunder med et institut, for hvilken der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget ECAI, risikovægtes i henhold til tabel 5, der bygger på de kompetente myndigheders bestemmelse af, hvilket af de seks trin på kreditkvalitetsskalaen de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger skal henføres til.

Tabel 5

| Kreditkvalitetstrin | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Risikovægt: | 20 % | 20 % | 20 % | 50 % | 50 % | 150 % |

Kreditkvalitetstrin

1

2

3

4

5

6

Risikovægt:

20 %

20 %

20 %

50 %

50 %

150 %

| 32. | Engagementer med en oprindelig reel løbetid på tre måneder eller derunder med ikke-ratede institutter tillægges en risikovægt på 20 %. |
| --- | --- |

32.

Engagementer med en oprindelig reel løbetid på tre måneder eller derunder med ikke-ratede institutter tillægges en risikovægt på 20 %.

6.5.   Samspillet med kortsigtede kreditvurderinger

| 33. | Hvis metoden i punkt 29-32 anvendes på engagementer med institutter, resulterer det i følgende samspil med specifikke kortsigtede kreditvurderinger. |
| --- | --- |

33.

Hvis metoden i punkt 29-32 anvendes på engagementer med institutter, resulterer det i følgende samspil med specifikke kortsigtede kreditvurderinger.

| 34. | Foreligger der ikke en kortsigtet vurdering af engagementet, anvendes de almindelige regler om særbehandling af kortfristede engagementer, der er anført i punkt 31, for alle engagementer med en restløbetid på højst tre måneder med institutter. |
| --- | --- |

34.

Foreligger der ikke en kortsigtet vurdering af engagementet, anvendes de almindelige regler om særbehandling af kortfristede engagementer, der er anført i punkt 31, for alle engagementer med en restløbetid på højst tre måneder med institutter.

| 35. | Foreligger der en kortsigtet vurdering, hvorefter der anvendes en mere fordelagtig risikovægt eller samme risikovægt som ved anvendelsen af de almindelige regler om særbehandling af kortfristede engagementer, der er anført i punkt 31, anvendes den kortsigtede vurdering kun for det specifikke engagement. Andre kortfristede engagementer følger de almindelige regler om særbehandling af kortfristede engagementer, der er anført i punkt 31. |
| --- | --- |

35.

Foreligger der en kortsigtet vurdering, hvorefter der anvendes en mere fordelagtig risikovægt eller samme risikovægt som ved anvendelsen af de almindelige regler om særbehandling af kortfristede engagementer, der er anført i punkt 31, anvendes den kortsigtede vurdering kun for det specifikke engagement. Andre kortfristede engagementer følger de almindelige regler om særbehandling af kortfristede engagementer, der er anført i punkt 31.

| 36. | Hvis der foreligger en kortsigtet vurdering, hvorefter der anvendes en mindre fordelagtig risikovægt end ved anvendelsen af de almindelige regler om særbehandling af kortfristede engagementer, der er anført i punkt 31, anvendes de almindelige regler om særbehandling af kortfristede engagementer ikke, og alle ikke-ratede kortfristede fordringer tillægges den risikovægt, der fremgår af den specifikke kortsigtede vurdering. |
| --- | --- |

36.

Hvis der foreligger en kortsigtet vurdering, hvorefter der anvendes en mindre fordelagtig risikovægt end ved anvendelsen af de almindelige regler om særbehandling af kortfristede engagementer, der er anført i punkt 31, anvendes de almindelige regler om særbehandling af kortfristede engagementer ikke, og alle ikke-ratede kortfristede fordringer tillægges den risikovægt, der fremgår af den specifikke kortsigtede vurdering.

6.6.   Kortfristede engagementer i låntagerens nationale valuta

| 37. | Engagementer med institutter med en restløbetid på 3 måneder eller derunder, som lyder på og er finansieret i national valuta, kan, efter den kompetente myndigheds skøn, i forbindelse med metoderne i punkt 26 og 27 og i punkt 29-32, tillægges en risikovægt i kategorien lige under den særligt fordelagtige risikovægt, der er beskrevet i punkt 4 og 5, for engagementer med den pågældende centralregering. |
| --- | --- |

37.

Engagementer med institutter med en restløbetid på 3 måneder eller derunder, som lyder på og er finansieret i national valuta, kan, efter den kompetente myndigheds skøn, i forbindelse med metoderne i punkt 26 og 27 og i punkt 29-32, tillægges en risikovægt i kategorien lige under den særligt fordelagtige risikovægt, der er beskrevet i punkt 4 og 5, for engagementer med den pågældende centralregering.

| 38. | Engagementer, som har en restløbetid på tre måneder eller derunder og lyder på og er finansieret i låntagerens nationale valuta, tillægges en risikovægt på mindst 20 %. |
| --- | --- |

38.

Engagementer, som har en restløbetid på tre måneder eller derunder og lyder på og er finansieret i låntagerens nationale valuta, tillægges en risikovægt på mindst 20 %.

6.7.   Investeringer i lovregulerede kapitalinstrumenter

| 39. | Investeringer i aktier eller lovregulerede kapitalinstrumenter udstedt af institutter tillægges en risikovægt på 100 %, medmindre de fratrækkes egenkapitalen. |
| --- | --- |

39.

Investeringer i aktier eller lovregulerede kapitalinstrumenter udstedt af institutter tillægges en risikovægt på 100 %, medmindre de fratrækkes egenkapitalen.

6.8.   ECB's krav om mindstereserver

| 40. | Hvis et engagement med et institut har form af mindstereserver, som kreditinstituttet skal holde ifølge krav fra ECB eller en medlemsstats centralbank, kan medlemsstaterne tillade, at det tillægges den risikovægt, der ville blive tillagt ved engagementer med den pågældende medlemsstats centralbank, forudsat at:






  a) | reservernes holdes i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 1745/2003 af 12. december 2003 om anvendelse af mindstereserver (1) eller en senere forordning, der træder i stedet for denne, eller i overensstemmelse med nationale krav, der materielt fuldt ud svarer til nævnte forordning, og |
| --- | --- | --- |

40.

Hvis et engagement med et institut har form af mindstereserver, som kreditinstituttet skal holde ifølge krav fra ECB eller en medlemsstats centralbank, kan medlemsstaterne tillade, at det tillægges den risikovægt, der ville blive tillagt ved engagementer med den pågældende medlemsstats centralbank, forudsat at:

a)

reservernes holdes i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 1745/2003 af 12. december 2003 om anvendelse af mindstereserver (1) eller en senere forordning, der træder i stedet for denne, eller i overensstemmelse med nationale krav, der materielt fuldt ud svarer til nævnte forordning, og

| b) | reserverne, i tilfælde af konkurs eller insolvens i det institut, hvor reserverne holdes, fuldt ud tilbagebetales rettidigt til kreditinstitutionen og ikke er til rådighed for opfyldelse af andre af instituttets forpligtelser. |
| --- | --- |

b)

reserverne, i tilfælde af konkurs eller insolvens i det institut, hvor reserverne holdes, fuldt ud tilbagebetales rettidigt til kreditinstitutionen og ikke er til rådighed for opfyldelse af andre af instituttets forpligtelser.

7.   ENGAGEMENTER MED ERHVERVSKUNDER

7.1.   Behandling

| 41. | Engagementer, for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget ECAI, risikovægtes i henhold til følgende tabel, der bygger på de kompetente myndigheders bestemmelse af, hvilket af de seks trin på kreditkvalitetsskalaen de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger skal henføres til. |
| --- | --- |

41.

Engagementer, for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget ECAI, risikovægtes i henhold til følgende tabel, der bygger på de kompetente myndigheders bestemmelse af, hvilket af de seks trin på kreditkvalitetsskalaen de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger skal henføres til.

Tabel 6

| Kreditkvalitetstrin | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Risikovægt: | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % | 150 % |

Kreditkvalitetstrin

1

2

3

4

5

6

Risikovægt:

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

150 %

| 42. | Engagementer, for hvilke der ikke foreligger en sådan kreditvurdering, tillægges en risikovægt på 100 % eller den samme risikovægt som for den pågældende centralregering, idet den højeste vægt lægges til grund. |
| --- | --- |

42.

Engagementer, for hvilke der ikke foreligger en sådan kreditvurdering, tillægges en risikovægt på 100 % eller den samme risikovægt som for den pågældende centralregering, idet den højeste vægt lægges til grund.

8.   DETAILENGAGEMENTER

| 43. | Engagementer, der opfylder kriterierne i artikel 79, stk. 2, skal tillægges en risikovægt på 75 %. |
| --- | --- |

43.

Engagementer, der opfylder kriterierne i artikel 79, stk. 2, skal tillægges en risikovægt på 75 %.

9.   ENGAGEMENTER MED SIKKERHED I FAST EJENDOM

| 44. | Engagementer, for hvilke der er stillet fuld sikkerhed i form af pant i fast ejendom, tillægges, uden at dette berører bestemmelserne i punkt 45-60, en risikovægt på 100 %. |
| --- | --- |

44.

Engagementer, for hvilke der er stillet fuld sikkerhed i form af pant i fast ejendom, tillægges, uden at dette berører bestemmelserne i punkt 45-60, en risikovægt på 100 %.

9.1.   Engagementer med sikkerhed i form af pant i fast ejendom til beboelse

| 45. | Engagementer eller en del af et engagement, som til de kompetente myndigheders tilfredshed er helt og fuldt sikrede ved pant i fast ejendom til beboelse, der er eller vil blive beboet eller udlejet af ejeren eller den begunstigede ejer i tilfælde af personligt ejede investeringsselskaber, tillægges en risikovægt på 35 %. |
| --- | --- |

45.

Engagementer eller en del af et engagement, som til de kompetente myndigheders tilfredshed er helt og fuldt sikrede ved pant i fast ejendom til beboelse, der er eller vil blive beboet eller udlejet af ejeren eller den begunstigede ejer i tilfælde af personligt ejede investeringsselskaber, tillægges en risikovægt på 35 %.

| 46. | Engagementer, som til de kompetente myndigheders tilfredshed er helt og fuldt sikrede ved andele i finske boligselskaber, der drives i henhold til den finske lov om boligselskaber af 1991 eller senere tilsvarende lovgivning, og som vedrører boliger, der er eller vil blive beboet eller udlejet af ejeren, tillægges en risikovægt på 35 %. |
| --- | --- |

46.

Engagementer, som til de kompetente myndigheders tilfredshed er helt og fuldt sikrede ved andele i finske boligselskaber, der drives i henhold til den finske lov om boligselskaber af 1991 eller senere tilsvarende lovgivning, og som vedrører boliger, der er eller vil blive beboet eller udlejet af ejeren, tillægges en risikovægt på 35 %.

| 47. | Engagementer med lejere i forbindelse med leasingtransaktioner vedrørende fast ejendom til beboelse, hvor kreditinstituttet er udlejer og lejeren har en købsoption, tillægges en risikovægt på 35 %, såfremt de kompetente myndigheder er tilfredse med, at kreditinstituttets engagement helt og fuldt er sikret af ejendomsretten til ejendommen. |
| --- | --- |

47.

Engagementer med lejere i forbindelse med leasingtransaktioner vedrørende fast ejendom til beboelse, hvor kreditinstituttet er udlejer og lejeren har en købsoption, tillægges en risikovægt på 35 %, såfremt de kompetente myndigheder er tilfredse med, at kreditinstituttets engagement helt og fuldt er sikret af ejendomsretten til ejendommen.

| 48. | De kompetente myndigheder skal i forbindelse med punkt 45-47, når de udøver deres skønsmulighed, sikre sig følgende:






  a) | at den faste ejendoms værdi ikke i væsentlig grad afhænger af skyldners kreditkvalitet. Dette krav berører ikke tilfælde, hvor rent makroøkonomiske faktorer påvirker såvel ejendommens værdi som låntagerens betalingsevne |
| --- | --- | --- |

48.

De kompetente myndigheder skal i forbindelse med punkt 45-47, når de udøver deres skønsmulighed, sikre sig følgende:

a)

at den faste ejendoms værdi ikke i væsentlig grad afhænger af skyldners kreditkvalitet. Dette krav berører ikke tilfælde, hvor rent makroøkonomiske faktorer påvirker såvel ejendommens værdi som låntagerens betalingsevne

| b) | at risikoen for låntagerens vedkommende ikke i væsentlig grad afhænger af den underliggende ejendoms eller det underliggende projekts værdi, men snarere af låntagerens grundlæggende evne til at indfri gælden på anden vis. Indfrielsen af den pågældende facilitet afhænger således ikke i væsentlig grad af, hvilke pengestrømme den underliggende ejendom, der er stillet som sikkerhed, måtte generere |
| --- | --- |

b)

at risikoen for låntagerens vedkommende ikke i væsentlig grad afhænger af den underliggende ejendoms eller det underliggende projekts værdi, men snarere af låntagerens grundlæggende evne til at indfri gælden på anden vis. Indfrielsen af den pågældende facilitet afhænger således ikke i væsentlig grad af, hvilke pengestrømme den underliggende ejendom, der er stillet som sikkerhed, måtte generere

| c) | at minimumskravene i bilag VIII, del 2, punkt 8, og værdiansættelsesreglerne i bilag VIII, del 3, punkt 62-65, er overholdt, og |
| --- | --- |

c)

at minimumskravene i bilag VIII, del 2, punkt 8, og værdiansættelsesreglerne i bilag VIII, del 3, punkt 62-65, er overholdt, og

| d) | at den faste ejendoms værdi langt overstiger engagementernes værdi. |
| --- | --- |

d)

at den faste ejendoms værdi langt overstiger engagementernes værdi.

| 49. | De kompetente myndigheder kan fravige betingelsen i punkt 48, litra b), for engagementer, der er helt og fuldt sikrede ved pant i fast ejendom til beboelse i det pågældende land, hvis de kan påvise, at der eksisterer et veludviklet og veletableret marked for ejerboliger i landet med tabsprocenter, der er tilstrækkelig lave til at berettige en sådan behandling. |
| --- | --- |

49.

De kompetente myndigheder kan fravige betingelsen i punkt 48, litra b), for engagementer, der er helt og fuldt sikrede ved pant i fast ejendom til beboelse i det pågældende land, hvis de kan påvise, at der eksisterer et veludviklet og veletableret marked for ejerboliger i landet med tabsprocenter, der er tilstrækkelig lave til at berettige en sådan behandling.

| 50. | Når de kompetente myndigheder i en medlemsstat udøver skønsmuligheden i punkt 49, kan de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat tillade deres egne kreditinstitutter at tillægge en risikovægt på 35 % for sådanne engagementer, der er helt og fuldt sikrede ved pant i fast ejendom til beboelse. |
| --- | --- |

50.

Når de kompetente myndigheder i en medlemsstat udøver skønsmuligheden i punkt 49, kan de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat tillade deres egne kreditinstitutter at tillægge en risikovægt på 35 % for sådanne engagementer, der er helt og fuldt sikrede ved pant i fast ejendom til beboelse.

9.2.   Engagementer med sikkerhed i form af pant i erhvervsejendomme

| 51. | Engagementer eller en del af et engagement, som efter de kompetente myndigheders skøn og til deres tilfredshed er helt og fuldt sikrede ved pant i kontor- eller andre forretningsejendomme i det pågældende land, kan tillægges en risikovægt på 50 %. |
| --- | --- |

51.

Engagementer eller en del af et engagement, som efter de kompetente myndigheders skøn og til deres tilfredshed er helt og fuldt sikrede ved pant i kontor- eller andre forretningsejendomme i det pågældende land, kan tillægges en risikovægt på 50 %.

| 52. | Engagementer, som efter de kompetente myndigheders skøn og til deres tilfredshed er helt og fuldt sikrede ved andele i finske boligselskaber, der drives i henhold til den finske lov om boligselskaber af 1991 eller senere tilsvarende lovgivning, og som vedrører kontor- eller andre forretningsejendomme, kan tillægges en risikovægt på 50 %. |
| --- | --- |

52.

Engagementer, som efter de kompetente myndigheders skøn og til deres tilfredshed er helt og fuldt sikrede ved andele i finske boligselskaber, der drives i henhold til den finske lov om boligselskaber af 1991 eller senere tilsvarende lovgivning, og som vedrører kontor- eller andre forretningsejendomme, kan tillægges en risikovægt på 50 %.

| 53. | Med forbehold af de kompetente myndigheders skøn kan engagementer, der vedrører ejendomsleasingtransaktioner i forbindelse med kontor- eller andre forretningsejendomme i det pågældende land, hvor kreditinstituttet er udlejer og lejeren har en købsoption, tillægges en risikovægt på 50 %, såfremt kreditinstituttets engagement til de kompetente myndigheders tilfredshed er helt og fuldt sikret i form af ejendomsretten til ejendommen. |
| --- | --- |

53.

Med forbehold af de kompetente myndigheders skøn kan engagementer, der vedrører ejendomsleasingtransaktioner i forbindelse med kontor- eller andre forretningsejendomme i det pågældende land, hvor kreditinstituttet er udlejer og lejeren har en købsoption, tillægges en risikovægt på 50 %, såfremt kreditinstituttets engagement til de kompetente myndigheders tilfredshed er helt og fuldt sikret i form af ejendomsretten til ejendommen.

| 54. | Anvendelsen af punkt 51-53 forudsætter, at følgende betingelser er opfyldt:






  a) | at den faste ejendoms værdi ikke i væsentlig grad afhænger af låntagers kreditkvalitet. Dette krav berører ikke tilfælde, hvor rent makroøkonomiske faktorer påvirker såvel ejendommens værdi som låntagerens betalingsevne |
| --- | --- | --- |

54.

Anvendelsen af punkt 51-53 forudsætter, at følgende betingelser er opfyldt:

a)

at den faste ejendoms værdi ikke i væsentlig grad afhænger af låntagers kreditkvalitet. Dette krav berører ikke tilfælde, hvor rent makroøkonomiske faktorer påvirker såvel ejendommens værdi som låntagerens betalingsevne

| b) | at risikoen for låntagerens vedkommende ikke i væsentlig grad afhænger af den underliggende ejendoms eller det underliggende projekts værdi, men snarere af låntagerens grundlæggende evne til at indfri gælden på anden vis. Indfrielsen af den pågældende kreditfacilitet må således ikke i væsentlig grad afhænge af, hvilke pengestrømme den underliggende ejendom, der er stillet som sikkerhed, måtte generere, og |
| --- | --- |

b)

at risikoen for låntagerens vedkommende ikke i væsentlig grad afhænger af den underliggende ejendoms eller det underliggende projekts værdi, men snarere af låntagerens grundlæggende evne til at indfri gælden på anden vis. Indfrielsen af den pågældende kreditfacilitet må således ikke i væsentlig grad afhænge af, hvilke pengestrømme den underliggende ejendom, der er stillet som sikkerhed, måtte generere, og

| c) | at minimumskravene i bilag VIII, del 2, punkt 8, og værdiansættelsesreglerne i bilag VIII, del 3, punkt 62-65, er overholdt. |
| --- | --- |

c)

at minimumskravene i bilag VIII, del 2, punkt 8, og værdiansættelsesreglerne i bilag VIII, del 3, punkt 62-65, er overholdt.

| 55. | 50 %-vægtningen tillægges den del af lånet, der ikke overstiger en grænse, der er beregnet ud fra en af følgende betingelser:






  a) | 50 % af den pågældende ejendoms markedsværdi |
| --- | --- | --- |

55.

50 %-vægtningen tillægges den del af lånet, der ikke overstiger en grænse, der er beregnet ud fra en af følgende betingelser:

a)

50 % af den pågældende ejendoms markedsværdi

| b) | 50 % af ejendommens markedsværdi eller 60 % af belåningsværdien, idet den laveste af disse værdier lægges til grund, i de medlemsstater, som ved love eller administrative bestemmelser har fastsat strenge kriterier for vurderingen af belåningsværdien. |
| --- | --- |

b)

50 % af ejendommens markedsværdi eller 60 % af belåningsværdien, idet den laveste af disse værdier lægges til grund, i de medlemsstater, som ved love eller administrative bestemmelser har fastsat strenge kriterier for vurderingen af belåningsværdien.

| 56. | For den del af lånet, der overstiger grænserne i punkt 55, anvendes en risikovægt på 100 %. |
| --- | --- |

56.

For den del af lånet, der overstiger grænserne i punkt 55, anvendes en risikovægt på 100 %.

| 57. | Når de kompetente myndigheder i en medlemsstat udøver skønsmuligheden i punkt 51-53, kan de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat tillade deres egne kreditinstitutter at anvende en risikovægt på 50 % for sådanne engagementer, der er helt og fuldt sikrede ved pant i erhvervsejendomme. |
| --- | --- |

57.

Når de kompetente myndigheder i en medlemsstat udøver skønsmuligheden i punkt 51-53, kan de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat tillade deres egne kreditinstitutter at anvende en risikovægt på 50 % for sådanne engagementer, der er helt og fuldt sikrede ved pant i erhvervsejendomme.

| 58. | De kompetente myndigheder kan fravige betingelsen i punkt 54, litra b), for engagementer, der er helt og fuldt sikrede ved pant i erhvervsejendomme i det pågældende land, hvis de kan påvise, at der eksisterer et veludviklet og veletableret marked for erhvervsejendomme i landet med tabsprocenter, der ikke overstiger følgende grænser:






  a) | tab som følge af låntagning med sikkerhed i erhvervsejendomme på op til 50 % af markedsværdien (eller eventuelt 60 % af belåningsværdien, såfremt denne værdi er lavest) overstiger ikke 0,3 % af de lån med sikkerhed i erhvervsejendomme, der i et givet år er uindfriede, og |
| --- | --- | --- |

58.

De kompetente myndigheder kan fravige betingelsen i punkt 54, litra b), for engagementer, der er helt og fuldt sikrede ved pant i erhvervsejendomme i det pågældende land, hvis de kan påvise, at der eksisterer et veludviklet og veletableret marked for erhvervsejendomme i landet med tabsprocenter, der ikke overstiger følgende grænser:

a)

tab som følge af låntagning med sikkerhed i erhvervsejendomme på op til 50 % af markedsværdien (eller eventuelt 60 % af belåningsværdien, såfremt denne værdi er lavest) overstiger ikke 0,3 % af de lån med sikkerhed i erhvervsejendomme, der i et givet år er uindfriede, og

| b) | det samlede tab på långivning med sikkerhed i erhvervsejendomme må ikke overstige 0,5 % af de lån med sikkerhed i erhvervsejendomme, der i et givet år er uindfriede. |
| --- | --- |

b)

det samlede tab på långivning med sikkerhed i erhvervsejendomme må ikke overstige 0,5 % af de lån med sikkerhed i erhvervsejendomme, der i et givet år er uindfriede.

| 59. | Hvis en af de grænser, der er anført i punkt 58, overskrides i et givet år, bortfalder retten til at anvende punkt 58 og den betingelse, der er anført i punkt 54, litra b), finder anvendelse, indtil betingelserne i punkt 58 er opfyldt i et efterfølgende år. |
| --- | --- |

59.

Hvis en af de grænser, der er anført i punkt 58, overskrides i et givet år, bortfalder retten til at anvende punkt 58 og den betingelse, der er anført i punkt 54, litra b), finder anvendelse, indtil betingelserne i punkt 58 er opfyldt i et efterfølgende år.

| 60. | Når de kompetente myndigheder i en medlemsstat udøver skønsmuligheden i punkt 58, kan de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat tillade deres egne kreditinstitutter at tillægge en risikovægt på 50 % for sådanne engagementer, der er helt og fuldt sikrede ved pant i erhvervsejendomme. |
| --- | --- |

60.

Når de kompetente myndigheder i en medlemsstat udøver skønsmuligheden i punkt 58, kan de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat tillade deres egne kreditinstitutter at tillægge en risikovægt på 50 % for sådanne engagementer, der er helt og fuldt sikrede ved pant i erhvervsejendomme.

10.   POSTER I RESTANCE

| 61. | Uden at dette berører bestemmelserne i punkt 62-65, tillægges den usikrede del af poster, der har været i restance i over 90 dage, og som overskrider en tærskel, der defineres af de kompetente myndigheder, og som afspejler et rimeligt risikoniveau, en risikovægt på:






  a) | 150 %, hvis værdireguleringerne andrager mindre end 20 % af den usikrede del af engagementets værdi efter regulering, og |
| --- | --- | --- |

61.

Uden at dette berører bestemmelserne i punkt 62-65, tillægges den usikrede del af poster, der har været i restance i over 90 dage, og som overskrider en tærskel, der defineres af de kompetente myndigheder, og som afspejler et rimeligt risikoniveau, en risikovægt på:

a)

150 %, hvis værdireguleringerne andrager mindre end 20 % af den usikrede del af engagementets værdi efter regulering, og

| b) | 100 %, hvis værdireguleringerne andrager mindst 20 % af den usikrede del af engagementets værdi efter regulering. |
| --- | --- |

b)

100 %, hvis værdireguleringerne andrager mindst 20 % af den usikrede del af engagementets værdi efter regulering.

| 62. | Med henblik på at definere den sikrede del af poster i restance anerkendes den samme sikkerhedsstillelse og garanti som for kreditrisikoreduktion. |
| --- | --- |

62.

Med henblik på at definere den sikrede del af poster i restance anerkendes den samme sikkerhedsstillelse og garanti som for kreditrisikoreduktion.

| 63. | Når der imidlertid ydes fuld sikkerhed for en post i restance ved hjælp af andre former for sikkerhedsstillelse end dem, der anerkendes til reduktion af kreditrisikoen, kan der efter de kompetente myndigheders skøn tillægges en risikovægt på 100 %, som baseres på strenge operationelle kriterier, for at sikre, at den stillede sikkerhed har den fornødne kvalitet, såfremt værdireguleringerne når op på 15 % af engagementets værdi efter regulering. |
| --- | --- |

63.

Når der imidlertid ydes fuld sikkerhed for en post i restance ved hjælp af andre former for sikkerhedsstillelse end dem, der anerkendes til reduktion af kreditrisikoen, kan der efter de kompetente myndigheders skøn tillægges en risikovægt på 100 %, som baseres på strenge operationelle kriterier, for at sikre, at den stillede sikkerhed har den fornødne kvalitet, såfremt værdireguleringerne når op på 15 % af engagementets værdi efter regulering.

| 64. | Engagementerne i punkt 45-50 tillægges en risikovægt på 100 % før værdiregulering, hvis de har været i restance i over 90 dage. Hvis værdireguleringerne udgør mindst 20 % af engagementernes værdi efter regulering, kan risikovægten for den resterende del af engagementet nedsættes til 50 % efter de kompetente myndigheders skøn. |
| --- | --- |

64.

Engagementerne i punkt 45-50 tillægges en risikovægt på 100 % før værdiregulering, hvis de har været i restance i over 90 dage. Hvis værdireguleringerne udgør mindst 20 % af engagementernes værdi efter regulering, kan risikovægten for den resterende del af engagementet nedsættes til 50 % efter de kompetente myndigheders skøn.

| 65. | Engagementerne i punkt 51-60 tillægges en risikovægt på 100 %, hvis de har været i restance i over 90 dage. |
| --- | --- |

65.

Engagementerne i punkt 51-60 tillægges en risikovægt på 100 %, hvis de har været i restance i over 90 dage.

11.   POSTER HENHØRENDE UNDER LOVMÆSSIGT FASTSATTE HØJRISIKOKATEGORIER

| 66. | Engagementer, der er særligt risikobetonede, såsom investeringer i risikokapitalvirksomheder og i private aktier, tillægges efter de kompetente myndigheders skøn en risikovægt på 150 %. |
| --- | --- |

66.

Engagementer, der er særligt risikobetonede, såsom investeringer i risikokapitalvirksomheder og i private aktier, tillægges efter de kompetente myndigheders skøn en risikovægt på 150 %.

| 67. | De kompetente myndigheder kan tillade, at poster, som ikke er i restance og efter bestemmelserne i denne del vægtes med 150 %, og for hvilke der er foretaget værdireguleringer, tillægges en risikovægt på:






  a) | 100 %, hvis værdireguleringerne andrager mindst 20 % af engagementets værdi efter regulering, og |
| --- | --- | --- |

67.

De kompetente myndigheder kan tillade, at poster, som ikke er i restance og efter bestemmelserne i denne del vægtes med 150 %, og for hvilke der er foretaget værdireguleringer, tillægges en risikovægt på:

a)

100 %, hvis værdireguleringerne andrager mindst 20 % af engagementets værdi efter regulering, og

| b) | 50 %, hvis værdireguleringerne andrager mindst 50 % af engagementets værdi efter regulering. |
| --- | --- |

b)

50 %, hvis værdireguleringerne andrager mindst 50 % af engagementets værdi efter regulering.

12.   ENGAGEMENTER I FORM AF DÆKKEDE OBLIGATIONER

| 68. | Ved »dækkede obligationer« forstås de obligationer, der er defineret i artikel 22, stk. 4, i direktiv 85/611/EØF og sikret ved et af følgende anerkendte aktiver:






  a) | engagementer, som er indgået med eller garanteret af centralregeringer, centralbanker, offentlige virksomheder, regionale regeringer og lokale myndigheder i EU |
| --- | --- | --- |

68.

Ved »dækkede obligationer« forstås de obligationer, der er defineret i artikel 22, stk. 4, i direktiv 85/611/EØF og sikret ved et af følgende anerkendte aktiver:

a)

engagementer, som er indgået med eller garanteret af centralregeringer, centralbanker, offentlige virksomheder, regionale regeringer og lokale myndigheder i EU

| b) | engagementer, som er indgået med eller garanteret af centralregeringer og centralbanker i ikke-medlemsstater, multilaterale udviklingsbanker og internationale organisationer, der henføres til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette bilag, og engagementer, som er indgået med eller garanteret af offentlige virksomheder, regionale regeringer og lokale myndigheder i ikke-medlemsstater, og som risikovægtes som engagementer med institutioner eller centralregeringer og centralbanker i overensstemmelse med henholdsvis punkt 8, 9, 14 eller 15 og henføres til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette bilag samt engagementer som omhandlet i dette punkt, der mindst kan henføres til kreditkvalitetstrin 2 som fastsat i dette bilag under forudsætning af, at de ikke overstiger 20 % af den nominelle værdi af udestående dækkede obligationer fra udstedende institutter |
| --- | --- |

b)

engagementer, som er indgået med eller garanteret af centralregeringer og centralbanker i ikke-medlemsstater, multilaterale udviklingsbanker og internationale organisationer, der henføres til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette bilag, og engagementer, som er indgået med eller garanteret af offentlige virksomheder, regionale regeringer og lokale myndigheder i ikke-medlemsstater, og som risikovægtes som engagementer med institutioner eller centralregeringer og centralbanker i overensstemmelse med henholdsvis punkt 8, 9, 14 eller 15 og henføres til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette bilag samt engagementer som omhandlet i dette punkt, der mindst kan henføres til kreditkvalitetstrin 2 som fastsat i dette bilag under forudsætning af, at de ikke overstiger 20 % af den nominelle værdi af udestående dækkede obligationer fra udstedende institutter

| c) | engagementer indgået med institutioner, der henføres til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette bilag. Den samlede eksponering af denne art må ikke overstige 15 % af den nominelle værdi af det udstedende kreditinstituts udestående dækkede obligationer. Engagementer, som skyldes overførsel og forvaltning af midler fra låntagere eller fra likvidationer af låntagere, der har optaget lån med sikkerhed i fast ejendom, til indehavere af dækkede obligationer, er ikke omfattet af grænsen på 15 %. Engagementer indgået med institutioner i EU med en løbetid på under 100 dage er ikke omfattet af trin 1-kravet, men disse institutioner skal mindst kunne henføres til kreditkvalitetstrin 2 som fastsat i dette bilag |
| --- | --- |

c)

engagementer indgået med institutioner, der henføres til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette bilag. Den samlede eksponering af denne art må ikke overstige 15 % af den nominelle værdi af det udstedende kreditinstituts udestående dækkede obligationer. Engagementer, som skyldes overførsel og forvaltning af midler fra låntagere eller fra likvidationer af låntagere, der har optaget lån med sikkerhed i fast ejendom, til indehavere af dækkede obligationer, er ikke omfattet af grænsen på 15 %. Engagementer indgået med institutioner i EU med en løbetid på under 100 dage er ikke omfattet af trin 1-kravet, men disse institutioner skal mindst kunne henføres til kreditkvalitetstrin 2 som fastsat i dette bilag

| d) | lån med sikkerhed i fast ejendom til beboelse eller i andele i finske boligselskaber, jf. punkt 46, op til den laveste værdi af panterettighederne sammenlagt med eventuelle tidligere panterettigheder og 80 % af de pantsatte ejendommes værdi; eller med sikkerhed i privilegerede andele udstedt af franske »fonds communs de créances« eller tilsvarende securitisationsenheder, der er underlagt en medlemsstats lovgivning, og som foretager securitisation i forbindelse med engagementer i fast ejendom til beboelse, forudsat at mindst 90 % af aktiverne i sådanne fonds communs de créances eller tilsvarende securitisationsenheder, der er underlagt en medlemsstats lovgivning, består af panterettigheder, der er sammenlagt med alle tidligere panterettigheder op til den laveste værdi, der forfalder via andelene, det nominelle beløb af pantrettighederne og 80 % af de pantsatte ejendommes værdi, og såfremt andelene kan henføres til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette bilag, hvor sådanne andele ikke overstiger 20 % af den nominelle værdi af det udestående beløb.
  Engagementer, som skyldes overførsel og forvaltning af midler eller midler fra låntageres indfrielse af lån med sikkerhed i pantsatte ejendomme eller i privilegerede andele eller værdipapirer er ikke omfattet ved beregningen af grænsen på 90 % |
| --- | --- |

d)

lån med sikkerhed i fast ejendom til beboelse eller i andele i finske boligselskaber, jf. punkt 46, op til den laveste værdi af panterettighederne sammenlagt med eventuelle tidligere panterettigheder og 80 % af de pantsatte ejendommes værdi; eller med sikkerhed i privilegerede andele udstedt af franske »fonds communs de créances« eller tilsvarende securitisationsenheder, der er underlagt en medlemsstats lovgivning, og som foretager securitisation i forbindelse med engagementer i fast ejendom til beboelse, forudsat at mindst 90 % af aktiverne i sådanne fonds communs de créances eller tilsvarende securitisationsenheder, der er underlagt en medlemsstats lovgivning, består af panterettigheder, der er sammenlagt med alle tidligere panterettigheder op til den laveste værdi, der forfalder via andelene, det nominelle beløb af pantrettighederne og 80 % af de pantsatte ejendommes værdi, og såfremt andelene kan henføres til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette bilag, hvor sådanne andele ikke overstiger 20 % af den nominelle værdi af det udestående beløb.

Engagementer, som skyldes overførsel og forvaltning af midler eller midler fra låntageres indfrielse af lån med sikkerhed i pantsatte ejendomme eller i privilegerede andele eller værdipapirer er ikke omfattet ved beregningen af grænsen på 90 %

| e) | lån med sikkerhed i erhvervsejendomme eller i andele i finske boligselskaber, jf. punkt 52, op til den laveste værdi af pantrettighederne sammenlagt med eventuelle tidligere panterettigheder og 60 % af de pantsatte ejendommes værdi; eller med sikkerhed i privilegerede andele udstedt af franske fonds communs de créances eller tilsvarende securitisationsenheder, der er underlagt en medlemsstats lovgivning, og som foretager securitisation i forbindelse med engagementer i erhvervsejendomme, forudsat at mindst 90 % af aktiverne i sådanne fonds communs de créances eller tilsvarende securitisationsenheder, der er underlagt en medlemsstats lovgivning, består af panterettigheder, der er sammenlagt med alle tidligere panterettigheder op til den laveste værdi, der forfalder via andelene, det nominelle beløb af pantrettighederne og 60 % af de pantsatte ejendommes værdi, og såfremt andelene kan henføres til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette bilag, hvor sådanne andele ikke overstiger 20 % af den nominelle værdi af det udestående beløb. De kompetente myndigheder kan anerkende lån med sikkerhed i erhvervsejendomme, hvor belåningsprocenten på 60 forhøjes til højst 70, hvis værdien af de samlede aktiver, der stilles som sikkerhed for de dækkede obligationer, overstiger det udestående nominelle beløb af disse obligationer med mindst 10 %, og obligationsindehavernes fordringer opfylder de retssikkerhedskrav, der er anført i bilag VIII. Obligationsindehavernes fordringer fyldestgøres forud for de øvrige panthaveres fordringer.
  Engagementer, som skyldes overførsel og forvaltning af midler eller midler fra låntageres indfrielse af lån med sikkerhed i pantsatte ejendomme eller i privilegerede andele eller værdipapirer er ikke være omfattet ved beregningen af grænsen på 90 %, eller |
| --- | --- |

e)

lån med sikkerhed i erhvervsejendomme eller i andele i finske boligselskaber, jf. punkt 52, op til den laveste værdi af pantrettighederne sammenlagt med eventuelle tidligere panterettigheder og 60 % af de pantsatte ejendommes værdi; eller med sikkerhed i privilegerede andele udstedt af franske fonds communs de créances eller tilsvarende securitisationsenheder, der er underlagt en medlemsstats lovgivning, og som foretager securitisation i forbindelse med engagementer i erhvervsejendomme, forudsat at mindst 90 % af aktiverne i sådanne fonds communs de créances eller tilsvarende securitisationsenheder, der er underlagt en medlemsstats lovgivning, består af panterettigheder, der er sammenlagt med alle tidligere panterettigheder op til den laveste værdi, der forfalder via andelene, det nominelle beløb af pantrettighederne og 60 % af de pantsatte ejendommes værdi, og såfremt andelene kan henføres til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette bilag, hvor sådanne andele ikke overstiger 20 % af den nominelle værdi af det udestående beløb. De kompetente myndigheder kan anerkende lån med sikkerhed i erhvervsejendomme, hvor belåningsprocenten på 60 forhøjes til højst 70, hvis værdien af de samlede aktiver, der stilles som sikkerhed for de dækkede obligationer, overstiger det udestående nominelle beløb af disse obligationer med mindst 10 %, og obligationsindehavernes fordringer opfylder de retssikkerhedskrav, der er anført i bilag VIII. Obligationsindehavernes fordringer fyldestgøres forud for de øvrige panthaveres fordringer.

Engagementer, som skyldes overførsel og forvaltning af midler eller midler fra låntageres indfrielse af lån med sikkerhed i pantsatte ejendomme eller i privilegerede andele eller værdipapirer er ikke være omfattet ved beregningen af grænsen på 90 %, eller

| f) | lån med sikkerhed i skibe, hvor panterettighederne sammenlagt med eventuelle tidligere panterettigheder udgør højst 60 % af det pantsatte skibs værdi. |
| --- | --- |

f)

lån med sikkerhed i skibe, hvor panterettighederne sammenlagt med eventuelle tidligere panterettigheder udgør højst 60 % af det pantsatte skibs værdi.

Med henblik herpå omfatter udtrykket »sikret« situationer, hvor de i litra a) - f) beskrevne aktiver ifølge lovgivningen udelukkende anvendes til at beskytte obligationsejerne mod tab.

Indtil 31. december 2010 finder 20 %-grænsen for de privilegerede andele, der er udstedt af franske fonds communs de créances eller tilsvarende securitisationsenheder som specificeret i litra d) og e), ikke anvendelse, forudsat at disse privilegerede andele har en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, der er den gunstigste kreditvurderingskategori, som dette ECAI har med hensyn til dækkede obligationer. Inden udløbet af denne periode skal denne undtagelse revurderes, og på grundlag af denne vurdering kan Kommissionen i givet fald forlænge perioden efter proceduren i artikel 151, stk. 2, med eller uden en yderligere revisionsbestemmelse.

Indtil 31. december 2010 kan de 60 %, der er anført i litra f), erstattes med 70 %. Inden udgangen af denne periode skal denne undtagelse revurderes, og på grundlag af denne vurdering kan Kommissionen i givet fald forlænge perioden efter proceduren i artikel 151, stk. 2, med eller uden en yderligere revisionsbestemmelse.

| 69. | Kreditinstitutterne skal i forbindelse med dækkede obligationer med sikkerhed i fast ejendom overholde minimumskravene i bilag VIII, del 2, punkt 8, og værdiansættelsesreglerne i bilag VIII, del 3, punkt 62-65. |
| --- | --- |

69.

Kreditinstitutterne skal i forbindelse med dækkede obligationer med sikkerhed i fast ejendom overholde minimumskravene i bilag VIII, del 2, punkt 8, og værdiansættelsesreglerne i bilag VIII, del 3, punkt 62-65.

| 70. | Uanset bestemmelserne i punkt 68 og 69 kan dækkede obligationer, som falder ind under definitionen i artikel 22, stk. 4, i direktiv 85/611/EØF og er udstedt inden den 31. december 2007, også omfattes af reglerne om særbehandling indtil forfaldstidspunktet. |
| --- | --- |

70.

Uanset bestemmelserne i punkt 68 og 69 kan dækkede obligationer, som falder ind under definitionen i artikel 22, stk. 4, i direktiv 85/611/EØF og er udstedt inden den 31. december 2007, også omfattes af reglerne om særbehandling indtil forfaldstidspunktet.

| 71. | Risikovægten for dækkede obligationer fastsættes på grundlag af den risikovægt, der tillægges privilegerede usikrede engagementer med det kreditinstitut, der har udstedt dem. Der gælder følgende sammenhæng mellem risikovægtene:






  a) | hvis engagementer med kreditinstituttet risikovægtes med 20 %, risikovægtes dækkede obligationer med 10 % |
| --- | --- | --- |

71.

Risikovægten for dækkede obligationer fastsættes på grundlag af den risikovægt, der tillægges privilegerede usikrede engagementer med det kreditinstitut, der har udstedt dem. Der gælder følgende sammenhæng mellem risikovægtene:

a)

hvis engagementer med kreditinstituttet risikovægtes med 20 %, risikovægtes dækkede obligationer med 10 %

| b) | hvis engagementer med kreditinstituttet risikovægtes med 50 %, risikovægtes dækkede obligationer med 20 % |
| --- | --- |

b)

hvis engagementer med kreditinstituttet risikovægtes med 50 %, risikovægtes dækkede obligationer med 20 %

| c) | hvis engagementer med kreditinstituttet risikovægtes med 100 %, risikovægtes dækkede obligationer med 50 %, og |
| --- | --- |

c)

hvis engagementer med kreditinstituttet risikovægtes med 100 %, risikovægtes dækkede obligationer med 50 %, og

| d) | hvis engagementer med kreditinstituttet risikovægtes med 150 %, risikovægtes dækkede obligationer med 100 %. |
| --- | --- |

d)

hvis engagementer med kreditinstituttet risikovægtes med 150 %, risikovægtes dækkede obligationer med 100 %.

13.   POSTER, DER REPRÆSENTERER SECURITISATIONSPOSITIONER

| 72. | Risikovægtede værdier af engagementer vedrørende securitisationspositioner fastsættes i overensstemmelse med artikel 94-101. |
| --- | --- |

72.

Risikovægtede værdier af engagementer vedrørende securitisationspositioner fastsættes i overensstemmelse med artikel 94-101.

14.   KORTSIGTEDE ENGAGEMENTER MED KREDITINSTITUTTER OG VIRKSOMHEDER

| 73. | Kortsigtede engagementer med kreditinstitutter eller virksomheder, for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget ECAI, risikovægtes i henhold til tabel 7, der viser de kompetente myndigheders fordeling af de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger på seks trin på en kreditkvalitetsskala. |
| --- | --- |

73.

Kortsigtede engagementer med kreditinstitutter eller virksomheder, for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget ECAI, risikovægtes i henhold til tabel 7, der viser de kompetente myndigheders fordeling af de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger på seks trin på en kreditkvalitetsskala.

Tabel 7

| Kreditkvalitetstrin | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Risikovægt: | 20 % | 50 % | 100 % | 150 % | 150 % | 150 % |

Kreditkvalitetstrin

1

2

3

4

5

6

Risikovægt:

20 %

50 %

100 %

150 %

150 %

150 %

15.   ENGAGEMENTER MED INSTITUTTER FOR KOLLEKTIV INVESTERING I VÆRDIPAPIRER

| 74. | Engagementer med institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) tillægges, uden at dette berører bestemmelserne i punkt 75-81, en risikovægt på 100 %. |
| --- | --- |

74.

Engagementer med institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) tillægges, uden at dette berører bestemmelserne i punkt 75-81, en risikovægt på 100 %.

| 75. | Engagementer med investeringsinstitutter, for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget ECAI, risikovægtes i henhold til tabel 8, der bygger på de kompetente myndigheders bestemmelse af, hvilket af de seks trin på kreditkvalitetsskalaen de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger skal henføres til. |
| --- | --- |

75.

Engagementer med investeringsinstitutter, for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget ECAI, risikovægtes i henhold til tabel 8, der bygger på de kompetente myndigheders bestemmelse af, hvilket af de seks trin på kreditkvalitetsskalaen de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger skal henføres til.

Tabel 8

| Kreditkvalitetstrin | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Risikovægt: | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % | 150 % |

Kreditkvalitetstrin

1

2

3

4

5

6

Risikovægt:

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

150 %

| 76. | Betragter de kompetente myndigheder en position i et investeringsinstitut som særligt risikobetonet, skal de kræve, at denne position tillægges en risikovægt på 150 %. |
| --- | --- |

76.

Betragter de kompetente myndigheder en position i et investeringsinstitut som særligt risikobetonet, skal de kræve, at denne position tillægges en risikovægt på 150 %.

| 77. | Kreditinstitutterne kan som anført i punkt 79-81 fastsætte risikovægten for et investeringsinstitut, såfremt følgende anerkendelseskriterier er opfyldt:






  a) | investeringsinstituttet ledes af et selskab, der er undergivet en medlemsstats tilsyn, og følgende krav med forbehold af kreditinstituttets kompetente myndigheds godkendelse er overholdt:






  i) | de ledes af et selskab, som er undergivet et tilsyn, der anses for at svare til det, der er fastlagt i Fællesskabets lovgivning, og |
| --- | --- | --- | --- |

77.

Kreditinstitutterne kan som anført i punkt 79-81 fastsætte risikovægten for et investeringsinstitut, såfremt følgende anerkendelseskriterier er opfyldt:

a)

investeringsinstituttet ledes af et selskab, der er undergivet en medlemsstats tilsyn, og følgende krav med forbehold af kreditinstituttets kompetente myndigheds godkendelse er overholdt:

i)

de ledes af et selskab, som er undergivet et tilsyn, der anses for at svare til det, der er fastlagt i Fællesskabets lovgivning, og

| ii) | der sikres det fornødne samarbejde mellem de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

ii)

der sikres det fornødne samarbejde mellem de kompetente myndigheder

| b) | det oplyses i investeringsinstituttets prospekt eller i et tilsvarende dokument:






  i) | hvilke kategorier af aktiver investeringsinstituttet har ret til at investere i, og |
| --- | --- | --- |

b)

det oplyses i investeringsinstituttets prospekt eller i et tilsvarende dokument:

i)

hvilke kategorier af aktiver investeringsinstituttet har ret til at investere i, og

| ii) | hvilke investeringsgrænser der anvendes, såfremt sådanne er fastsat, og hvordan de er beregnet, og |
| --- | --- |

ii)

hvilke investeringsgrænser der anvendes, såfremt sådanne er fastsat, og hvordan de er beregnet, og

| c) | investeringsinstituttet aflægger beretning om sin virksomhed mindst én gang årligt, således at det er muligt at vurdere dets aktiver og passiver, indtægter og transaktioner i den periode, beretningen dækker. |
| --- | --- |

c)

investeringsinstituttet aflægger beretning om sin virksomhed mindst én gang årligt, således at det er muligt at vurdere dets aktiver og passiver, indtægter og transaktioner i den periode, beretningen dækker.

| 78. | Hvis en kompetent myndighed anerkender et investeringsinstitut i et tredjeland som anført i punkt 77, litra a), kan en kompetent myndighed i en anden medlemsstat basere sig på denne anerkendelse uden selv at foretage en vurdering. |
| --- | --- |

78.

Hvis en kompetent myndighed anerkender et investeringsinstitut i et tredjeland som anført i punkt 77, litra a), kan en kompetent myndighed i en anden medlemsstat basere sig på denne anerkendelse uden selv at foretage en vurdering.

| 79. | Har kreditinstituttet kendskab til et investeringsinstituts underliggende engagementer, kan det i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i artikel 78-83, lade disse underliggende engagementer indgå i beregningen af den gennemsnitlige risikovægt for investeringsinstituttet. |
| --- | --- |

79.

Har kreditinstituttet kendskab til et investeringsinstituts underliggende engagementer, kan det i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i artikel 78-83, lade disse underliggende engagementer indgå i beregningen af den gennemsnitlige risikovægt for investeringsinstituttet.

| 80. | Har kreditinstituttet ikke kendskab til de underliggende engagementer i et investeringsinstitut, kan det beregne den gennemsnitlige risikovægt for dette investeringsinstitut i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i artikel 78-83. Det antages i den forbindelse, at investeringsinstituttet først investerer så meget, som det har tilladelse til, i de engagementsklasser, hvor kapitalkravet er højest, og dernæst investerer i de lavere kategorier, indtil den øvre investeringsgrænse er nået. |
| --- | --- |

80.

Har kreditinstituttet ikke kendskab til de underliggende engagementer i et investeringsinstitut, kan det beregne den gennemsnitlige risikovægt for dette investeringsinstitut i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i artikel 78-83. Det antages i den forbindelse, at investeringsinstituttet først investerer så meget, som det har tilladelse til, i de engagementsklasser, hvor kapitalkravet er højest, og dernæst investerer i de lavere kategorier, indtil den øvre investeringsgrænse er nået.

| 81. | Kreditinstitutter kan i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i punkt 79 og 80, gøre brug af en tredjemand til at beregne og indberette en risikovægt for investeringsinstituttet, forudsat at beregningens og indberetningens nøjagtighed er tilstrækkelig sikret. |
| --- | --- |

81.

Kreditinstitutter kan i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i punkt 79 og 80, gøre brug af en tredjemand til at beregne og indberette en risikovægt for investeringsinstituttet, forudsat at beregningens og indberetningens nøjagtighed er tilstrækkelig sikret.

16.   ANDRE POSTER

16.1.   Behandling

| 82. | Materielle aktiver i henhold til artikel 4, stk. 10, i direktiv 86/635/EØF tillægges en risikovægt på 100 %. |
| --- | --- |

82.

Materielle aktiver i henhold til artikel 4, stk. 10, i direktiv 86/635/EØF tillægges en risikovægt på 100 %.

| 83. | Periodeafgrænsningsposter, hvor kreditinstituttet ikke er i stand til at bestemme modparten i overensstemmelse med direktiv 86/635/EØF, tillægges en risikovægt på 100 %. |
| --- | --- |

83.

Periodeafgrænsningsposter, hvor kreditinstituttet ikke er i stand til at bestemme modparten i overensstemmelse med direktiv 86/635/EØF, tillægges en risikovægt på 100 %.

| 84. | Likvide midler under overførsel tillægges en risikovægt på 20 %. Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler tillægges en risikovægt på 0 %. |
| --- | --- |

84.

Likvide midler under overførsel tillægges en risikovægt på 20 %. Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler tillægges en risikovægt på 0 %.

| 85. | Medlemsstaterne kan tillade en risikovægt på 10 % for engagementer med kreditinstitutter, som er specialiseret i interbankmarkeder og markeder for offentlig gæld i hjemlandet, og som er underkastet nøje tilsyn af de kompetente myndigheder, når de nævnte aktivposter er helt og fuldt garanteret til hjemlandets kompetente myndigheders tilfredshed ved en kombination af aktivposter, som vægtes med 0 eller 20 % og er anerkendt af myndighederne som passende sikkerhed. |
| --- | --- |

85.

Medlemsstaterne kan tillade en risikovægt på 10 % for engagementer med kreditinstitutter, som er specialiseret i interbankmarkeder og markeder for offentlig gæld i hjemlandet, og som er underkastet nøje tilsyn af de kompetente myndigheder, når de nævnte aktivposter er helt og fuldt garanteret til hjemlandets kompetente myndigheders tilfredshed ved en kombination af aktivposter, som vægtes med 0 eller 20 % og er anerkendt af myndighederne som passende sikkerhed.

| 86. | Beholdninger af aktier og andre kapitalinteresser tillægges en risikovægt på mindst 100 %, medmindre de fratrækkes egenkapitalen. |
| --- | --- |

86.

Beholdninger af aktier og andre kapitalinteresser tillægges en risikovægt på mindst 100 %, medmindre de fratrækkes egenkapitalen.

| 87. | Guldbarrer, der opbevares i egne boksanlæg eller hos tredjemand, tillægges, for så vidt de understøttes af indskud i guld, en risikovægt på 0 %. |
| --- | --- |

87.

Guldbarrer, der opbevares i egne boksanlæg eller hos tredjemand, tillægges, for så vidt de understøttes af indskud i guld, en risikovægt på 0 %.

| 88. | I tilfælde af salgs- og tilbagekøbsaftaler samt køb i henhold til terminskontrakt anvendes risikovægten for de omhandlede aktiver og ikke for modparterne. |
| --- | --- |

88.

I tilfælde af salgs- og tilbagekøbsaftaler samt køb i henhold til terminskontrakt anvendes risikovægten for de omhandlede aktiver og ikke for modparterne.

| 89. | Hvis et kreditinstitut yder kreditbeskyttelse for en række engagementer, således at den n'te misligholdelse i forbindelse med disse engagementer bevirker, at betalingen forfalder, hvorved kontrakten bringes til ophør, tillægges de risikovægte, der er anført i artikel 94-101, forudsat at der er foretaget en ekstern kreditvurdering af produktet med hjælp fra et anerkendt ECAI. Er produktet ikke vurderet af et anerkendt ECAI, aggregeres risikovægtene for samtlige engagementer i kurven med undtagelse af n-1-engagementer op til højst 1 250 %, hvorefter de multipliceres med den nominelle værdi af den beskyttelse, der ydes af kreditderivatet, for at nå frem til den risikovægtede værdi af aktiverne. De n-1-engagementer, der ikke indgår i aggregeringen, fastsættes således, at de indbefatter de engagementer, der hver især resulterer i en lavere risikovægtet værdi end den risikovægtede værdi af samtlige engagementer i aggregeringen. |
| --- | --- |

89.

Hvis et kreditinstitut yder kreditbeskyttelse for en række engagementer, således at den n'te misligholdelse i forbindelse med disse engagementer bevirker, at betalingen forfalder, hvorved kontrakten bringes til ophør, tillægges de risikovægte, der er anført i artikel 94-101, forudsat at der er foretaget en ekstern kreditvurdering af produktet med hjælp fra et anerkendt ECAI. Er produktet ikke vurderet af et anerkendt ECAI, aggregeres risikovægtene for samtlige engagementer i kurven med undtagelse af n-1-engagementer op til højst 1 250 %, hvorefter de multipliceres med den nominelle værdi af den beskyttelse, der ydes af kreditderivatet, for at nå frem til den risikovægtede værdi af aktiverne. De n-1-engagementer, der ikke indgår i aggregeringen, fastsættes således, at de indbefatter de engagementer, der hver især resulterer i en lavere risikovægtet værdi end den risikovægtede værdi af samtlige engagementer i aggregeringen.

Del 2 — Anerkendelse af eksterne kreditvurderingsinstitutter og konvertering af deres kreditvurderinger

1.   METODOLOGI

1.1.   Objektivitet

| 1. | De kompetente myndigheder skal kontrollere, at den metodologi, der danner grundlag for kreditvurderingerne, er stringent, systematisk og tidsmæssigt sammenhængende, og at den valideres på baggrund af den historiske erfaring. |
| --- | --- |

1.

De kompetente myndigheder skal kontrollere, at den metodologi, der danner grundlag for kreditvurderingerne, er stringent, systematisk og tidsmæssigt sammenhængende, og at den valideres på baggrund af den historiske erfaring.

1.2.   Uafhængighed

| 2. | De kompetente myndigheder skal kontrollere, at metodologien friholdes for ydre politiske påvirkninger eller begrænsninger og for økonomisk pres, der kan indvirke på kreditvurderingen. |
| --- | --- |

2.

De kompetente myndigheder skal kontrollere, at metodologien friholdes for ydre politiske påvirkninger eller begrænsninger og for økonomisk pres, der kan indvirke på kreditvurderingen.

| 3. | De kompetente myndigheder tager stilling til, om ECAI'ets metodologi er uafhængig, ved hjælp af en række faktorer, heriblandt:






  a) | ECAI'ets ejer- og organisationsstruktur |
| --- | --- | --- |

3.

De kompetente myndigheder tager stilling til, om ECAI'ets metodologi er uafhængig, ved hjælp af en række faktorer, heriblandt:

a)

ECAI'ets ejer- og organisationsstruktur

| b) | ECAI'ets økonomiske ressourcer |
| --- | --- |

b)

ECAI'ets økonomiske ressourcer

| c) | ECAI'ets personale og ekspertise, og |
| --- | --- |

c)

ECAI'ets personale og ekspertise, og

| d) | ECAI'ets ledelse. |
| --- | --- |

d)

ECAI'ets ledelse.

1.3.   Løbende kontrol

| 4. | De kompetente myndigheder skal kontrollere, at ECAI'er løbende reviderer deres kreditvurderinger og tilpasser dem til ændringer i den finansielle situation. Vurderingerne revideres efter alle vigtige begivenheder og mindst én gang om året. |
| --- | --- |

4.

De kompetente myndigheder skal kontrollere, at ECAI'er løbende reviderer deres kreditvurderinger og tilpasser dem til ændringer i den finansielle situation. Vurderingerne revideres efter alle vigtige begivenheder og mindst én gang om året.

| 5. | Inden de kompetente myndigheder giver deres godkendelse, skal de kontrollere, at der for hvert enkelt markedssegment benyttes en vurderingsmetodologi, som bl.a. bygger på følgende standarder:






  a) | der foretages en nærmere efterprøvning (»backtesting«) mindst én gang om året |
| --- | --- | --- |

5.

Inden de kompetente myndigheder giver deres godkendelse, skal de kontrollere, at der for hvert enkelt markedssegment benyttes en vurderingsmetodologi, som bl.a. bygger på følgende standarder:

a)

der foretages en nærmere efterprøvning (»backtesting«) mindst én gang om året

| b) | de kompetente myndigheder sikrer sig, at ECAI'et foretager regelmæssige revideringer, og |
| --- | --- |

b)

de kompetente myndigheder sikrer sig, at ECAI'et foretager regelmæssige revideringer, og

| c) | de kompetente myndigheder kan ved henvendelse til ECAI'et få oplyst, hvilke kontakter det har haft med den overordnede ledelse i de enheder, det rater. |
| --- | --- |

c)

de kompetente myndigheder kan ved henvendelse til ECAI'et få oplyst, hvilke kontakter det har haft med den overordnede ledelse i de enheder, det rater.

| 6. | De kompetente myndigheder skal træffe passende foranstaltninger til at sikre, at ECAI'erne øjeblikkeligt underretter dem om alle væsentlige ændringer af den metodologi, der danner grundlag for kreditvurderingerne. |
| --- | --- |

6.

De kompetente myndigheder skal træffe passende foranstaltninger til at sikre, at ECAI'erne øjeblikkeligt underretter dem om alle væsentlige ændringer af den metodologi, der danner grundlag for kreditvurderingerne.

1.4.   Gennemsigtighed og offentliggørelse

| 7. | De kompetente myndigheder skal træffe passende foranstaltninger til at sikre, at principperne i den metodologi, ECAI'et benytter, når det udarbejder kreditvurderinger, gøres offentligt tilgængelige, således at alle potentielle brugere bliver i stand til at bedømme, om disse vurderinger foretages på en fornuftig måde. |
| --- | --- |

7.

De kompetente myndigheder skal træffe passende foranstaltninger til at sikre, at principperne i den metodologi, ECAI'et benytter, når det udarbejder kreditvurderinger, gøres offentligt tilgængelige, således at alle potentielle brugere bliver i stand til at bedømme, om disse vurderinger foretages på en fornuftig måde.

2.   INDIVIDUELLE KREDITVURDERINGER

2.1.   Troværdighed og markedsaccept

| 8. | De kompetente myndigheder skal kontrollere, at ECAI'ernes individuelle kreditvurderinger opfattes som troværdige og pålidelige hos brugerne af disse kreditvurderinger. |
| --- | --- |

8.

De kompetente myndigheder skal kontrollere, at ECAI'ernes individuelle kreditvurderinger opfattes som troværdige og pålidelige hos brugerne af disse kreditvurderinger.

| 9. | De kompetente myndigheder skal bedømme vurderingernes troværdighed ved hjælp af en række faktorer, heriblandt:






  a) | ECAI'ets markedsandel |
| --- | --- | --- |

9.

De kompetente myndigheder skal bedømme vurderingernes troværdighed ved hjælp af en række faktorer, heriblandt:

a)

ECAI'ets markedsandel

| b) | ECAI'ets indtægter og i mere overordnet forstand dets økonomiske ressourcer |
| --- | --- |

b)

ECAI'ets indtægter og i mere overordnet forstand dets økonomiske ressourcer

| c) | hvorvidt den pågældende rating anvendes til prissætning, og |
| --- | --- |

c)

hvorvidt den pågældende rating anvendes til prissætning, og

| d) | hvorvidt mindst to kreditinstitutter gør brug af ECAI's rating til individuelle kreditvurderinger ved emission af obligationer og/eller vurdering af kreditrisici. |
| --- | --- |

d)

hvorvidt mindst to kreditinstitutter gør brug af ECAI's rating til individuelle kreditvurderinger ved emission af obligationer og/eller vurdering af kreditrisici.

2.2.   Gennemsigtighed og offentliggørelse

| 10. | De kompetente myndigheder skal kontrollere, at individuelle kreditvurderinger som et minimum gøres tilgængelige på samme vilkår for alle kreditinstitutter, der har en legitim interesse i disse individuelle kreditvurderinger. |
| --- | --- |

10.

De kompetente myndigheder skal kontrollere, at individuelle kreditvurderinger som et minimum gøres tilgængelige på samme vilkår for alle kreditinstitutter, der har en legitim interesse i disse individuelle kreditvurderinger.

| 11. | De kompetente myndigheder skal navnlig kontrollere, at individuelle kreditvurderinger på samme vilkår som for tilsvarende indenlandske parter er tilgængelige for ikke-indenlandske kreditinstitutter, der har en legitim interesse i disse individuelle kreditvurderinger. |
| --- | --- |

11.

De kompetente myndigheder skal navnlig kontrollere, at individuelle kreditvurderinger på samme vilkår som for tilsvarende indenlandske parter er tilgængelige for ikke-indenlandske kreditinstitutter, der har en legitim interesse i disse individuelle kreditvurderinger.

3.   »KONVERTERING«

| 12. | De kompetente myndigheder skal for at kunne sondre mellem de relative risikograder, der fremkommer ved hver enkelt kreditvurdering, tage hensyn til kvantitative faktorer såsom den langsigtede misligholdelsesrate for alle poster med samme kreditvurdering. Hvis det pågældende ECAI er nystiftet eller kun har indsamlet få data om misligholdelser, skal de kompetente myndigheder anmode det om at oplyse, hvad det anser for at være den langsigtede misligholdelsesrate for alle poster med samme kreditvurdering. |
| --- | --- |

12.

De kompetente myndigheder skal for at kunne sondre mellem de relative risikograder, der fremkommer ved hver enkelt kreditvurdering, tage hensyn til kvantitative faktorer såsom den langsigtede misligholdelsesrate for alle poster med samme kreditvurdering. Hvis det pågældende ECAI er nystiftet eller kun har indsamlet få data om misligholdelser, skal de kompetente myndigheder anmode det om at oplyse, hvad det anser for at være den langsigtede misligholdelsesrate for alle poster med samme kreditvurdering.

| 13. | De kompetente myndigheder skal for at kunne sondre mellem de relative risikograder, der fremkommer ved hver enkelt kreditvurdering, tage hensyn til kvalitative faktorer, heriblandt hvilken gruppe af udstedere ECAI'et dækker, hvilke kreditvurderinger ECAI'et foretager, hvad den enkelte kreditvurdering indeholder, og hvordan ECAI'et definerer misligholdelse. |
| --- | --- |

13.

De kompetente myndigheder skal for at kunne sondre mellem de relative risikograder, der fremkommer ved hver enkelt kreditvurdering, tage hensyn til kvalitative faktorer, heriblandt hvilken gruppe af udstedere ECAI'et dækker, hvilke kreditvurderinger ECAI'et foretager, hvad den enkelte kreditvurdering indeholder, og hvordan ECAI'et definerer misligholdelse.

| 14. | De kompetente myndigheder skal sammenligne misligholdelsesraten for hver enkelt kreditvurdering, der er foretaget af det konkrete ECAI, med en benchmark baseret på den misligholdelsesrate, som andre ECAI'er har registreret for en udstedergruppe, der efter de kompetente myndigheders opfattelse repræsenterer en tilsvarende kreditrisiko. |
| --- | --- |

14.

De kompetente myndigheder skal sammenligne misligholdelsesraten for hver enkelt kreditvurdering, der er foretaget af det konkrete ECAI, med en benchmark baseret på den misligholdelsesrate, som andre ECAI'er har registreret for en udstedergruppe, der efter de kompetente myndigheders opfattelse repræsenterer en tilsvarende kreditrisiko.

| 15. | Finder de kompetente myndigheder, at den misligholdelsesrate, som et konkret ECAI har registreret ved en kreditvurdering, til stadighed er betydeligt højere end benchmarken, skal disse myndigheder henføre ECAI'ets kreditvurdering til et højere kreditkvalitetstrin på kreditkvalitetsskalaen. |
| --- | --- |

15.

Finder de kompetente myndigheder, at den misligholdelsesrate, som et konkret ECAI har registreret ved en kreditvurdering, til stadighed er betydeligt højere end benchmarken, skal disse myndigheder henføre ECAI'ets kreditvurdering til et højere kreditkvalitetstrin på kreditkvalitetsskalaen.

| 16. | Hvis de kompetente myndigheder har forhøjet den risikovægt, som et konkret ECAI har fastsat i forbindelse med en bestemt kreditvurdering, og ECAI'et godtgør, at den misligholdelsesrate, der er registreret ved denne kreditvurdering, ikke længere til stadighed er betydeligt højere end benchmarken, kan de kompetente myndigheder beslutte at flytte ECAI'ets kreditvurdering tilbage til det oprindelige kreditkvalitetstrin på kreditkvalitetsskalaen. |
| --- | --- |

16.

Hvis de kompetente myndigheder har forhøjet den risikovægt, som et konkret ECAI har fastsat i forbindelse med en bestemt kreditvurdering, og ECAI'et godtgør, at den misligholdelsesrate, der er registreret ved denne kreditvurdering, ikke længere til stadighed er betydeligt højere end benchmarken, kan de kompetente myndigheder beslutte at flytte ECAI'ets kreditvurdering tilbage til det oprindelige kreditkvalitetstrin på kreditkvalitetsskalaen.

Del 3 — Anvendelse af kreditvurderinger fra eksterne kreditvurderingsinstitutter til fastlæggelse af risikovægte

1.   BEHANDLING

| 1. | Et kreditinstitut kan udnævne et eller flere anerkendte ECAI'er til fastsættelse af risikovægte for aktivposter og ikke-balanceførte poster. |
| --- | --- |

1.

Et kreditinstitut kan udnævne et eller flere anerkendte ECAI'er til fastsættelse af risikovægte for aktivposter og ikke-balanceførte poster.

| 2. | Et kreditinstitut, der beslutter at anvende kreditvurderinger udarbejdet af et anerkendt ECAI for en bestemt kategori af poster, skal anvende disse kreditvurderinger konsekvent for alle engagementer inden for denne kategori. |
| --- | --- |

2.

Et kreditinstitut, der beslutter at anvende kreditvurderinger udarbejdet af et anerkendt ECAI for en bestemt kategori af poster, skal anvende disse kreditvurderinger konsekvent for alle engagementer inden for denne kategori.

| 3. | Et kreditinstitut, der beslutter at anvende kreditvurderinger udarbejdet af et anerkendt ECAI, skal anvende dem vedvarende og konsekvent over tid. |
| --- | --- |

3.

Et kreditinstitut, der beslutter at anvende kreditvurderinger udarbejdet af et anerkendt ECAI, skal anvende dem vedvarende og konsekvent over tid.

| 4. | Kreditinstituttet kan kun anvende kreditvurderinger fra ECAI'er, hvis de indbefatter samtlige beløb, dvs. både hovedstolen og de renter, der er påløbet. |
| --- | --- |

4.

Kreditinstituttet kan kun anvende kreditvurderinger fra ECAI'er, hvis de indbefatter samtlige beløb, dvs. både hovedstolen og de renter, der er påløbet.

| 5. | Hvis der for en rated post kun foreligger én kreditvurdering fra et udpeget ECAI, skal denne kreditvurdering anvendes til fastsættelse af risikovægten for denne post. |
| --- | --- |

5.

Hvis der for en rated post kun foreligger én kreditvurdering fra et udpeget ECAI, skal denne kreditvurdering anvendes til fastsættelse af risikovægten for denne post.

| 6. | Hvis der foreligger to kreditvurderinger fra udpegede ECAI'er, og disse kreditvurderinger opstiller to forskellige risikovægte for en rated post, tillægges den højeste risikovægt. |
| --- | --- |

6.

Hvis der foreligger to kreditvurderinger fra udpegede ECAI'er, og disse kreditvurderinger opstiller to forskellige risikovægte for en rated post, tillægges den højeste risikovægt.

| 7. | Hvis der for en rated post foreligger mere end to kreditvurderinger fra udpegede ECAI'er, skal de to vurderinger, der resulterer i de to laveste risikovægte, lægges til grund. Hvis de to laveste risikovægte afviger fra hinanden, tillægges den højeste risikovægt. Hvis de to laveste risikovægte er ens, tillægges denne risikovægt. |
| --- | --- |

7.

Hvis der for en rated post foreligger mere end to kreditvurderinger fra udpegede ECAI'er, skal de to vurderinger, der resulterer i de to laveste risikovægte, lægges til grund. Hvis de to laveste risikovægte afviger fra hinanden, tillægges den højeste risikovægt. Hvis de to laveste risikovægte er ens, tillægges denne risikovægt.

2.   KREDITVURDERING AF UDSTEDERE OG EMISSIONER

| 8. | Foreligger der en kreditvurdering for et specifikt emissionsprogram eller en specifik emissionsfacilitet, som den post, der repræsenterer engagementet, indgår i, skal denne kreditvurdering anvendes til fastsættelse af risikovægten for denne post. |
| --- | --- |

8.

Foreligger der en kreditvurdering for et specifikt emissionsprogram eller en specifik emissionsfacilitet, som den post, der repræsenterer engagementet, indgår i, skal denne kreditvurdering anvendes til fastsættelse af risikovægten for denne post.

| 9. | Når der ikke foreligger en umiddelbart anvendelig kreditvurdering for en bestemt post, men der foreligger en kreditvurdering for et specifikt emissionsprogram eller en specifik emissionsfacilitet, som den post, der repræsenterer engagementet, ikke indgår i, eller der foreligger en generel kreditvurdering af udstederen, skal denne kreditvurdering anvendes, hvis den resulterer i en højere risikovægt, end der ellers ville opnås, eller hvis den resulterer i en lavere risikovægt, og det pågældende engagement i alle henseender rangerer pari passu eller anses for privilegeret i forhold til det specifikke emissionsprogram eller den specifikke emissionsfacilitet eller i givet fald i forhold til den pågældende udsteders privilegerede usikrede engagementer. |
| --- | --- |

9.

Når der ikke foreligger en umiddelbart anvendelig kreditvurdering for en bestemt post, men der foreligger en kreditvurdering for et specifikt emissionsprogram eller en specifik emissionsfacilitet, som den post, der repræsenterer engagementet, ikke indgår i, eller der foreligger en generel kreditvurdering af udstederen, skal denne kreditvurdering anvendes, hvis den resulterer i en højere risikovægt, end der ellers ville opnås, eller hvis den resulterer i en lavere risikovægt, og det pågældende engagement i alle henseender rangerer pari passu eller anses for privilegeret i forhold til det specifikke emissionsprogram eller den specifikke emissionsfacilitet eller i givet fald i forhold til den pågældende udsteders privilegerede usikrede engagementer.

| 10. | Punkt 8 og 9 er ikke til hinder for anvendelsen af punkt 68-71 i del 1. |
| --- | --- |

10.

Punkt 8 og 9 er ikke til hinder for anvendelsen af punkt 68-71 i del 1.

| 11. | Kreditvurderinger af udstedere, der tilhører en koncern, kan ikke anvendes som kreditvurderinger af andre udstedere inden for samme koncern. |
| --- | --- |

11.

Kreditvurderinger af udstedere, der tilhører en koncern, kan ikke anvendes som kreditvurderinger af andre udstedere inden for samme koncern.

3.   LANGSIGTEDE OG KORTSIGTEDE KREDITVURDERINGER

| 12. | Kortsigtede kreditvurderinger kan kun anvendes på kortfristede aktivposter og poster under stregen i forbindelse med engagementer med institutter og virksomheder. |
| --- | --- |

12.

Kortsigtede kreditvurderinger kan kun anvendes på kortfristede aktivposter og poster under stregen i forbindelse med engagementer med institutter og virksomheder.

| 13. | En kortsigtet kreditvurdering finder kun anvendelse på den post, som den kortsigtede kreditvurdering omhandler, og må ikke benyttes til beregning af risikovægte for andre poster. |
| --- | --- |

13.

En kortsigtet kreditvurdering finder kun anvendelse på den post, som den kortsigtede kreditvurdering omhandler, og må ikke benyttes til beregning af risikovægte for andre poster.

| 14. | Uanset bestemmelserne i punkt 13 vil det, hvis en facilitet med kortsigtet rating tillægges en risikovægt på 150 %, medføre, at alle ikke-ratede usikrede engagementer med den pågældende låntager også tillægges en risikovægt på 150 % uden hensyn til, om disse engagementer er kortfristede eller langfristede. |
| --- | --- |

14.

Uanset bestemmelserne i punkt 13 vil det, hvis en facilitet med kortsigtet rating tillægges en risikovægt på 150 %, medføre, at alle ikke-ratede usikrede engagementer med den pågældende låntager også tillægges en risikovægt på 150 % uden hensyn til, om disse engagementer er kortfristede eller langfristede.

| 15. | Uanset bestemmelserne i punkt 13 vil intet ikke-rated kortfristet engagement kunne tillægges en risikovægt på under 100 %, hvis en facilitet med kortsigtet rating tillægges en risikovægt på 50 %. |
| --- | --- |

15.

Uanset bestemmelserne i punkt 13 vil intet ikke-rated kortfristet engagement kunne tillægges en risikovægt på under 100 %, hvis en facilitet med kortsigtet rating tillægges en risikovægt på 50 %.

4.   POSTER I NATIONAL OG UDENLANDSK VALUTA

| 16. | En kreditvurdering, som vedrører en post, der er denomineret i skyldnerens nationale valuta, kan ikke anvendes til beregning af en risikovægt for et andet engagement med samme låntager, når dette engagement er denomineret i udenlandsk valuta. |
| --- | --- |

16.

En kreditvurdering, som vedrører en post, der er denomineret i skyldnerens nationale valuta, kan ikke anvendes til beregning af en risikovægt for et andet engagement med samme låntager, når dette engagement er denomineret i udenlandsk valuta.

| 17. | Uanset bestemmelserne i punkt 16 kan de kompetente myndigheder, når et engagement vedrører et kreditinstituts involvering i et lån, som er bevilget af en multinational udviklingsbank, der har status af privilegeret kreditor på markedet, tillade, at kreditvurderingen af låntagerens post i national valuta anvendes til fastsættelse af en risikovægt. |
| --- | --- |

17.

Uanset bestemmelserne i punkt 16 kan de kompetente myndigheder, når et engagement vedrører et kreditinstituts involvering i et lån, som er bevilget af en multinational udviklingsbank, der har status af privilegeret kreditor på markedet, tillade, at kreditvurderingen af låntagerens post i national valuta anvendes til fastsættelse af en risikovægt.

---

(1)  EUT L 250 af 2.10.2003, s. 10.

BILAG VII

METODEN MED INTERNE RATINGS

Del 1 — Risikovægtede værdier af engagementer og forventede tab

1.   BEREGNING AF RISIKOVÆGTEDE VÆRDIER AF ENGAGEMENTER I RELATION TIL KREDITRISIKO

| 1. | Medmindre andet er bestemt, fastsættes inputparametrene sandsynlighed for misligholdelse (»probability of default« (PD)), tab i tilfælde af misligholdelse (»loss given default« (LGD)) og løbetid (»maturity« (M)) som anført i del 2, mens engagementets værdi fastsættes som anført i del 3. |
| --- | --- |

1.

Medmindre andet er bestemt, fastsættes inputparametrene sandsynlighed for misligholdelse (»probability of default« (PD)), tab i tilfælde af misligholdelse (»loss given default« (LGD)) og løbetid (»maturity« (M)) som anført i del 2, mens engagementets værdi fastsættes som anført i del 3.

| 2. | De enkelte engagementers risikovægtede værdi beregnes efter følgende formler: |
| --- | --- |

2.

De enkelte engagementers risikovægtede værdi beregnes efter følgende formler:

1.1.   Risikovægtede værdier af engagementer med virksomheder, institutioner, centralregeringer og centralbanker

| 3. | Med forbehold af bestemmelserne i punkt 5-9 beregnes de risikovægtede værdier af engagementer med virksomheder, institutioner, centralregeringer og centralbanker efter følgende formler:
  Korrelation (R) = 0,12 × (1 – EXP(– 50 * PD))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP(– 50 * PD))/(1 – EXP(– 50))]
  Amortisationsfaktor (b) = (0,11852 – 0,05478 * ln(PD))2

  Risikovægt (RW) = (LGD * N[(1 – R) –0,5 * G(PD) + (R/(1 – )) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD * (1 – 1,5 * b) -1 * (1 + (M – 2,5) * b) * 12,5 * 1,06
  N(x) angiver den kumulative fordelingsfunktion for en normeret normalfordelt stokastisk variabel (dvs. sandsynligheden for, at en normalfordelt stokastisk variabel med middelværdi 0 og varians 1 er mindre end eller lig med x). G(z) angiver den inverse kumulative fordelingsfunktion for en normeret normalfordelt stokastisk variabel (dvs. den x-værdi, for hvilken det gælder, at N(x) = z).
  Hvis PD = 0, er RW: 0.
  Hvis PD = 1:






  — | ved misligholdte engagementer, hvor kreditinstitutterne anvender LGD værdierne i del 2, punkt 8, er RW:0, og |
| --- | --- | --- |

3.

Med forbehold af bestemmelserne i punkt 5-9 beregnes de risikovægtede værdier af engagementer med virksomheder, institutioner, centralregeringer og centralbanker efter følgende formler:

Korrelation (R) = 0,12 × (1 – EXP(– 50 * PD))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP(– 50 * PD))/(1 – EXP(– 50))]

Amortisationsfaktor (b) = (0,11852 – 0,05478 * ln(PD))2

Risikovægt (RW) = (LGD * N[(1 – R) –0,5 * G(PD) + (R/(1 – )) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD * (1 – 1,5 * b) -1 * (1 + (M – 2,5) * b) * 12,5 * 1,06

N(x) angiver den kumulative fordelingsfunktion for en normeret normalfordelt stokastisk variabel (dvs. sandsynligheden for, at en normalfordelt stokastisk variabel med middelværdi 0 og varians 1 er mindre end eller lig med x). G(z) angiver den inverse kumulative fordelingsfunktion for en normeret normalfordelt stokastisk variabel (dvs. den x-værdi, for hvilken det gælder, at N(x) = z).

Hvis PD = 0, er RW: 0.

Hvis PD = 1:

—

ved misligholdte engagementer, hvor kreditinstitutterne anvender LGD værdierne i del 2, punkt 8, er RW:0, og

| — | ved misligholdte engagementer, hvor kreditinstitutterne anvender egne estimater for LGD, er RW: Max{0,12,5 * (LGD-ELBE)} |
| --- | --- |

—

ved misligholdte engagementer, hvor kreditinstitutterne anvender egne estimater for LGD, er RW: Max{0,12,5 * (LGD-ELBE)}

hvor ELBE er kreditinstituttets bedste estimat for forventet tab på det misligholdte engagement i overensstemmelse med dette bilags del 4, punkt 80.

Værdien af det risikovægtede engagement = RW * engagementets værdi

| 4. | De risikovægtede værdier af hvert enkelt engagement, der opfylder kravene i bilag VIII, del 1, punkt 29 og bilag VIII, del 2, punkt 22, kan justeres efter følgende formel:
  Værdien af det risikovægtede engagement = RW * engagementets værdi * (0,15 + 160 * PDpp)
  hvor
  PDpp = sandsynlighed for misligholdelse (PD) for udbyderen af kreditrisikoafdækningen
  RW beregnes ved hjælp af den relevante risikovægtformel, der er anført i punkt 3, for engagementet, sandsynlighed for misligholdelse (PD) for skyldneren og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for et sammenligneligt direkte engagement med udbyderen af kreditrisikoafdækningen. Amortisationsfaktoren (b) beregnes på grundlag af sandsynligheden for misligholdelse (PD) for udbyderen af kreditrisikoafdækningen eller sandsynligheden for misligholdelse (PD) for skyldneren afhængig af, hvilken værdi der er lavest. |
| --- | --- |

4.

De risikovægtede værdier af hvert enkelt engagement, der opfylder kravene i bilag VIII, del 1, punkt 29 og bilag VIII, del 2, punkt 22, kan justeres efter følgende formel:

Værdien af det risikovægtede engagement = RW * engagementets værdi * (0,15 + 160 * PDpp)

hvor

PDpp = sandsynlighed for misligholdelse (PD) for udbyderen af kreditrisikoafdækningen

RW beregnes ved hjælp af den relevante risikovægtformel, der er anført i punkt 3, for engagementet, sandsynlighed for misligholdelse (PD) for skyldneren og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for et sammenligneligt direkte engagement med udbyderen af kreditrisikoafdækningen. Amortisationsfaktoren (b) beregnes på grundlag af sandsynligheden for misligholdelse (PD) for udbyderen af kreditrisikoafdækningen eller sandsynligheden for misligholdelse (PD) for skyldneren afhængig af, hvilken værdi der er lavest.

| 5. | For engagementer med virksomheder, som tilhører en koncern, hvis samlede årsomsætning er på under 50 mio. euro, kan kreditinstitutterne anvende følgende korrelationsformel til beregning af risikovægtene for erhvervsengagementer. S står i denne formel for den samlede årsomsætning i mio. euro, hvor 5 mio. euro
  Korrelation (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]– 0,04 * (1 – ( S – 5)/45)
  Kreditinstitutter skal lægge koncernens samlede aktiver til grund i stedet for den samlede årsomsætning, hvis den samlede årsomsætning ikke udgør en relevant indikator for virksomhedens størrelse, og de samlede aktiver udgør en mere relevant indikator end den samlede årsomsætning. |
| --- | --- |

5.

For engagementer med virksomheder, som tilhører en koncern, hvis samlede årsomsætning er på under 50 mio. euro, kan kreditinstitutterne anvende følgende korrelationsformel til beregning af risikovægtene for erhvervsengagementer. S står i denne formel for den samlede årsomsætning i mio. euro, hvor 5 mio. euro

Korrelation (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]– 0,04 * (1 – ( S – 5)/45)

Kreditinstitutter skal lægge koncernens samlede aktiver til grund i stedet for den samlede årsomsætning, hvis den samlede årsomsætning ikke udgør en relevant indikator for virksomhedens størrelse, og de samlede aktiver udgør en mere relevant indikator end den samlede årsomsætning.

| 6. | Hvis kreditinstituttet i forbindelse med specialiserede udlånsengagementer ikke kan godtgøre, at dets estimater af sandsynligheden for misligholdelse opfylder de minimumskrav, der er anført i del 4, skal det fastsætte risikovægte for disse engagementer i henhold til tabel 1.
  Tabel 1










  Restløbetid | kategori 1 | kategori 2 | kategori 3 | kategori 4 | kategori 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Under 2

  år | 50 % | 70 % | 115 % | 250 % | 0 % |
| 2

  år eller derover | 70 % | 90 % | 115 % | 250 % | 0 % |

6.

Hvis kreditinstituttet i forbindelse med specialiserede udlånsengagementer ikke kan godtgøre, at dets estimater af sandsynligheden for misligholdelse opfylder de minimumskrav, der er anført i del 4, skal det fastsætte risikovægte for disse engagementer i henhold til tabel 1.

Tabel 1

Restløbetid

kategori 1

kategori 2

kategori 3

kategori 4

kategori 5

Formula

50 %

70 %

115 %

250 %

0 %

Formula

70 %

90 %

115 %

250 %

0 %

De kompetente myndigheder kan tillade, at kreditinstitutter som hovedregel fastsætter særligt fordelagtige risikovægte på 50 % for engagementer i kategori 1 og en risikovægt på 70 % for engagementer i kategori 2, forudsat at kreditinstitutternes emissions- og andre risikokarakteristika berettiger en placering i den relevante kategori.

Kreditinstitutterne skal ved fastsættelsen af risikovægte for specialiserede udlånsengagementer tage hensyn til følgende faktorer: den finansielle styrke, det politiske og lovgivningsmæssige miljø, transaktionernes og/eller aktivernes art, garantistillerens og virksomhedens styrke samt eventuelle indtægter fra offentlig-private partnerskaber og værdipapirporteføljen.

| 7. | Med hensyn til deres erhvervede fordringer på selskaber skal kreditinstitutter opfylde de minimumskrav, der er angivet i del 4, punkt 105-109. I forbindelse med erhvervede fordringer på selskaber, der også opfylder betingelserne i punkt 14, kan standarderne i del 4 for risikokvantificering af detailengagementer anvendes, hvis det ville være urimeligt belastende for et kreditinstitut at benytte de standarder for risikokvantificering af erhvervsengagementer, der er fastsat i del 4. |
| --- | --- |

7.

Med hensyn til deres erhvervede fordringer på selskaber skal kreditinstitutter opfylde de minimumskrav, der er angivet i del 4, punkt 105-109. I forbindelse med erhvervede fordringer på selskaber, der også opfylder betingelserne i punkt 14, kan standarderne i del 4 for risikokvantificering af detailengagementer anvendes, hvis det ville være urimeligt belastende for et kreditinstitut at benytte de standarder for risikokvantificering af erhvervsengagementer, der er fastsat i del 4.

| 8. | Når der er tale om erhvervede fordringer på selskaber, kan købsrabatter, der kan tilbagebetales, eller fuld eller delvis sikkerhedsstillelse for første del af et tab som følge af misligholdelse, udvandingstab eller begge dele behandles som »first-loss«-positioner som led i IRB-securitisationsrammerne. |
| --- | --- |

8.

Når der er tale om erhvervede fordringer på selskaber, kan købsrabatter, der kan tilbagebetales, eller fuld eller delvis sikkerhedsstillelse for første del af et tab som følge af misligholdelse, udvandingstab eller begge dele behandles som »first-loss«-positioner som led i IRB-securitisationsrammerne.

| 9. | Hvis et kreditinstitut yder kreditbeskyttelse for en række engagementer, således at den n'te misligholdelse i forbindelse med disse engagementer bevirker, at betalingen forfalder, hvorved kontrakten bringes til ophør, anvendes de risikovægte, der er anført i artikel 94-101, forudsat at der er foretaget en ekstern kreditvurdering af produktet med hjælp fra et anerkendt ECAI. Er produktet ikke vurderet af et anerkendt ECAI, aggregeres risikovægtene for samtlige engagementer i kurven med undtagelse af n-1-engagementer, hvor summen af værdien af det forventede tab multipliceret med 12,5 og af det risikovægtede engagement ikke overstiger den nominelle værdi af den beskyttelse, der ydes af kreditderivatet, multipliceret med 12,5. De n-1-engagementer, der ikke indgår i aggregeringen, fastsættes således, at de indbefatter de engagementer, der hver især resulterer i en lavere risikovægtet værdi end den risikovægtede værdi af samtlige engagementer i aggregeringen. |
| --- | --- |

9.

Hvis et kreditinstitut yder kreditbeskyttelse for en række engagementer, således at den n'te misligholdelse i forbindelse med disse engagementer bevirker, at betalingen forfalder, hvorved kontrakten bringes til ophør, anvendes de risikovægte, der er anført i artikel 94-101, forudsat at der er foretaget en ekstern kreditvurdering af produktet med hjælp fra et anerkendt ECAI. Er produktet ikke vurderet af et anerkendt ECAI, aggregeres risikovægtene for samtlige engagementer i kurven med undtagelse af n-1-engagementer, hvor summen af værdien af det forventede tab multipliceret med 12,5 og af det risikovægtede engagement ikke overstiger den nominelle værdi af den beskyttelse, der ydes af kreditderivatet, multipliceret med 12,5. De n-1-engagementer, der ikke indgår i aggregeringen, fastsættes således, at de indbefatter de engagementer, der hver især resulterer i en lavere risikovægtet værdi end den risikovægtede værdi af samtlige engagementer i aggregeringen.

1.2.   Risikovægtede værdier af detailengagementer

| 10. | Med forbehold af punkt 12 og 13 beregnes de risikovægtede værdier af detailengagementer efter følgende formler:
  Korrelation (R) = 0,03 × (1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35)) + 0,16 * [1 – (1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35))]
  Risikovægt (RW):
  (LGD * N[(1 – R)–0,5 * G(PD) + (R/(1 – R))0,5 * G(0,999)] – PD * LGD) * 12,5 * 1,06
  N(x) angiver den kumulative fordelingsfunktion for en normeret normalfordelt stokastisk variabel (dvs. sandsynligheden for, at en normalfordelt stokastisk variabel med middelværdi 0 og varians 1 er mindre end eller lig med x). angiver den inverse kumulative fordelingsfunktion for en normeret normalfordelt stokastisk variabel (dvs. den x-værdi, for hvilken det gælder, at = z).
  Hvis sandsynlighed for misligholdelse (PD) = 1 (misligholdt engagement), er RW: Max{0, 12.5 * (LGD-ELBE)}
  hvor ELBE er kreditinstituttets bedste estimat for forventet tab på det misligholdte engagement i overensstemmelse med dette bilags del 4, punkt 80.
  Værdien af det risikovægtede engagement = RW * engagementets værdi |
| --- | --- |

10.

Med forbehold af punkt 12 og 13 beregnes de risikovægtede værdier af detailengagementer efter følgende formler:

Korrelation (R) = 0,03 × (1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35)) + 0,16 * [1 – (1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35))]

Risikovægt (RW):

(LGD * N[(1 – R)–0,5 * G(PD) + (R/(1 – R))0,5 * G(0,999)] – PD * LGD) * 12,5 * 1,06

N(x) angiver den kumulative fordelingsfunktion for en normeret normalfordelt stokastisk variabel (dvs. sandsynligheden for, at en normalfordelt stokastisk variabel med middelværdi 0 og varians 1 er mindre end eller lig med x). angiver den inverse kumulative fordelingsfunktion for en normeret normalfordelt stokastisk variabel (dvs. den x-værdi, for hvilken det gælder, at = z).

Hvis sandsynlighed for misligholdelse (PD) = 1 (misligholdt engagement), er RW: Max{0, 12.5 * (LGD-ELBE)}

hvor ELBE er kreditinstituttets bedste estimat for forventet tab på det misligholdte engagement i overensstemmelse med dette bilags del 4, punkt 80.

Værdien af det risikovægtede engagement = RW * engagementets værdi

| 11. | De risikovægtede værdier af hvert enkelt engagement med mindre og mellemstore foretagender som defineret i artikel 86, stk. 4, som opfylder kravene i bilag VIII, del 1, punkt 29 og bilag VIII, del 2, punkt 22, kan beregnes i overensstemmelse med punkt 4. |
| --- | --- |

11.

De risikovægtede værdier af hvert enkelt engagement med mindre og mellemstore foretagender som defineret i artikel 86, stk. 4, som opfylder kravene i bilag VIII, del 1, punkt 29 og bilag VIII, del 2, punkt 22, kan beregnes i overensstemmelse med punkt 4.

| 12. | For detailengagementer med sikkerhed i fast ejendom benyttes en korrelation (R) på 0,15 i stedet for den værdi, der beregnes med korrelationsformlen i punkt 10. |
| --- | --- |

12.

For detailengagementer med sikkerhed i fast ejendom benyttes en korrelation (R) på 0,15 i stedet for den værdi, der beregnes med korrelationsformlen i punkt 10.

| 13. | For de kvalificerede revolverende detailengagementer, der er defineret i litra a)-e), benyttes en korrelation (R) på 0,04 i stedet for den værdi, der beregnes med korrelationsformlen i punkt 10.
  Engagementer betegnes som kvalificerede revolverende detailengagementer med kvalificerede udstedere, hvis de opfylder følgende betingelser:






  a) | engagementerne er indgået med enkeltpersoner |
| --- | --- | --- |

13.

For de kvalificerede revolverende detailengagementer, der er defineret i litra a)-e), benyttes en korrelation (R) på 0,04 i stedet for den værdi, der beregnes med korrelationsformlen i punkt 10.

Engagementer betegnes som kvalificerede revolverende detailengagementer med kvalificerede udstedere, hvis de opfylder følgende betingelser:

a)

engagementerne er indgået med enkeltpersoner

| b) | engagementerne er revolverende og usikrede, og de kan umiddelbart opsiges uden betingelser af kreditinstituttet, hvis de ikke udnyttes med det samme (revolverende engagementer defineres i denne forbindelse som engagementer, hvor tilgodehavender hos kunder varierer alt efter, hvor meget disse kunder vælger at låne eller betale tilbage, op til den grænse, kreditinstituttet har fastsat). Uudnyttede lånetilsagn kan opsiges uden betingelser, hvis vilkårene herfor sætter kreditinstituttet i stand til at opsige dem i det omfang, det er tilladt i medfør af forbrugerbeskyttelseslovgivningen og tilknyttet lovgivning |
| --- | --- |

b)

engagementerne er revolverende og usikrede, og de kan umiddelbart opsiges uden betingelser af kreditinstituttet, hvis de ikke udnyttes med det samme (revolverende engagementer defineres i denne forbindelse som engagementer, hvor tilgodehavender hos kunder varierer alt efter, hvor meget disse kunder vælger at låne eller betale tilbage, op til den grænse, kreditinstituttet har fastsat). Uudnyttede lånetilsagn kan opsiges uden betingelser, hvis vilkårene herfor sætter kreditinstituttet i stand til at opsige dem i det omfang, det er tilladt i medfør af forbrugerbeskyttelseslovgivningen og tilknyttet lovgivning

| c) | engagementet med hver enkelt person i delporteføljen udgør højst 100 000 euro |
| --- | --- |

c)

engagementet med hver enkelt person i delporteføljen udgør højst 100 000 euro

| d) | kreditinstituttet er i stand til at godtgøre, at korrelationsformlen i dette punkt kun anvendes i forbindelse med porteføljer, hvor tabsprocenterne udviser lav volatilitet set i forhold til de gennemsnitlige tabsprocenter, navnlig i det interval, hvor sandsynligheden for misligholdelse er mindst. De kompetente tilsynsmyndigheder undersøger den relative volatilitet med hensyn til tabsprocenter i de revolverende delporteføljer med kvalificerede udstedere på detailmarkedet samt den samlede revolverende portefølje med kvalificerede udstedere på detailmarkedet og har til hensigt at udveksle oplysninger om særlige karakteristika for tab på revolverende engagementer med kvalificerede udstedere på detailmarkedet i de forskellige lande, og |
| --- | --- |

d)

kreditinstituttet er i stand til at godtgøre, at korrelationsformlen i dette punkt kun anvendes i forbindelse med porteføljer, hvor tabsprocenterne udviser lav volatilitet set i forhold til de gennemsnitlige tabsprocenter, navnlig i det interval, hvor sandsynligheden for misligholdelse er mindst. De kompetente tilsynsmyndigheder undersøger den relative volatilitet med hensyn til tabsprocenter i de revolverende delporteføljer med kvalificerede udstedere på detailmarkedet samt den samlede revolverende portefølje med kvalificerede udstedere på detailmarkedet og har til hensigt at udveksle oplysninger om særlige karakteristika for tab på revolverende engagementer med kvalificerede udstedere på detailmarkedet i de forskellige lande, og

| e) | den kompetente myndighed finder det foreneligt med delporteføljens grundlæggende risikokarakteristika at behandle engagementet som et revolverende engagement med en kvalificeret udsteder på detailmarkedet. |
| --- | --- |

e)

den kompetente myndighed finder det foreneligt med delporteføljens grundlæggende risikokarakteristika at behandle engagementet som et revolverende engagement med en kvalificeret udsteder på detailmarkedet.

Som undtagelse fra litra b) kan de kompetente myndigheder se bort fra kravet om, at engagement skal være usikret, når det drejer sig om sikrede kreditfaciliteter, der er forbundet med en lønkonto. I så fald medregnes de beløb, der stammer fra sikkerhedsstillelsen, ikke i tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimatet.

| 14. | Erhvervede fordringer skal for at kunne behandles som lån på detailmarkedet opfylde de minimumskrav, der er anført i del 4, punkt 105-109, samt følgende betingelser:






  a) | kreditinstituttet har købt fordringerne af udenforstående tredjemænd, og dets engagement med låntageren for den pågældende fordring indebærer ingen risici, der direkte eller indirekte udgår fra kreditinstituttet selv |
| --- | --- | --- |

14.

Erhvervede fordringer skal for at kunne behandles som lån på detailmarkedet opfylde de minimumskrav, der er anført i del 4, punkt 105-109, samt følgende betingelser:

a)

kreditinstituttet har købt fordringerne af udenforstående tredjemænd, og dets engagement med låntageren for den pågældende fordring indebærer ingen risici, der direkte eller indirekte udgår fra kreditinstituttet selv

| b) | de erhvervede fordringer opstår på uafhængig basis mellem sælgeren og låntageren. Mellemværender mellem virksomheder i samme koncern og mellem virksomheder ved hjælp af modkontering kan ikke uden videre behandles på den pågældende måde |
| --- | --- |

b)

de erhvervede fordringer opstår på uafhængig basis mellem sælgeren og låntageren. Mellemværender mellem virksomheder i samme koncern og mellem virksomheder ved hjælp af modkontering kan ikke uden videre behandles på den pågældende måde

| c) | det købende kreditinstitut har ret til det samlede provenu af de erhvervede fordringer eller til en forholdsmæssig andel af provenuet, og |
| --- | --- |

c)

det købende kreditinstitut har ret til det samlede provenu af de erhvervede fordringer eller til en forholdsmæssig andel af provenuet, og

| d) | porteføljen af erhvervede fordringer er tilstrækkelig diversificeret. |
| --- | --- |

d)

porteføljen af erhvervede fordringer er tilstrækkelig diversificeret.

| 15. | Ved erhvervede fordringer kan købsrabatter, der kan tilbagebetales, fuld eller delvis sikkerhedsstillelse som »first-loss«-sikring som følge af misligholdelse, tab som følge af udvanding eller begge dele behandles som »first-loss«-positioner som led i IRB-securitisationsrammerne. |
| --- | --- |

15.

Ved erhvervede fordringer kan købsrabatter, der kan tilbagebetales, fuld eller delvis sikkerhedsstillelse som »first-loss«-sikring som følge af misligholdelse, tab som følge af udvanding eller begge dele behandles som »first-loss«-positioner som led i IRB-securitisationsrammerne.

| 16. | I forbindelse med blandede puljer af erhvervede fordringer på detailmarkedet, hvor de købende kreditinstitutter ikke er i stand til at adskille engagementer med sikkerhed i fast ejendom og revolverende detailengagementer med kvalificerede udstedere fra andre detailengagementer, anvendes den funktion til beregning af risikovægten for kunder på detailmarkedet, der resulterer i det højeste kapitalkrav for disse engagementer. |
| --- | --- |

16.

I forbindelse med blandede puljer af erhvervede fordringer på detailmarkedet, hvor de købende kreditinstitutter ikke er i stand til at adskille engagementer med sikkerhed i fast ejendom og revolverende detailengagementer med kvalificerede udstedere fra andre detailengagementer, anvendes den funktion til beregning af risikovægten for kunder på detailmarkedet, der resulterer i det højeste kapitalkrav for disse engagementer.

1.3.   Risikovægtede værdier af aktiepositioner

| 17. | Kreditinstitutterne kan anvende forskellige metoder for forskellige porteføljer, såfremt kreditinstitutterne selv anvender forskellige metoder internt. Hvis et kreditinstitut anvender forskellige metoder, skal det godtgøre over for de kompetente myndigheder, at disse metoder er valgt på et konsistent grundlag og ikke bunder i regelarbitrage. |
| --- | --- |

17.

Kreditinstitutterne kan anvende forskellige metoder for forskellige porteføljer, såfremt kreditinstitutterne selv anvender forskellige metoder internt. Hvis et kreditinstitut anvender forskellige metoder, skal det godtgøre over for de kompetente myndigheder, at disse metoder er valgt på et konsistent grundlag og ikke bunder i regelarbitrage.

| 18. | De kompetente myndigheder kan uanset bestemmelserne i punkt 17 tillade, at der fastsættes risikovægtede værdier for aktiepositioner med accessoriske servicevirksomheder efter reglerne om behandling af andre aktiver, der ikke er gældsforpligtelser. |
| --- | --- |

18.

De kompetente myndigheder kan uanset bestemmelserne i punkt 17 tillade, at der fastsættes risikovægtede værdier for aktiepositioner med accessoriske servicevirksomheder efter reglerne om behandling af andre aktiver, der ikke er gældsforpligtelser.

1.3.1.   Den forenklede risikovægtningsmetode

| 19. | De risikovægtede værdier af positioner beregnes efter følgende formel:
  Risikovægt (RW) = 190 % for private aktiepositioner i tilstrækkeligt diversificerede porteføljer
  Risikovægt (RW) = 290 % for positioner i børsnoterede aktier
  Risikovægt (RW) = 370 % for alle andre aktiepositioner
  Værdien af den risikovægtede position = RW * positionens værdi |
| --- | --- |

19.

De risikovægtede værdier af positioner beregnes efter følgende formel:

Risikovægt (RW) = 190 % for private aktiepositioner i tilstrækkeligt diversificerede porteføljer

Risikovægt (RW) = 290 % for positioner i børsnoterede aktier

Risikovægt (RW) = 370 % for alle andre aktiepositioner

Værdien af den risikovægtede position = RW * positionens værdi

| 20. | Korte likvide positioner og afledte instrumenter uden for handelsbeholdningen kan modregnes med lange positioner i samme individuelle aktier, forudsat at disse instrumenter udtrykkeligt er beregnet til risikoafdækning af specifikke aktiepositioner, og at risikoafdækningen gælder i mindst et år mere. Andre korte positioner behandles, som om der var tale om lange positioner, og den relevante risikovægt tillægges de enkelte positioners absolutte værdi. Er der manglende match mellem positionernes løbetid, anvendes samme metode som for erhvervsengagementer, som fastlagt i bilag VII, del 2, punkt 16. |
| --- | --- |

20.

Korte likvide positioner og afledte instrumenter uden for handelsbeholdningen kan modregnes med lange positioner i samme individuelle aktier, forudsat at disse instrumenter udtrykkeligt er beregnet til risikoafdækning af specifikke aktiepositioner, og at risikoafdækningen gælder i mindst et år mere. Andre korte positioner behandles, som om der var tale om lange positioner, og den relevante risikovægt tillægges de enkelte positioners absolutte værdi. Er der manglende match mellem positionernes løbetid, anvendes samme metode som for erhvervsengagementer, som fastlagt i bilag VII, del 2, punkt 16.

| 21. | Kreditinstitutter kan anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse, der er baseret på en aktieposition, i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i artikel 90-93. |
| --- | --- |

21.

Kreditinstitutter kan anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse, der er baseret på en aktieposition, i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i artikel 90-93.

1.3.2.   Sandsynlighed for misligholdelse (PD)-/tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-metoden

| 22. | De risikovægtede værdier af engagementer beregnes efter formlerne i punkt 3. Hvis kreditinstitutterne ikke råder over tilstrækkelige oplysninger til at kunne anvende den definition af misligholdelse, der er anført i del 4, punkt 44-48, justeres risikovægtene med en faktor 1,5. |
| --- | --- |

22.

De risikovægtede værdier af engagementer beregnes efter formlerne i punkt 3. Hvis kreditinstitutterne ikke råder over tilstrækkelige oplysninger til at kunne anvende den definition af misligholdelse, der er anført i del 4, punkt 44-48, justeres risikovægtene med en faktor 1,5.

| 23. | For de enkelte engagementer må summen af værdien af det forventede tab multipliceret med 12,5 og af det risikovægtede engagement ikke overstige engagementets værdi multipliceret med 12,5. |
| --- | --- |

23.

For de enkelte engagementer må summen af værdien af det forventede tab multipliceret med 12,5 og af det risikovægtede engagement ikke overstige engagementets værdi multipliceret med 12,5.

| 24. | Kreditinstitutter kan anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse, der er baseret på en aktieposition, i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i artikel 90-93. Det kræver, at tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) fastsættes til 90 % for engagementet med den part, der yder risikoafdækningen. For private aktiepositioner i tilstrækkeligt diversificerede porteføljer kan tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) fastsættes til 65 %. Løbetiden sættes med henblik herpå til 5 år. |
| --- | --- |

24.

Kreditinstitutter kan anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse, der er baseret på en aktieposition, i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i artikel 90-93. Det kræver, at tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) fastsættes til 90 % for engagementet med den part, der yder risikoafdækningen. For private aktiepositioner i tilstrækkeligt diversificerede porteføljer kan tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) fastsættes til 65 %. Løbetiden sættes med henblik herpå til 5 år.

1.3.3.   Metoden med interne modeller

| 25. | De risikovægtede værdier af engagementer opgøres ud fra det potentielle tab på kreditinstituttets aktiepositioner, hvilket beregnes ved brug af interne modeller for den potentielle risiko for tab (»value-at-risk«) baseret på et ensidigt 99 %-konfidensinterval, der viser forskellen mellem kvartalsafkastet og et passende risikofrit afkast, der er beregnet over en længere analyseperiode, multipliceret med 12,5. De risikovægtede værdier af hvert enkelt engagement må ikke være lavere end summen af de risikovægtede værdier af engagementer, der som et minimum kræves efter sandsynlighed for misligholdelse (PD)-/tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-metoden, og de tilsvarende forventede tab multipliceret med 12,5 og beregnet på basis af de i del 2, punkt 24, litra a), anførte sandsynlighed for misligholdelse (PD)-værdier og de dertil hørende tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier i del 2, punkt 25 og 26. |
| --- | --- |

25.

De risikovægtede værdier af engagementer opgøres ud fra det potentielle tab på kreditinstituttets aktiepositioner, hvilket beregnes ved brug af interne modeller for den potentielle risiko for tab (»value-at-risk«) baseret på et ensidigt 99 %-konfidensinterval, der viser forskellen mellem kvartalsafkastet og et passende risikofrit afkast, der er beregnet over en længere analyseperiode, multipliceret med 12,5. De risikovægtede værdier af hvert enkelt engagement må ikke være lavere end summen af de risikovægtede værdier af engagementer, der som et minimum kræves efter sandsynlighed for misligholdelse (PD)-/tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-metoden, og de tilsvarende forventede tab multipliceret med 12,5 og beregnet på basis af de i del 2, punkt 24, litra a), anførte sandsynlighed for misligholdelse (PD)-værdier og de dertil hørende tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier i del 2, punkt 25 og 26.

| 26. | Kreditinstitutter kan anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse, der er baseret på en aktieposition. |
| --- | --- |

26.

Kreditinstitutter kan anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse, der er baseret på en aktieposition.

1.4.   Risikovægtede værdier af engagementer vedrørende andre aktiver, der ikke er gældsforpligtelser

| 27. | De risikovægtede værdier af engagementer beregnes efter følgende formel:
  Værdien af det risikovægtede engagement = 100 % * engagementets værdi,
  undtagen når engagementet er et restbeløb, hvilket medfører, at det bør fastsættes for hvert enkelt år og skal beregnes således:
  1/t*100 %* engagementetsværdi,
  hvor t er antallet af år for lejekontraktens løbetid. |
| --- | --- |

27.

De risikovægtede værdier af engagementer beregnes efter følgende formel:

Værdien af det risikovægtede engagement = 100 % * engagementets værdi,

undtagen når engagementet er et restbeløb, hvilket medfører, at det bør fastsættes for hvert enkelt år og skal beregnes således:

1/t*100 %* engagementetsværdi,

hvor t er antallet af år for lejekontraktens løbetid.

2.   BEREGNING AF RISIKOVÆGTEDE VÆRDIER AF ENGAGEMENTER MED HENSYN TIL UDVANDINGSRISICI FOR ERHVERVEDE FORDRINGER

| 28. | Risikovægte for udvandingsrisici vedrørende erhvervede fordringer på selskaber og detailfordringer:
  Risikovægtene beregnes efter formlen i punkt 3. Inputparametrene sandsynlighed for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) bestemmes som anført i del 2, engagementets værdi bestemmes som anført i del 3, og løbetiden sættes til 1 år. Hvis kreditinstitutterne kan godtgøre over for de kompetente myndigheder, at udvandingsrisikoen er ubetydelig, behøver den ikke at blive anerkendt. |
| --- | --- |

28.

Risikovægte for udvandingsrisici vedrørende erhvervede fordringer på selskaber og detailfordringer:

Risikovægtene beregnes efter formlen i punkt 3. Inputparametrene sandsynlighed for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) bestemmes som anført i del 2, engagementets værdi bestemmes som anført i del 3, og løbetiden sættes til 1 år. Hvis kreditinstitutterne kan godtgøre over for de kompetente myndigheder, at udvandingsrisikoen er ubetydelig, behøver den ikke at blive anerkendt.

3.   BEREGNING AF DE FORVENTEDE TAB

| 29. | Medmindre andet er anført, bestemmes inputparametrene sandsynlighed for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) som anført i del 2 og engagementets værdi som anført i del 3. |
| --- | --- |

29.

Medmindre andet er anført, bestemmes inputparametrene sandsynlighed for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) som anført i del 2 og engagementets værdi som anført i del 3.

| 30. | De forventede tab vedrørende engagementer med virksomheder, institutioner, centralregeringer og centralbanker samt detailengagementer beregnes efter følgende formler:
  Forventet tab (EL) = sandsynlighed for misligholdelse (PD) × tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)
  Værdien af det forventede tab = EL × engagementets værdi
  Ved misligholdte engagementer (sandsynlighed for misligholdelse (PD) = 1), hvor kreditinstitutterne bruger deres egne estimater for tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), er EL EL BE, kreditinstituttets bedste estimat for forventet tab på det misligholdte engagement i henhold til del 4, punkt 80.
  For engagementer, der behandles som anført i del 1, punkt 4, fastsættes EL til 0. |
| --- | --- |

30.

De forventede tab vedrørende engagementer med virksomheder, institutioner, centralregeringer og centralbanker samt detailengagementer beregnes efter følgende formler:

Forventet tab (EL) = sandsynlighed for misligholdelse (PD) × tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)

Værdien af det forventede tab = EL × engagementets værdi

Ved misligholdte engagementer (sandsynlighed for misligholdelse (PD) = 1), hvor kreditinstitutterne bruger deres egne estimater for tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), er EL EL BE, kreditinstituttets bedste estimat for forventet tab på det misligholdte engagement i henhold til del 4, punkt 80.

For engagementer, der behandles som anført i del 1, punkt 4, fastsættes EL til 0.

| 31. | De forventede tab vedrørende specialiserede udlånsengagementer, hvor kreditinstitutterne anvender de risikovægtningsmetoder, der er anført i punkt 6, klassificeres i henhold til tabel 2.
  Tabel 2










  Restløbetid | kategori 1 | kategori 2 | kategori 3 | kategori 4 | kategori 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Under 2

  år | 0 % | 0,4 % | 2,8 % | 8 % | 50 % |
| EL for 2

  år eller derover | 0,4 % | 0,8 % | 2,8 % | 8 % | 50 % |

31.

De forventede tab vedrørende specialiserede udlånsengagementer, hvor kreditinstitutterne anvender de risikovægtningsmetoder, der er anført i punkt 6, klassificeres i henhold til tabel 2.

Tabel 2

Restløbetid

kategori 1

kategori 2

kategori 3

kategori 4

kategori 5

Formula

0 %

0,4 %

2,8 %

8 %

50 %

Formula

0,4 %

0,8 %

2,8 %

8 %

50 %

Hvis de kompetente myndigheder har tilladt, at et kreditinstitut som hovedregel anvender særligt fordelagtige risikovægte på 50 % for engagementer i kategori 1 og 70 % for engagementer i kategori 2, vil det forventede tab ligge på 0 % for engagementer i kategori 1 og 0,4 % for engagementer i kategori 2.

| 32. | De forventede tab vedrørende aktiepositioner, hvor de risikovægtede værdier af disse engagementer beregnes i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i punkt 19-21, beregnes efter følgende formel:
  Værdien af det forventede tab = EL × engagementets værdi
  Der anvendes følgende EL-værdier:
  Forventet tab (EL) = 0,8 % for private aktiepositioner i tilstrækkeligt diversificerede porteføljer
  Forventet tab (EL) = 0,8 % for positioner i børsnoterede aktier
  Forventet tab (EL) = 2,4 % for alle andre aktiepositioner. |
| --- | --- |

32.

De forventede tab vedrørende aktiepositioner, hvor de risikovægtede værdier af disse engagementer beregnes i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i punkt 19-21, beregnes efter følgende formel:

Værdien af det forventede tab = EL × engagementets værdi

Der anvendes følgende EL-værdier:

Forventet tab (EL) = 0,8 % for private aktiepositioner i tilstrækkeligt diversificerede porteføljer

Forventet tab (EL) = 0,8 % for positioner i børsnoterede aktier

Forventet tab (EL) = 2,4 % for alle andre aktiepositioner.

| 33. | De forventede tab vedrørende aktiepositioner, hvor de risikovægtede værdier af disse engagementer beregnes i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i punkt 22-24, beregnes efter følgende formler:
  Forventet tab (EL) = sandsynlighed for misligholdelse (PD) × tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)
  Værdien af det forventede tab = EL × engagementets værdi |
| --- | --- |

33.

De forventede tab vedrørende aktiepositioner, hvor de risikovægtede værdier af disse engagementer beregnes i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i punkt 22-24, beregnes efter følgende formler:

Forventet tab (EL) = sandsynlighed for misligholdelse (PD) × tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)

Værdien af det forventede tab = EL × engagementets værdi

| 34. | De forventede tab vedrørende aktiepositioner, hvor de risikovægtede værdier af disse engagementer beregnes i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i punkt 25-26, udgør 0 %. |
| --- | --- |

34.

De forventede tab vedrørende aktiepositioner, hvor de risikovægtede værdier af disse engagementer beregnes i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i punkt 25-26, udgør 0 %.

| 35. | De forventede tab vedrørende udvandingsrisici for erhvervede fordringer beregnes efter følgende formel:
  Forventet tab (EL) = sandsynlighed for misligholdelse (PD) × tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), og
  Værdien af det forventede tab = EL × engagementets værdi |
| --- | --- |

35.

De forventede tab vedrørende udvandingsrisici for erhvervede fordringer beregnes efter følgende formel:

Forventet tab (EL) = sandsynlighed for misligholdelse (PD) × tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), og

Værdien af det forventede tab = EL × engagementets værdi

4.   BEHANDLING AF DE FORVENTEDE TAB

| 36. | De forventede tab, der beregnes i overensstemmelse med punkt 30, 31 og 35, fratrækkes summen af de værdireguleringer og hensættelser, der foretages for disse engagementer. Nedslag i forbindelse med balanceførte engagementer, der er erhvervet som misligholdte engagementer, jf. del 3, punkt 1, behandles som værdireguleringer. De forventede tab vedrørende securitiserede engagementer og de værdireguleringer og hensættelser, der foretages for disse engagementer, indgår ikke i denne beregning. |
| --- | --- |

36.

De forventede tab, der beregnes i overensstemmelse med punkt 30, 31 og 35, fratrækkes summen af de værdireguleringer og hensættelser, der foretages for disse engagementer. Nedslag i forbindelse med balanceførte engagementer, der er erhvervet som misligholdte engagementer, jf. del 3, punkt 1, behandles som værdireguleringer. De forventede tab vedrørende securitiserede engagementer og de værdireguleringer og hensættelser, der foretages for disse engagementer, indgår ikke i denne beregning.

Del 2 — Sandsynlighed for misligholdelse (PD), tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og løbetid (M)

| 1. | Inputparametrene sandsynlighed for misligholdelse (PD), tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og løbetid (M), som anvendes ved beregningen af de risikovægtede værdier af engagementer og forventede tab, der er anført i del 1, baseres på kreditinstituttets estimater i overensstemmelse med del 4, forudsat at følgende bestemmelser er overholdt. |
| --- | --- |

1.

Inputparametrene sandsynlighed for misligholdelse (PD), tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og løbetid (M), som anvendes ved beregningen af de risikovægtede værdier af engagementer og forventede tab, der er anført i del 1, baseres på kreditinstituttets estimater i overensstemmelse med del 4, forudsat at følgende bestemmelser er overholdt.

1.   ENGAGEMENTER MED VIRKSOMHEDER, INSTITUTIONER SAMT CENTRALREGERINGER OG CENTRALBANKER

1.1.   Sandsynlighed for misligholdelse (PD)

| 2. | Sandsynlighed for misligholdelse (PD) for et engagement med en virksomhed eller en institution fastsættes til mindst 0,03 %. |
| --- | --- |

2.

Sandsynlighed for misligholdelse (PD) for et engagement med en virksomhed eller en institution fastsættes til mindst 0,03 %.

| 3. | For erhvervede fordringer på selskaber, hvor kreditinstituttet ikke kan godtgøre, at dets sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater opfylder minimumskravene i del 4, bestemmes sandsynligheden for misligholdelse (PD) ved hjælp af følgende metoder. For privilegerede krav vedrørende erhvervede fordringer på selskaber baseres sandsynligheden for misligholdelse (PD) på kreditinstituttets estimat af det forventede tab divideret med tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for disse fordringer. For efterstillede krav vedrørende erhvervede fordringer på selskaber baseres sandsynligheden for misligholdelse (PD) på kreditinstituttets estimat af det forventede tab. Hvis et kreditinstitut har tilladelse til at benytte sine egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for erhvervsengagementer, og det er i stand til at foretage en pålidelig opdeling af sine estimater af det forventede tab vedrørende erhvervede fordringer på selskaber i sandsynlighed for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), kan sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimatet anvendes. |
| --- | --- |

3.

For erhvervede fordringer på selskaber, hvor kreditinstituttet ikke kan godtgøre, at dets sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater opfylder minimumskravene i del 4, bestemmes sandsynligheden for misligholdelse (PD) ved hjælp af følgende metoder. For privilegerede krav vedrørende erhvervede fordringer på selskaber baseres sandsynligheden for misligholdelse (PD) på kreditinstituttets estimat af det forventede tab divideret med tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for disse fordringer. For efterstillede krav vedrørende erhvervede fordringer på selskaber baseres sandsynligheden for misligholdelse (PD) på kreditinstituttets estimat af det forventede tab. Hvis et kreditinstitut har tilladelse til at benytte sine egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for erhvervsengagementer, og det er i stand til at foretage en pålidelig opdeling af sine estimater af det forventede tab vedrørende erhvervede fordringer på selskaber i sandsynlighed for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), kan sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimatet anvendes.

| 4. | Sandsynlighed for misligholdelse (PD) udgør 100 % for låntagere, der er i restance. |
| --- | --- |

4.

Sandsynlighed for misligholdelse (PD) udgør 100 % for låntagere, der er i restance.

| 5. | Kreditinstitutter kan anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse vedrørende sandsynligheden for misligholdelse (PD) i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 90-93. Med hensyn til udvandingsrisiko kan de kompetente myndigheder også anerkende andre udbydere af ufinansieret kreditbeskyttelse end de i bilag VIII, del 1, nævnte. |
| --- | --- |

5.

Kreditinstitutter kan anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse vedrørende sandsynligheden for misligholdelse (PD) i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 90-93. Med hensyn til udvandingsrisiko kan de kompetente myndigheder også anerkende andre udbydere af ufinansieret kreditbeskyttelse end de i bilag VIII, del 1, nævnte.

| 6. | Kreditinstitutter, der benytter deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), kan med forbehold af bestemmelserne i punkt 10 anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse ved at justere sandsynligheden for misligholdelse (PD). |
| --- | --- |

6.

Kreditinstitutter, der benytter deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), kan med forbehold af bestemmelserne i punkt 10 anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse ved at justere sandsynligheden for misligholdelse (PD).

| 7. | I forbindelse med udvandingsrisici for erhvervede fordringer på selskaber fastsættes sandsynligheden for misligholdelse (PD), så den svarer til estimatet af det forventede tab vedrørende udvandingsrisici. Hvis et kreditinstitut har tilladelse til at benytte sine egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater for erhvervsengagementer, og det er i stand til at foretage en pålidelig opdeling af sine estimater af det forventede tab vedrørende udvandingsrisici for erhvervede fordringer i selskaber i sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), kan sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimatet anvendes. Kreditinstitutterne kan anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse i sandsynlighed for misligholdelse (PD) i overensstemmelse med artikel 90-93. De kompetente myndigheder kan anerkende andre udbydere af ufinansieret beskyttelse end de i bilag VIII, del 1, nævnte. Hvis et kreditinstitut har tilladelse til at anvende sine egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater vedrørende udvandingsrisiko for erhvervede fordringer på selskaber, kan det anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse ved at justere sine sandsynlighed for misligholdelse (PD)'er, jf. dog punkt 10. |
| --- | --- |

7.

I forbindelse med udvandingsrisici for erhvervede fordringer på selskaber fastsættes sandsynligheden for misligholdelse (PD), så den svarer til estimatet af det forventede tab vedrørende udvandingsrisici. Hvis et kreditinstitut har tilladelse til at benytte sine egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater for erhvervsengagementer, og det er i stand til at foretage en pålidelig opdeling af sine estimater af det forventede tab vedrørende udvandingsrisici for erhvervede fordringer i selskaber i sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), kan sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimatet anvendes. Kreditinstitutterne kan anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse i sandsynlighed for misligholdelse (PD) i overensstemmelse med artikel 90-93. De kompetente myndigheder kan anerkende andre udbydere af ufinansieret beskyttelse end de i bilag VIII, del 1, nævnte. Hvis et kreditinstitut har tilladelse til at anvende sine egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater vedrørende udvandingsrisiko for erhvervede fordringer på selskaber, kan det anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse ved at justere sine sandsynlighed for misligholdelse (PD)'er, jf. dog punkt 10.

1.2.   Tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)

| 8. | Kreditinstitutterne skal anvende følgende tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier:






  a) | privilegerede engagementer uden anerkendt sikkerhedsstillelse: 45 % |
| --- | --- | --- |

8.

Kreditinstitutterne skal anvende følgende tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier:

a)

privilegerede engagementer uden anerkendt sikkerhedsstillelse: 45 %

| b) | efterstillede engagementer uden anerkendt sikkerhedsstillelse: 75 % |
| --- | --- |

b)

efterstillede engagementer uden anerkendt sikkerhedsstillelse: 75 %

| c) | kreditinstitutter kan anerkende finansieret og ufinansieret kreditbeskyttelse vedrørende tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) i overensstemmelse med artikel 90-93 |
| --- | --- |

c)

kreditinstitutter kan anerkende finansieret og ufinansieret kreditbeskyttelse vedrørende tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) i overensstemmelse med artikel 90-93

| d) | dækkede obligationer som defineret i bilag VI, del 1, punkt 68-70, kan tillægges en tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdi på 12,5 % |
| --- | --- |

d)

dækkede obligationer som defineret i bilag VI, del 1, punkt 68-70, kan tillægges en tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdi på 12,5 %

| e) | for privilegerede engagementer vedrørende erhvervede fordringer på selskaber, hvor kreditinstituttet ikke kan godtgøre, at dets sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater opfylder minimumskravene i del 4: 45 % |
| --- | --- |

e)

for privilegerede engagementer vedrørende erhvervede fordringer på selskaber, hvor kreditinstituttet ikke kan godtgøre, at dets sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater opfylder minimumskravene i del 4: 45 %

| f) | for efterstillede engagementer vedrørende erhvervede fordringer på selskaber, hvor kreditinstituttet ikke kan godtgøre, at dets sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater opfylder minimumskravene i del 4: 100 %, og |
| --- | --- |

f)

for efterstillede engagementer vedrørende erhvervede fordringer på selskaber, hvor kreditinstituttet ikke kan godtgøre, at dets sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater opfylder minimumskravene i del 4: 100 %, og

| g) | for udvandingsrisici vedrørende erhvervede fordringer på selskaber: 75 %.
  Indtil 31. december 2010 kan dækkede obligationer som defineret i bilag VI, del 1, punkt 68-70 tillægges en tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdi på 11,25 %, hvis:






  — | obligationerne er sikret i aktiver i henhold til bilag VI, del 1, punkt 68, litra a)-c), der alle kan henføres til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette bilag |
| --- | --- | --- |

g)

for udvandingsrisici vedrørende erhvervede fordringer på selskaber: 75 %.

Indtil 31. december 2010 kan dækkede obligationer som defineret i bilag VI, del 1, punkt 68-70 tillægges en tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdi på 11,25 %, hvis:

—

obligationerne er sikret i aktiver i henhold til bilag VI, del 1, punkt 68, litra a)-c), der alle kan henføres til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette bilag

| — | hvor aktiver i henhold til bilag VI, del 1, punkt 68, litra d) og e), anvendes som sikkerhed, er de respektive øvre grænser, der fastsættes i de enkelte tilfælde, 10 % af den nominelle værdi af det udestående beløb |
| --- | --- |

—

hvor aktiver i henhold til bilag VI, del 1, punkt 68, litra d) og e), anvendes som sikkerhed, er de respektive øvre grænser, der fastsættes i de enkelte tilfælde, 10 % af den nominelle værdi af det udestående beløb

| — | aktiverne i bilag VI, del 1, punkt 68, litra f) ikke anvendes som sikkerhedsstillelse eller |
| --- | --- |

—

aktiverne i bilag VI, del 1, punkt 68, litra f) ikke anvendes som sikkerhedsstillelse eller

| — | de dækkede obligationer har en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, der er den gunstigste kreditvurderingskategori, som dette ECAI har med hensyn til dækkede obligationer. |
| --- | --- |

—

de dækkede obligationer har en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, der er den gunstigste kreditvurderingskategori, som dette ECAI har med hensyn til dækkede obligationer.

Senest den 31. december 2010 skal denne fravigelse nyvurderes, og på grundlag af denne vurdering kan Kommissionen forelægge forslag efter proceduren i artikel 151, stk. 2.

| 9. | Uanset punkt 8 kan et kreditinstitut med hensyn til udvandings- og misligholdelsesrisici, hvis det har tilladelse til at benytte sine egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater for erhvervsengagementer, og det er i stand til at foretage en pålidelig opdeling af sine estimater af det forventede tab vedrørende erhvervede fordringer på selskaber i sandsynlighed for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), anvende tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimatet for erhvervede fordringer på selskaber. |
| --- | --- |

9.

Uanset punkt 8 kan et kreditinstitut med hensyn til udvandings- og misligholdelsesrisici, hvis det har tilladelse til at benytte sine egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater for erhvervsengagementer, og det er i stand til at foretage en pålidelig opdeling af sine estimater af det forventede tab vedrørende erhvervede fordringer på selskaber i sandsynlighed for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), anvende tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimatet for erhvervede fordringer på selskaber.

| 10. | Uanset punkt 8 kan et kreditinstitut, hvis det har tilladelse til at benytte sine egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater for engagementer med virksomheder, institutioner, centralregeringer og centralbanker, anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse ved at justere sandsynlighed for misligholdelse (PD)- eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimaterne, forudsat at minimumskravene i del 4 er opfyldt, og der er opnået godkendelse fra de kompetente myndigheder. Kreditinstitutter må ikke fastsætte justerede sandsynlighed for misligholdelse (PD)- og/eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier for garanterede engagementer, hvis det resulterer i, at den justerede risikovægt bliver lavere end for et lignende direkte engagement med garantistilleren. |
| --- | --- |

10.

Uanset punkt 8 kan et kreditinstitut, hvis det har tilladelse til at benytte sine egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater for engagementer med virksomheder, institutioner, centralregeringer og centralbanker, anerkende ufinansieret kreditbeskyttelse ved at justere sandsynlighed for misligholdelse (PD)- eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimaterne, forudsat at minimumskravene i del 4 er opfyldt, og der er opnået godkendelse fra de kompetente myndigheder. Kreditinstitutter må ikke fastsætte justerede sandsynlighed for misligholdelse (PD)- og/eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier for garanterede engagementer, hvis det resulterer i, at den justerede risikovægt bliver lavere end for et lignende direkte engagement med garantistilleren.

| 11. | Med henblik på del 1, punkt 4, og uanset punkt 8 og 10 fastsættes tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for et sammenligneligt direkte engagement med udbyderen af kreditrisikoafdækningen på grundlag af enten tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) vedrørende en ikke-afdækket facilitet i relation til garantistilleren eller skyldnerens ikke-afdækkede facilitet afhængig af, om der, såfremt både garantistilleren og skyldneren misligholder deres forpligtelser i den afdækkede transaktions levetid, foreligger dokumentation for, og garantiens struktur indikerer, at størrelsen af det beløb, der vil kunne inddrives, vil afhænge af garantistilleren henholdsvis skyldnerens finansielle situation. |
| --- | --- |

11.

Med henblik på del 1, punkt 4, og uanset punkt 8 og 10 fastsættes tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for et sammenligneligt direkte engagement med udbyderen af kreditrisikoafdækningen på grundlag af enten tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) vedrørende en ikke-afdækket facilitet i relation til garantistilleren eller skyldnerens ikke-afdækkede facilitet afhængig af, om der, såfremt både garantistilleren og skyldneren misligholder deres forpligtelser i den afdækkede transaktions levetid, foreligger dokumentation for, og garantiens struktur indikerer, at størrelsen af det beløb, der vil kunne inddrives, vil afhænge af garantistilleren henholdsvis skyldnerens finansielle situation.

1.3.   Løbetid (M)

| 12. | Med forbehold af punkt 13 fastsætter kreditinstitutterne for engagementer i tilknytning til genkøbstransaktioner eller transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer løbetiden (M) til 0,5 år, mens de for alle andre engagementer fastsætter løbetiden til 2,5 år. De kompetente myndigheder kan forlange, at alle kreditinstitutter på deres område anvender den pågældende løbetid på hvert engagement som anført i punkt 13. |
| --- | --- |

12.

Med forbehold af punkt 13 fastsætter kreditinstitutterne for engagementer i tilknytning til genkøbstransaktioner eller transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer løbetiden (M) til 0,5 år, mens de for alle andre engagementer fastsætter løbetiden til 2,5 år. De kompetente myndigheder kan forlange, at alle kreditinstitutter på deres område anvender den pågældende løbetid på hvert engagement som anført i punkt 13.

| 13. | Kreditinstitutter, der har tilladelse til at benytte deres egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater og/eller deres egne omregningsfaktorer for engagementer med virksomheder, institutioner eller centralregeringer og centralbanker, skal beregne løbetiden for hvert af disse engagementer som anført i litra a)-e) og med forbehold af bestemmelserne i punkt 14-16. Løbetiden må under ingen omstændigheder overstige 5 år.






  a) | For et instrument, der er underlagt en pengestrømsplan, beregnes løbetiden efter følgende formel:

  hvor CFt angiver de betalinger (afdrag, renter og gebyrer), låntageren har forpligtet sig til at foretage i perioden t. |
| --- | --- | --- |

13.

Kreditinstitutter, der har tilladelse til at benytte deres egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater og/eller deres egne omregningsfaktorer for engagementer med virksomheder, institutioner eller centralregeringer og centralbanker, skal beregne løbetiden for hvert af disse engagementer som anført i litra a)-e) og med forbehold af bestemmelserne i punkt 14-16. Løbetiden må under ingen omstændigheder overstige 5 år.

a)

For et instrument, der er underlagt en pengestrømsplan, beregnes løbetiden efter følgende formel:

hvor CFt angiver de betalinger (afdrag, renter og gebyrer), låntageren har forpligtet sig til at foretage i perioden t.

| b) | For derivater, der er underlagt en rammeaftale om netting, fastsættes løbetiden ud fra engagementets vægtede gennemsnitlige restløbetid. Løbetiden skal mindst være på 1 år. Løbetiden vægtes i forhold til den nominelle værdi af hvert engagement. |
| --- | --- |

b)

For derivater, der er underlagt en rammeaftale om netting, fastsættes løbetiden ud fra engagementets vægtede gennemsnitlige restløbetid. Løbetiden skal mindst være på 1 år. Løbetiden vægtes i forhold til den nominelle værdi af hvert engagement.

| c) | For engagementer, der er knyttet til fuldt sikrede eller næsten fuldt sikrede derivatinstrumenter (som beskrevet i bilag IV), transaktioner og fuldt eller næsten fuldt sikrede »margin lending«-transaktioner, der er underlagt en masternettingaftale, beregnes løbetiden ud fra transaktionernes vægtede gennemsnitlige restløbetid. Løbetiden skal være på mindst 10 dage. Løbetiden vægtes i forhold til den nominelle værdi af hver transaktion. |
| --- | --- |

c)

For engagementer, der er knyttet til fuldt sikrede eller næsten fuldt sikrede derivatinstrumenter (som beskrevet i bilag IV), transaktioner og fuldt eller næsten fuldt sikrede »margin lending«-transaktioner, der er underlagt en masternettingaftale, beregnes løbetiden ud fra transaktionernes vægtede gennemsnitlige restløbetid. Løbetiden skal være på mindst 10 dage. Løbetiden vægtes i forhold til den nominelle værdi af hver transaktion.

| d) | Har et kreditinstitut tilladelse til at benytte sine egne sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater for erhvervede fordringer på selskaber, fastsættes en løbetid for de trukne beløb svarende til den engagementsvægtede gennemsnitlige løbetid for de erhvervede fordringer. Løbetiden skal mindst være på 90 dage. Den samme løbetid anvendes også for uudnyttede beløb, der indgår i en fastlagt købsfacilitet, forudsat at denne facilitet indeholder effektive klausuler, regler om førtidsindfrielse eller andre elementer, der beskytter det købende kreditinstitut mod væsentlige forringelser af kvaliteten af de fremtidige fordringer, det har pligt til at købe i facilitetens løbetid. I mangel af en sådan effektiv beskyttelse beregnes løbetiden for uudnyttede beløb som summen af den længste løbetid for en potentiel fordring, der indgår i købsaftalen, og købsfacilitetens restløbetid. Løbetiden skal være på mindst 90 dage. |
| --- | --- |

d)

Har et kreditinstitut tilladelse til at benytte sine egne sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater for erhvervede fordringer på selskaber, fastsættes en løbetid for de trukne beløb svarende til den engagementsvægtede gennemsnitlige løbetid for de erhvervede fordringer. Løbetiden skal mindst være på 90 dage. Den samme løbetid anvendes også for uudnyttede beløb, der indgår i en fastlagt købsfacilitet, forudsat at denne facilitet indeholder effektive klausuler, regler om førtidsindfrielse eller andre elementer, der beskytter det købende kreditinstitut mod væsentlige forringelser af kvaliteten af de fremtidige fordringer, det har pligt til at købe i facilitetens løbetid. I mangel af en sådan effektiv beskyttelse beregnes løbetiden for uudnyttede beløb som summen af den længste løbetid for en potentiel fordring, der indgår i købsaftalen, og købsfacilitetens restløbetid. Løbetiden skal være på mindst 90 dage.

| e) | Når der er tale om andre instrumenter end dem, der er nævnt i dette punkt, eller kreditinstituttet ikke er i stand til at beregne løbetiden som anført i litra a), fastsættes løbetiden til det maksimale tidsrum (målt i år), låntageren har fået til at indfri alle sine kontraktlige forpligtelser. Løbetiden skal være på mindst 1 år. |
| --- | --- |

e)

Når der er tale om andre instrumenter end dem, der er nævnt i dette punkt, eller kreditinstituttet ikke er i stand til at beregne løbetiden som anført i litra a), fastsættes løbetiden til det maksimale tidsrum (målt i år), låntageren har fået til at indfri alle sine kontraktlige forpligtelser. Løbetiden skal være på mindst 1 år.

| f) | Såfremt kreditinstitutter benytter den metode med interne modeller, der er fastsat i bilag III, del 6, til beregning af engagementers værdi, beregnes løbetiden for de engagementer, som de anvender denne metode på, og hvor løbetiden for den længste kontrakt i nettinggruppen overstiger et år, efter følgende formel:

  hvor:
  dfk er den risikofrie diskonteringsfaktor for det fremtidige tidspunkt tk og de resterende symboler er defineret i bilag III, del 6.
  Uanset punkt 13, litra f, første afsnit, kan et kreditinstitut, der benytter en intern model til beregning af en ensidig kreditværdijustering med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse anvende den faktiske låneperiode, der estimeres ved hjælp af en intern model som M.
  Med forbehold af punkt 14 finder formlen i litra a) anvendelse på nettinggrupper, hvor den oprindelige løbetid for alle kontrakter er på under et år, og |
| --- | --- |

f)

Såfremt kreditinstitutter benytter den metode med interne modeller, der er fastsat i bilag III, del 6, til beregning af engagementers værdi, beregnes løbetiden for de engagementer, som de anvender denne metode på, og hvor løbetiden for den længste kontrakt i nettinggruppen overstiger et år, efter følgende formel:

hvor:

dfk er den risikofrie diskonteringsfaktor for det fremtidige tidspunkt tk og de resterende symboler er defineret i bilag III, del 6.

Uanset punkt 13, litra f, første afsnit, kan et kreditinstitut, der benytter en intern model til beregning af en ensidig kreditværdijustering med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse anvende den faktiske låneperiode, der estimeres ved hjælp af en intern model som M.

Med forbehold af punkt 14 finder formlen i litra a) anvendelse på nettinggrupper, hvor den oprindelige løbetid for alle kontrakter er på under et år, og

| g) | Med henblik på del 1, punkt 4, er løbetiden den effektive løbetid for kreditrisikoafdækningen, dog mindst et år. |
| --- | --- |

g)

Med henblik på del 1, punkt 4, er løbetiden den effektive løbetid for kreditrisikoafdækningen, dog mindst et år.

| 14. | Uanset punkt 13, litra a), b), d) og e), skal løbetiden fastsættes til mindst én dag for:






  — | fuldt eller næsten fuldt sikrede derivatinstrumenter som beskrevet i bilag IV |
| --- | --- | --- |

14.

Uanset punkt 13, litra a), b), d) og e), skal løbetiden fastsættes til mindst én dag for:

—

fuldt eller næsten fuldt sikrede derivatinstrumenter som beskrevet i bilag IV

| — | fuldt eller næsten fuldt sikrede »margin lending«-transaktioner og |
| --- | --- |

—

fuldt eller næsten fuldt sikrede »margin lending«-transaktioner og

| — | genkøbstransaktioner samt transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer |
| --- | --- |

—

genkøbstransaktioner samt transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer

såfremt dokumentationen indeholder krav om daglig fastsættelse af margen og daglig værdiansættelse og bestemmelser, der gør det muligt at iværksætte øjeblikkelig likvidation eller modregning af sikkerhedsstillelse i tilfælde af misligholdelse eller manglende fastsættelse af margen.

For andre kortfristede engagementer, som de kompetente myndigheder angiver, og som ikke indgår i kreditinstituttets løbende engagement med skyldneren, skal løbetiden i øvrigt fastsættes til mindst én dag. De specifikke omstændigheder skal undersøges omhyggeligt i hvert enkelt tilfælde.

| 15. | De kompetente myndigheder kan tillade, at der for engagementer med virksomheder, som er beliggende i Fællesskabet, og hvis konsoliderede omsætning og konsoliderede aktiver udgør under 500 mio. euro, anvendes den løbetid, der er anført i punkt 12. Kompetente myndigheder kan erstatte samlede aktiver for en værdi af 500 mio. euro med samlede værdier for en værdi af 1 000 mio. euro for virksomheder, der hovedsaglig investerer i fast ejendom. |
| --- | --- |

15.

De kompetente myndigheder kan tillade, at der for engagementer med virksomheder, som er beliggende i Fællesskabet, og hvis konsoliderede omsætning og konsoliderede aktiver udgør under 500 mio. euro, anvendes den løbetid, der er anført i punkt 12. Kompetente myndigheder kan erstatte samlede aktiver for en værdi af 500 mio. euro med samlede værdier for en værdi af 1 000 mio. euro for virksomheder, der hovedsaglig investerer i fast ejendom.

| 16. | Manglende løbetidsmatch behandles som anført i artikel 90-93. |
| --- | --- |

16.

Manglende løbetidsmatch behandles som anført i artikel 90-93.

2.   DETAILENGAGEMENTER

2.1.   Sandsynlighed for misligholdelse (PD)

| 17. | Sandsynligheden for misligholdelse (PD) af et engagement fastsættes til mindst 0,03 %. |
| --- | --- |

17.

Sandsynligheden for misligholdelse (PD) af et engagement fastsættes til mindst 0,03 %.

| 18. | Sandsynligheden for misligholdelse (PD) udgør 100 % for låntagere, der er i restance, eller, hvis der tages udgangspunkt i gælden, for misligholdte engagementer. |
| --- | --- |

18.

Sandsynligheden for misligholdelse (PD) udgør 100 % for låntagere, der er i restance, eller, hvis der tages udgangspunkt i gælden, for misligholdte engagementer.

| 19. | I forbindelse med udvandingsrisici for erhvervede fordringer fastsættes sandsynligheden for misligholdelse (PD), så den svarer til estimaterne af det forventede tab vedrørende udvandingsrisici. Hvis et kreditinstitut er i stand til at foretage en pålidelig opdeling af sine estimater af det forventede tab vedrørende udvandingsrisici for erhvervede fordringer i sandsynlighed for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), kan sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimatet anvendes. |
| --- | --- |

19.

I forbindelse med udvandingsrisici for erhvervede fordringer fastsættes sandsynligheden for misligholdelse (PD), så den svarer til estimaterne af det forventede tab vedrørende udvandingsrisici. Hvis et kreditinstitut er i stand til at foretage en pålidelig opdeling af sine estimater af det forventede tab vedrørende udvandingsrisici for erhvervede fordringer i sandsynlighed for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), kan sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimatet anvendes.

| 20. | Ufinansieret kreditbeskyttelse kan med forbehold af bestemmelserne i punkt 22 anerkendes ved justering af sandsynligheden for misligholdelse (PD). I så fald skal bestemmelserne i artikel 90-93 overholdes i forbindelse med udvandingsrisiko, hvis kreditinstitutterne ikke anvender deres egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater; i denne forbindelse kan de kompetente myndigheder anerkende andre udbydere af ufinansieret beskyttelse end de i bilag VIII, del 1, nævnte. |
| --- | --- |

20.

Ufinansieret kreditbeskyttelse kan med forbehold af bestemmelserne i punkt 22 anerkendes ved justering af sandsynligheden for misligholdelse (PD). I så fald skal bestemmelserne i artikel 90-93 overholdes i forbindelse med udvandingsrisiko, hvis kreditinstitutterne ikke anvender deres egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater; i denne forbindelse kan de kompetente myndigheder anerkende andre udbydere af ufinansieret beskyttelse end de i bilag VIII, del 1, nævnte.

2.2.   Tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)

| 21. | Kreditinstitutter skal tilvejebringe deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), forudsat at minimumskravene i del 4 er opfyldt, og der er opnået godkendelse fra de kompetente myndigheder. For udvandingsrisici vedrørende erhvervede fordringer fastsættes en tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdi på 75 %. Hvis et kreditinstitut er i stand til at foretage en pålidelig opdeling af sine estimater af det forventede tab vedrørende udvandingsrisici for erhvervede fordringer i sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), kan tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimatet anvendes. |
| --- | --- |

21.

Kreditinstitutter skal tilvejebringe deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), forudsat at minimumskravene i del 4 er opfyldt, og der er opnået godkendelse fra de kompetente myndigheder. For udvandingsrisici vedrørende erhvervede fordringer fastsættes en tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdi på 75 %. Hvis et kreditinstitut er i stand til at foretage en pålidelig opdeling af sine estimater af det forventede tab vedrørende udvandingsrisici for erhvervede fordringer i sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), kan tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimatet anvendes.

| 22. | Ufinansieret kreditbeskyttelse kan anerkendes ved justering af sandsynlighed for misligholdelse (PD)- eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimaterne, forudsat at minimumskravene i del 4, punkt 99-104, er opfyldt, og der er opnået godkendelse fra de kompetente myndigheder, enten for et enkelt engagement eller for en pulje af engagementer. Kreditinstitutter må ikke fastsætte justerede sandsynlighed for misligholdelse (PD)- eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier for garanterede engagementer, hvis det resulterer i, at den justerede risikovægt bliver lavere end for et lignende direkte engagement med garantistilleren. |
| --- | --- |

22.

Ufinansieret kreditbeskyttelse kan anerkendes ved justering af sandsynlighed for misligholdelse (PD)- eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimaterne, forudsat at minimumskravene i del 4, punkt 99-104, er opfyldt, og der er opnået godkendelse fra de kompetente myndigheder, enten for et enkelt engagement eller for en pulje af engagementer. Kreditinstitutter må ikke fastsætte justerede sandsynlighed for misligholdelse (PD)- eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier for garanterede engagementer, hvis det resulterer i, at den justerede risikovægt bliver lavere end for et lignende direkte engagement med garantistilleren.

| 23. | Med henblik på del 1, punkt 11, og uanset punkt 22 fastsættes tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for et sammenligneligt direkte engagement med udbyderen af kreditrisikoafdækningen på grundlag af enten tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) vedrørende en ikke-afdækket facilitet i relation til garantistilleren eller skyldnerens ikke-afdækkede facilitet afhængig af, om der, såfremt både garantistilleren og skyldneren misligholder deres forpligtelser i den afdækkede transaktions levetid, foreligger dokumentation for, og garantiens struktur indikerer, at størrelsen af det beløb, der vil kunne inddrives, vil afhænge af garantistilleren henholdsvis skyldnerens finansielle situation. |
| --- | --- |

23.

Med henblik på del 1, punkt 11, og uanset punkt 22 fastsættes tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for et sammenligneligt direkte engagement med udbyderen af kreditrisikoafdækningen på grundlag af enten tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) vedrørende en ikke-afdækket facilitet i relation til garantistilleren eller skyldnerens ikke-afdækkede facilitet afhængig af, om der, såfremt både garantistilleren og skyldneren misligholder deres forpligtelser i den afdækkede transaktions levetid, foreligger dokumentation for, og garantiens struktur indikerer, at størrelsen af det beløb, der vil kunne inddrives, vil afhænge af garantistilleren henholdsvis skyldnerens finansielle situation.

3.   AKTIEPOSITIONER, DER BEHANDLES EFTER SANDSYNLIGHED FOR MISLIGHOLDELSE (PD)-/TAB I TILFÆLDE AF MISLIGHOLDELSE (LGD)-METODEN

3.1.   Sandsynlighed for misligholdelse (PD)

| 24. | Sandsynligheden for misligholdelse bestemmes efter de metoder, der gælder for erhvervsengagementer.
  Sandsynligheden for misligholdelse (PD) skal mindst udgøre:






  a) | 0,09 % for positioner i børsnoterede aktier, hvor investeringen indgår i et længerevarende kundeforhold |
| --- | --- | --- |

24.

Sandsynligheden for misligholdelse bestemmes efter de metoder, der gælder for erhvervsengagementer.

Sandsynligheden for misligholdelse (PD) skal mindst udgøre:

a)

0,09 % for positioner i børsnoterede aktier, hvor investeringen indgår i et længerevarende kundeforhold

| b) | 0,09 % for positioner i ikke-børsnoterede aktier, hvor investeringsafkastet er baseret på regelmæssige og periodiske pengestrømme, der ikke skyldes kursgevinster |
| --- | --- |

b)

0,09 % for positioner i ikke-børsnoterede aktier, hvor investeringsafkastet er baseret på regelmæssige og periodiske pengestrømme, der ikke skyldes kursgevinster

| c) | 0,40 % for positioner i børsnoterede aktier, herunder andre korte positioner som anført i del 1, punkt 20, og |
| --- | --- |

c)

0,40 % for positioner i børsnoterede aktier, herunder andre korte positioner som anført i del 1, punkt 20, og

| d) | 1,25 % for alle andre aktiepositioner, herunder andre korte positioner som anført i del 1, punkt 20. |
| --- | --- |

d)

1,25 % for alle andre aktiepositioner, herunder andre korte positioner som anført i del 1, punkt 20.

3.2.   Tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)

| 25. | Tab i tilfælde af misligholdelse fastsættes til 65 % for private aktiepositioner i tilstrækkeligt diversificerede porteføljer. |
| --- | --- |

25.

Tab i tilfælde af misligholdelse fastsættes til 65 % for private aktiepositioner i tilstrækkeligt diversificerede porteføljer.

| 26. | For alle andre engagementer fastsættes tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) til 90 %. |
| --- | --- |

26.

For alle andre engagementer fastsættes tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) til 90 %.

3.3.   Løbetid (M)

| 27. | Løbetiden fastsættes til 5 år for samtlige engagementer. |
| --- | --- |

27.

Løbetiden fastsættes til 5 år for samtlige engagementer.

Del 3 — Værdien af engagementer

1.   ENGAGEMENTER MED VIRKSOMHEDER, INSTITUTIONER OG CENTRALREGERINGER OG CENTRALBANKER SAMT DETAILENGAGEMENTER

| 1. | Medmindre andet er anført, måles værdien af engagementer vedrørende balanceførte poster før værdiregulering. Denne regel gælder også for aktiver, som erhverves til en pris, der afviger fra det skyldige beløb. For erhvervede aktiver betegnes forskellen mellem det skyldige beløb og den nettoværdi, der er opført på kreditinstituttets balance, som et nedslag, hvis det skyldige beløb er større, og som en præmie, hvis det er mindre. |
| --- | --- |

1.

Medmindre andet er anført, måles værdien af engagementer vedrørende balanceførte poster før værdiregulering. Denne regel gælder også for aktiver, som erhverves til en pris, der afviger fra det skyldige beløb. For erhvervede aktiver betegnes forskellen mellem det skyldige beløb og den nettoværdi, der er opført på kreditinstituttets balance, som et nedslag, hvis det skyldige beløb er større, og som en præmie, hvis det er mindre.

| 2. | Når kreditinstitutter anvender rammeaftaler om netting i forbindelse med genkøbstransaktioner eller transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer, beregnes værdien af engagementer i overensstemmelse med artikel 90-93. |
| --- | --- |

2.

Når kreditinstitutter anvender rammeaftaler om netting i forbindelse med genkøbstransaktioner eller transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer, beregnes værdien af engagementer i overensstemmelse med artikel 90-93.

| 3. | Kreditinstitutter skal i forbindelse med balanceført netting af udlån og indlån anvende de metoder, der er omhandlet i artikel 90-93, til beregning af engagementernes værdi. |
| --- | --- |

3.

Kreditinstitutter skal i forbindelse med balanceført netting af udlån og indlån anvende de metoder, der er omhandlet i artikel 90-93, til beregning af engagementernes værdi.

| 4. | Værdien af engagementer vedrørende lejekontrakter svarer til de diskonterede minimumslejeindbetalinger.
  Minimumslejeindbetalinger er betalinger, som lejeren betaler eller har pligt til at betale i løbet af lejekontraktens løbetid, og enhver købsoption (dvs. hvis anvendelsen af optionen er nogenlunde sikker). Ethvert garanteret restbeløb, der opfylder betingelserne i bilag VIII, del 1, punkt 26-28 vedrørende anerkendelse af udbrydere af kreditrisikoafdækning samt minimumskravene for anerkendelse af andre former for garantier i henhold til bilag VIII, del 2, punkt 14-19, bør omfattes af minimumslejeindbetalingerne. |
| --- | --- |

4.

Værdien af engagementer vedrørende lejekontrakter svarer til de diskonterede minimumslejeindbetalinger.

Minimumslejeindbetalinger er betalinger, som lejeren betaler eller har pligt til at betale i løbet af lejekontraktens løbetid, og enhver købsoption (dvs. hvis anvendelsen af optionen er nogenlunde sikker). Ethvert garanteret restbeløb, der opfylder betingelserne i bilag VIII, del 1, punkt 26-28 vedrørende anerkendelse af udbrydere af kreditrisikoafdækning samt minimumskravene for anerkendelse af andre former for garantier i henhold til bilag VIII, del 2, punkt 14-19, bør omfattes af minimumslejeindbetalingerne.

| 5. | For alle poster, der er opført i bilag IV, fastsættes engagementsværdien efter de metoder, der er beskrevet i bilag III. |
| --- | --- |

5.

For alle poster, der er opført i bilag IV, fastsættes engagementsværdien efter de metoder, der er beskrevet i bilag III.

| 6. | Med henblik på beregning af risikovægtede værdier af engagementer vedrørende erhvervede fordringer fastsættes engagementsværdien til det udestående beløb fratrukket kapitalkrav vedrørende udvandingsrisici forud for kreditrisikoreduktion. |
| --- | --- |

6.

Med henblik på beregning af risikovægtede værdier af engagementer vedrørende erhvervede fordringer fastsættes engagementsværdien til det udestående beløb fratrukket kapitalkrav vedrørende udvandingsrisici forud for kreditrisikoreduktion.

| 7. | Når et engagement har form af værdipapirer, der sælges, stilles som sikkerhed eller udlånes i forbindelse med genkøbstransaktioner eller transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer, transaktioner med lang afviklingstid og »margin lending«-transaktioner, er værdien af engagementet værdien af værdipapirerne eller råvarerne beregnet i overensstemmelse med artikel 74. Anvendes den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse, der er omhandlet i bilag VIII, del 3, skal engagementets værdi som fastsat i det nævnte bilag forhøjes med den volatilitetsjustering, der gælder for sådanne værdipapirer eller råvarer. Værdien af et engagement i form af genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer, transaktioner med lang afviklingstid og »margin lending«-transaktioner kan fastsættes enten i overensstemmelse med bilag III eller bilag VIII, del 3, punkt 12-21. |
| --- | --- |

7.

Når et engagement har form af værdipapirer, der sælges, stilles som sikkerhed eller udlånes i forbindelse med genkøbstransaktioner eller transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer, transaktioner med lang afviklingstid og »margin lending«-transaktioner, er værdien af engagementet værdien af værdipapirerne eller råvarerne beregnet i overensstemmelse med artikel 74. Anvendes den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse, der er omhandlet i bilag VIII, del 3, skal engagementets værdi som fastsat i det nævnte bilag forhøjes med den volatilitetsjustering, der gælder for sådanne værdipapirer eller råvarer. Værdien af et engagement i form af genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer, transaktioner med lang afviklingstid og »margin lending«-transaktioner kan fastsættes enten i overensstemmelse med bilag III eller bilag VIII, del 3, punkt 12-21.

| 8. | Uanset punkt 7 fastsættes engagementsværdien af kreditrisikoen ved udestående engagementer som fastsat af de kompetente myndigheder med en central modpart, i overensstemmelse med bilag III, del 2, punkt 6, på betingelse af, at der dagligt stilles fuld sikkerhedsstillelse for den centrale modparts kreditrisikoeksponering over for modparten. |
| --- | --- |

8.

Uanset punkt 7 fastsættes engagementsværdien af kreditrisikoen ved udestående engagementer som fastsat af de kompetente myndigheder med en central modpart, i overensstemmelse med bilag III, del 2, punkt 6, på betingelse af, at der dagligt stilles fuld sikkerhedsstillelse for den centrale modparts kreditrisikoeksponering over for modparten.

| 9. | Værdien af engagementer vedrørende følgende poster beregnes ud fra det forpligtede, men uudnyttede beløb multipliceret med en omregningsfaktor.
  Kreditinstitutter skal anvende følgende omregningsfaktorer:






  a) | for uforpligtede engagementer, som kan opsiges uden betingelser når som helst uden varsel af kreditinstituttet, eller som effektivt sikrer automatisk opsigelse ved en forringelse af låntagernes kreditkvalitet, anvendes en omregningsfaktor på 0 %. Kreditinstitutter skal for at kunne anvende en omregningsfaktor på 0 % nøje overvåge låntagerens finansielle situation, og deres interne kontrolsystemer skal sætte dem i stand til øjeblikkeligt at identificere forringelser af låntagerens kreditkvalitet. Uudnyttede detailengagementer kan betragtes som kreditter, der uden betingelser kan opsiges, hvis vilkårene herfor sætter kreditinstituttet i stand til at opsige dem i det omfang, det er tilladt i medfør af forbrugerbeskyttelseslovgivningen og tilknyttet lovgivning |
| --- | --- | --- |

9.

Værdien af engagementer vedrørende følgende poster beregnes ud fra det forpligtede, men uudnyttede beløb multipliceret med en omregningsfaktor.

Kreditinstitutter skal anvende følgende omregningsfaktorer:

a)

for uforpligtede engagementer, som kan opsiges uden betingelser når som helst uden varsel af kreditinstituttet, eller som effektivt sikrer automatisk opsigelse ved en forringelse af låntagernes kreditkvalitet, anvendes en omregningsfaktor på 0 %. Kreditinstitutter skal for at kunne anvende en omregningsfaktor på 0 % nøje overvåge låntagerens finansielle situation, og deres interne kontrolsystemer skal sætte dem i stand til øjeblikkeligt at identificere forringelser af låntagerens kreditkvalitet. Uudnyttede detailengagementer kan betragtes som kreditter, der uden betingelser kan opsiges, hvis vilkårene herfor sætter kreditinstituttet i stand til at opsige dem i det omfang, det er tilladt i medfør af forbrugerbeskyttelseslovgivningen og tilknyttet lovgivning

| b) | for kortfristede kredittilsagn vedrørende varebevægelser anvendes en omregningsfaktor på 20 % for såvel det udstedende som det bekræftende kreditinstitut |
| --- | --- |

b)

for kortfristede kredittilsagn vedrørende varebevægelser anvendes en omregningsfaktor på 20 % for såvel det udstedende som det bekræftende kreditinstitut

| c) | for ikke udnyttede forpligtelser til at købe engagementer vedrørende revolverende erhvervede fordringer, som kan opsiges uden betingelser, eller som effektivt sikrer, at kreditinstituttet automatisk kan opsige dem når som helst uden varsel, anvendes en omregningsfaktor på 0 %. Kreditinstitutter skal for at kunne anvende en omregningsfaktor på 0 % aktivt overvåge låntagerens finansielle situation, og deres interne kontrolsystemer skal sætte dem i stand til øjeblikkeligt at identificere forringelser af låntagerens kreditkvalitet |
| --- | --- |

c)

for ikke udnyttede forpligtelser til at købe engagementer vedrørende revolverende erhvervede fordringer, som kan opsiges uden betingelser, eller som effektivt sikrer, at kreditinstituttet automatisk kan opsige dem når som helst uden varsel, anvendes en omregningsfaktor på 0 %. Kreditinstitutter skal for at kunne anvende en omregningsfaktor på 0 % aktivt overvåge låntagerens finansielle situation, og deres interne kontrolsystemer skal sætte dem i stand til øjeblikkeligt at identificere forringelser af låntagerens kreditkvalitet

| d) | for andre engagementer, »note issuance facilities« (NIF) og »revolving underwriting facilities« (RUF) anvendes en omregningsfaktor på 75 %, og |
| --- | --- |

d)

for andre engagementer, »note issuance facilities« (NIF) og »revolving underwriting facilities« (RUF) anvendes en omregningsfaktor på 75 %, og

| e) | kreditinstitutter, der opfylder minimumskravene i del 4 for brug af egne estimater af omregningsfaktorer, kan med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse benytte deres egne estimater af omregningsfaktorer for forskellige produktkategorier som nævnt i litra a)-d). |
| --- | --- |

e)

kreditinstitutter, der opfylder minimumskravene i del 4 for brug af egne estimater af omregningsfaktorer, kan med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse benytte deres egne estimater af omregningsfaktorer for forskellige produktkategorier som nævnt i litra a)-d).

| 10. | Er en forpligtelse knyttet til indgåelsen af en anden forpligtelse, anvendes den laveste af de to omregningsfaktorer, der gælder for de enkelte forpligtelser. |
| --- | --- |

10.

Er en forpligtelse knyttet til indgåelsen af en anden forpligtelse, anvendes den laveste af de to omregningsfaktorer, der gælder for de enkelte forpligtelser.

| 11. | For alle andre ikke-balanceførte poster end dem, der er nævnt i punkt 1-9, er engagementsværdien følgende procentdel af dens værdi:






  — | 100 %, hvis det er en post med fuld risiko, |
| --- | --- | --- |

11.

For alle andre ikke-balanceførte poster end dem, der er nævnt i punkt 1-9, er engagementsværdien følgende procentdel af dens værdi:

—

100 %, hvis det er en post med fuld risiko,

| — | 50 %, hvis det er en post med middelrisiko, |
| --- | --- |

—

50 %, hvis det er en post med middelrisiko,

| — | 20 %, hvis det er en post med middel/lav risiko, |
| --- | --- |

—

20 %, hvis det er en post med middel/lav risiko,

| — | og 0 %, hvis det er en post med lav risiko. |
| --- | --- |

—

og 0 %, hvis det er en post med lav risiko.

Med henblik på dette punkt henføres de ikke-balanceførte poster til risikokategorier som anført i bilag II.

2.   AKTIEPOSITIONER

| 12. | Værdien af engagementer baseres på den værdi, der er anført i årsregnskabet. Det omfatter følgende aktiepositioner:






  a) | for investeringer, der ansættes til dagsværdi (»fair value«), og hvor værdiændringer henregnes direkte til indtægterne og derfra til egenkapitalen, baseres engagementsværdien på den dagsværdi, der er opført på balancen |
| --- | --- | --- |

12.

Værdien af engagementer baseres på den værdi, der er anført i årsregnskabet. Det omfatter følgende aktiepositioner:

a)

for investeringer, der ansættes til dagsværdi (»fair value«), og hvor værdiændringer henregnes direkte til indtægterne og derfra til egenkapitalen, baseres engagementsværdien på den dagsværdi, der er opført på balancen

| b) | for investeringer, der ansættes til dagsværdi, og hvor værdiændringer ikke henregnes til indtægterne, men til et særligt skattejusteret aktieelement, baseres engagementsværdien på den dagsværdi, der er opført på balancen, og |
| --- | --- |

b)

for investeringer, der ansættes til dagsværdi, og hvor værdiændringer ikke henregnes til indtægterne, men til et særligt skattejusteret aktieelement, baseres engagementsværdien på den dagsværdi, der er opført på balancen, og

| c) | for investeringer, der ansættes til kostpris eller markedsværdi eller til den laveste af disse værdier, baseres engagementsværdien på den kostpris eller markedsværdi, der er opført på balancen. |
| --- | --- |

c)

for investeringer, der ansættes til kostpris eller markedsværdi eller til den laveste af disse værdier, baseres engagementsværdien på den kostpris eller markedsværdi, der er opført på balancen.

3.   ANDRE AKTIVER, DER IKKE ER GÆLDSFORPLIGTELSER

| 13. | Værdien af engagementer vedrørende andre aktiver, der ikke er gældsforpligtelser, baseres på den værdi, der er anført i årsregnskabet. |
| --- | --- |

13.

Værdien af engagementer vedrørende andre aktiver, der ikke er gældsforpligtelser, baseres på den værdi, der er anført i årsregnskabet.

Del 4 — Minimumskrav i forbindelse med metoden med interne ratings

1.   RATINGSYSTEMER

| 1. | Et ratingsystem skal omfatte alle de metoder, procedurer, tilsyns- og dataindsamlingsforanstaltninger og IT-systemer, der er nødvendige for at vurdere kreditrisici, henføre engagementer til risikogrupper eller puljer (rating) og kvantificere estimater af misligholdelse og tab for en bestemt type engagementer. |
| --- | --- |

1.

Et ratingsystem skal omfatte alle de metoder, procedurer, tilsyns- og dataindsamlingsforanstaltninger og IT-systemer, der er nødvendige for at vurdere kreditrisici, henføre engagementer til risikogrupper eller puljer (rating) og kvantificere estimater af misligholdelse og tab for en bestemt type engagementer.

| 2. | Hvis et kreditinstitut anvender flere forskellige ratingsystemer, skal de grundlæggende regler om, hvordan en låntager eller en transaktion henføres under et ratingsystem, dokumenteres og anvendes på en sådan måde, at det afspejler risikoniveauet i tilstrækkelig grad. |
| --- | --- |

2.

Hvis et kreditinstitut anvender flere forskellige ratingsystemer, skal de grundlæggende regler om, hvordan en låntager eller en transaktion henføres under et ratingsystem, dokumenteres og anvendes på en sådan måde, at det afspejler risikoniveauet i tilstrækkelig grad.

| 3. | Ratingkriterier og -procedurer skal revideres regelmæssigt for at afklare, om de fortsat er hensigtsmæssige set i forhold til den aktuelle portefølje og de eksterne vilkår. |
| --- | --- |

3.

Ratingkriterier og -procedurer skal revideres regelmæssigt for at afklare, om de fortsat er hensigtsmæssige set i forhold til den aktuelle portefølje og de eksterne vilkår.

1.1.   Ratingsystemernes struktur

| 4. | Anvender et kreditinstitut direkte estimater af risikoparametre, svarer det til at opstille risikogrupper på en kontinuert ratingskala. |
| --- | --- |

4.

Anvender et kreditinstitut direkte estimater af risikoparametre, svarer det til at opstille risikogrupper på en kontinuert ratingskala.

1.1.1.   Engagementer med virksomheder, institutter samt centralregeringer og centralbanker

| 5. | Ratingsystemet skal tage højde for låntagernes og transaktionernes risikokarakteristika. |
| --- | --- |

5.

Ratingsystemet skal tage højde for låntagernes og transaktionernes risikokarakteristika.

| 6. | Ratingsystemet skal omfatte en ratingskala for låntagere med det ene formål at kvantificere risikoen for, at låntagerne misligholder deres forpligtelser. Ratingskalaen for låntagere skal bestå af mindst 7 risikogrupper for låntagere, der ikke er i restance, og 1 risikogruppe for låntagere, der er i restance. |
| --- | --- |

6.

Ratingsystemet skal omfatte en ratingskala for låntagere med det ene formål at kvantificere risikoen for, at låntagerne misligholder deres forpligtelser. Ratingskalaen for låntagere skal bestå af mindst 7 risikogrupper for låntagere, der ikke er i restance, og 1 risikogruppe for låntagere, der er i restance.

| 7. | Ved »låntagerrisikogruppe« forstås en risikokategori på den ratingskala for låntagere, der indgår i et ratingsystem. Låntagerne fordeles på grupper ud fra en række nærmere angivne ratingkriterier, som danner grundlag for udarbejdelse af estimater af sandsynligheden for misligholdelse. Kreditinstituttet skal dokumentere forholdet mellem de forskellige låntagerrisikogrupper, nærmere bestemt hvilken risiko for misligholdelse der gælder for hver gruppe, og hvilke kriterier der er anvendt ved fastlæggelsen af denne risiko for misligholdelse. |
| --- | --- |

7.

Ved »låntagerrisikogruppe« forstås en risikokategori på den ratingskala for låntagere, der indgår i et ratingsystem. Låntagerne fordeles på grupper ud fra en række nærmere angivne ratingkriterier, som danner grundlag for udarbejdelse af estimater af sandsynligheden for misligholdelse. Kreditinstituttet skal dokumentere forholdet mellem de forskellige låntagerrisikogrupper, nærmere bestemt hvilken risiko for misligholdelse der gælder for hver gruppe, og hvilke kriterier der er anvendt ved fastlæggelsen af denne risiko for misligholdelse.

| 8. | Kreditinstitutter, der har store porteføljer inden for et bestemt markedssegment og interval for misligholdelsesrisici, skal opdele dette interval i et passende antal låntagerrisikogrupper for at undgå for store koncentrationer af låntagere inden for en bestemt gruppe. Forekommer der omfattende koncentrationer inden for en bestemt risikogruppe, skal der fremlægges overbevisende empirisk dokumentation for, at sandsynligheden for misligholdelse (PD) inden for låntagerrisikogruppen dækker et forholdsvis snævert bånd, og at den risiko for misligholdelse, der er forbundet med samtlige låntagere i gruppen, ligger inden for dette bånd. |
| --- | --- |

8.

Kreditinstitutter, der har store porteføljer inden for et bestemt markedssegment og interval for misligholdelsesrisici, skal opdele dette interval i et passende antal låntagerrisikogrupper for at undgå for store koncentrationer af låntagere inden for en bestemt gruppe. Forekommer der omfattende koncentrationer inden for en bestemt risikogruppe, skal der fremlægges overbevisende empirisk dokumentation for, at sandsynligheden for misligholdelse (PD) inden for låntagerrisikogruppen dækker et forholdsvis snævert bånd, og at den risiko for misligholdelse, der er forbundet med samtlige låntagere i gruppen, ligger inden for dette bånd.

| 9. | Ratingsystemet skal, for at de kompetente myndigheder kan anerkende det til beregning af kapitalkravet ved hjælp af egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater, omfatte en særlig ratingskala for faciliteter, som udelukkende afspejler tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-relaterede transaktionskarakteristika. |
| --- | --- |

9.

Ratingsystemet skal, for at de kompetente myndigheder kan anerkende det til beregning af kapitalkravet ved hjælp af egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater, omfatte en særlig ratingskala for faciliteter, som udelukkende afspejler tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-relaterede transaktionskarakteristika.

| 10. | Ved »facilitetsgruppe« forstås en risikokategori på den ratingskala for faciliteter, der indgår i et ratingsystem. Engagementer fordeles på facilitetsgrupper ud fra en række nærmere angivne ratingkriterier, som danner grundlag for udarbejdelse af estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD). Definitionen af facilitetsgrupper skal indeholde en beskrivelse af, hvordan engagementer henføres til en gruppe, og hvilke kriterier der anvendes til fastsættelse af risikoniveauet for de forskellige grupper. |
| --- | --- |

10.

Ved »facilitetsgruppe« forstås en risikokategori på den ratingskala for faciliteter, der indgår i et ratingsystem. Engagementer fordeles på facilitetsgrupper ud fra en række nærmere angivne ratingkriterier, som danner grundlag for udarbejdelse af estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD). Definitionen af facilitetsgrupper skal indeholde en beskrivelse af, hvordan engagementer henføres til en gruppe, og hvilke kriterier der anvendes til fastsættelse af risikoniveauet for de forskellige grupper.

| 11. | Forekommer der omfattende koncentrationer inden for en bestemt facilitetsgruppe, skal der fremlægges overbevisende empirisk dokumentation for, at tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) inden for facilitetsgruppen dækker et forholdsvis snævert bånd, og at den risiko, der er forbundet med samtlige engagementer i gruppen, ligger inden for dette bånd. |
| --- | --- |

11.

Forekommer der omfattende koncentrationer inden for en bestemt facilitetsgruppe, skal der fremlægges overbevisende empirisk dokumentation for, at tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) inden for facilitetsgruppen dækker et forholdsvis snævert bånd, og at den risiko, der er forbundet med samtlige engagementer i gruppen, ligger inden for dette bånd.

| 12. | Kreditinstitutter, som anvender de metoder, der er anført i del 1, punkt 6, til risikovægtning af specialiserede udlånsengagementer, undtages fra kravet om, at de skal fastsætte en ratingskala for låntagere med det ene formål at kvantificere risikoen for, at låntagerne misligholder deres forpligtelser i forbindelse med disse engagementer. Uanset bestemmelserne i punkt 6 skal disse kreditinstitutter for disse engagementer fastsætte mindst 4 risikogrupper for låntagere, der ikke er i restance, og mindst 1 risikogruppe for låntagere, der er i restance. |
| --- | --- |

12.

Kreditinstitutter, som anvender de metoder, der er anført i del 1, punkt 6, til risikovægtning af specialiserede udlånsengagementer, undtages fra kravet om, at de skal fastsætte en ratingskala for låntagere med det ene formål at kvantificere risikoen for, at låntagerne misligholder deres forpligtelser i forbindelse med disse engagementer. Uanset bestemmelserne i punkt 6 skal disse kreditinstitutter for disse engagementer fastsætte mindst 4 risikogrupper for låntagere, der ikke er i restance, og mindst 1 risikogruppe for låntagere, der er i restance.

1.1.2.   Detailengagementer

| 13. | Ratingsystemer skal afspejle risici i tilknytning til såvel låntagere som transaktioner og indregne alle relevante karakteristika vedrørende låntagere og transaktioner. |
| --- | --- |

13.

Ratingsystemer skal afspejle risici i tilknytning til såvel låntagere som transaktioner og indregne alle relevante karakteristika vedrørende låntagere og transaktioner.

| 14. | Det skal ved sondringen mellem risici sikres, at antallet af engagementer i en given risikogruppe eller pulje er tilstrækkeligt til, at der kan foretages en meningsfuld kvantificering og validering af tabskarakteristikaene for den pågældende gruppe eller pulje. Fordelingen af engagementer og låntagere på risikogrupper eller puljer skal tage sigte på at undgå uforholdsmæssigt store koncentrationer. |
| --- | --- |

14.

Det skal ved sondringen mellem risici sikres, at antallet af engagementer i en given risikogruppe eller pulje er tilstrækkeligt til, at der kan foretages en meningsfuld kvantificering og validering af tabskarakteristikaene for den pågældende gruppe eller pulje. Fordelingen af engagementer og låntagere på risikogrupper eller puljer skal tage sigte på at undgå uforholdsmæssigt store koncentrationer.

| 15. | Kreditinstitutterne skal godtgøre, at den måde, hvorpå de henfører engagementer til risikogrupper eller puljer, gør det muligt at foretage en meningsfuld sondring mellem risici, klassificere engagementer, der er tilstrækkelig ensartede, og foretage nøjagtige og konsekvente vurderinger af tabskarakteristikaene for de pågældende grupper eller puljer. Klassificeringen skal for erhvervede fordringer afspejle sælgerens emissionspraksis og deres kunders forskellighed. |
| --- | --- |

15.

Kreditinstitutterne skal godtgøre, at den måde, hvorpå de henfører engagementer til risikogrupper eller puljer, gør det muligt at foretage en meningsfuld sondring mellem risici, klassificere engagementer, der er tilstrækkelig ensartede, og foretage nøjagtige og konsekvente vurderinger af tabskarakteristikaene for de pågældende grupper eller puljer. Klassificeringen skal for erhvervede fordringer afspejle sælgerens emissionspraksis og deres kunders forskellighed.

| 16. | Kreditinstitutterne skal tage hensyn til følgende risikofaktorer, når de inddeler engagementer i risikogrupper eller puljer:






  a) | Låntagernes risikokarakteristika |
| --- | --- | --- |

16.

Kreditinstitutterne skal tage hensyn til følgende risikofaktorer, når de inddeler engagementer i risikogrupper eller puljer:

a)

Låntagernes risikokarakteristika

| b) | Transaktionernes risikokarakteristika med hensyn til produkter og/eller sikkerhedsstillelse. Kreditinstitutterne skal tage eksplicit stilling til tilfælde, hvor flere engagementer er omfattet af samme sikkerhedsstillelse, og |
| --- | --- |

b)

Transaktionernes risikokarakteristika med hensyn til produkter og/eller sikkerhedsstillelse. Kreditinstitutterne skal tage eksplicit stilling til tilfælde, hvor flere engagementer er omfattet af samme sikkerhedsstillelse, og

| c) | Misligholdelse, medmindre kreditinstituttet godtgør over for den kompetente myndighed, at misligholdelse ikke udgør væsentlige risikofaktorer for engagementet |
| --- | --- |

c)

Misligholdelse, medmindre kreditinstituttet godtgør over for den kompetente myndighed, at misligholdelse ikke udgør væsentlige risikofaktorer for engagementet

1.2.   Inddeling i risikogrupper eller puljer.

| 17. | Kreditinstituttet skal fastsætte specifikke definitioner af og procedurer og kriterier for, hvordan engagementer inddeles i de risikogrupper eller puljer, der indgår i et ratingsystem.






  a) | Definitioner og kriterier vedrørende risikogrupper eller puljer skal være så detaljerede, at de ansvarlige for ratingen konsekvent henfører låntagere eller faciliteter, der indebærer samme risiko, til samme risikogruppe eller pulje. Denne konsekvens skal gøre sig gældende for alle forretningsområder, afdelinger og geografiske områder. |
| --- | --- | --- |

17.

Kreditinstituttet skal fastsætte specifikke definitioner af og procedurer og kriterier for, hvordan engagementer inddeles i de risikogrupper eller puljer, der indgår i et ratingsystem.

a)

Definitioner og kriterier vedrørende risikogrupper eller puljer skal være så detaljerede, at de ansvarlige for ratingen konsekvent henfører låntagere eller faciliteter, der indebærer samme risiko, til samme risikogruppe eller pulje. Denne konsekvens skal gøre sig gældende for alle forretningsområder, afdelinger og geografiske områder.

| b) | Dokumenteringen af ratingprocessen skal gøre det muligt for tredjemand at forstå, hvordan engagementer fordeles på risikogrupper eller puljer, at efterprøve denne inddeling og at bedømme, om inddelingen i risikogrupper eller puljer sker på en hensigtsmæssig måde, og |
| --- | --- |

b)

Dokumenteringen af ratingprocessen skal gøre det muligt for tredjemand at forstå, hvordan engagementer fordeles på risikogrupper eller puljer, at efterprøve denne inddeling og at bedømme, om inddelingen i risikogrupper eller puljer sker på en hensigtsmæssig måde, og

| c) | Kriterierne skal også stemme overens med kreditinstituttets interne kreditregler og med dets politik for håndtering af nødlidende låntagere og faciliteter. |
| --- | --- |

c)

Kriterierne skal også stemme overens med kreditinstituttets interne kreditregler og med dets politik for håndtering af nødlidende låntagere og faciliteter.

| 18. | Kreditinstituttet skal tage alle relevante oplysninger i betragtning ved inddelingen af låntagere og faciliteter i risikogrupper eller puljer. Oplysningerne skal være aktuelle og gøre det muligt for kreditinstituttet at forudse, om forpligtelserne i forbindelse med engagementet vil blive opfyldt. Jo færre oplysninger et kreditinstitut har, jo mere konservativt er det nødt til at være, når det inddeler engagementer i låntagerrisiko- og facilitetsgrupper eller puljer. Hvis kreditinstituttet primært baserer sin interne rating på en ekstern rating, skal det sørge for også at inddrage andre relevante oplysninger. |
| --- | --- |

18.

Kreditinstituttet skal tage alle relevante oplysninger i betragtning ved inddelingen af låntagere og faciliteter i risikogrupper eller puljer. Oplysningerne skal være aktuelle og gøre det muligt for kreditinstituttet at forudse, om forpligtelserne i forbindelse med engagementet vil blive opfyldt. Jo færre oplysninger et kreditinstitut har, jo mere konservativt er det nødt til at være, når det inddeler engagementer i låntagerrisiko- og facilitetsgrupper eller puljer. Hvis kreditinstituttet primært baserer sin interne rating på en ekstern rating, skal det sørge for også at inddrage andre relevante oplysninger.

1.3.   Rating af engagementer

1.3.1.   Engagementer med virksomheder, institutioner samt centralregeringer og centralbanker

| 19. | De enkelte låntagere henføres til en låntagerrisikogruppe som led i kreditbevillingsproceduren. |
| --- | --- |

19.

De enkelte låntagere henføres til en låntagerrisikogruppe som led i kreditbevillingsproceduren.

| 20. | Kreditinstitutter, der har tilladelse til at benytte deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og/eller omregningsfaktorer, skal også henføre de enkelte engagementer til facilitetsgrupper som led i kreditbevillingsproceduren. |
| --- | --- |

20.

Kreditinstitutter, der har tilladelse til at benytte deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og/eller omregningsfaktorer, skal også henføre de enkelte engagementer til facilitetsgrupper som led i kreditbevillingsproceduren.

| 21. | Kreditinstitutter, som anvender de metoder, der er anført i del 1, punkt 6, til risikovægtning af specialiserede udlånsengagementer, skal henføre hvert af disse engagementer til en risikogruppe i overensstemmelse med punkt 12. |
| --- | --- |

21.

Kreditinstitutter, som anvender de metoder, der er anført i del 1, punkt 6, til risikovægtning af specialiserede udlånsengagementer, skal henføre hvert af disse engagementer til en risikogruppe i overensstemmelse med punkt 12.

| 22. | Alle juridiske enheder, som kreditinstituttet driver forretning med, skal rates særskilt. Kreditinstituttet skal godtgøre over for den kompetente myndighed, at det har en fornuftig politik for behandling af individuelle låntagere og grupper af indbyrdes forbundne kunder. |
| --- | --- |

22.

Alle juridiske enheder, som kreditinstituttet driver forretning med, skal rates særskilt. Kreditinstituttet skal godtgøre over for den kompetente myndighed, at det har en fornuftig politik for behandling af individuelle låntagere og grupper af indbyrdes forbundne kunder.

| 23. | Særskilte engagementer med samme låntager henføres til samme låntagerrisikogruppe, uanset om der er forskel på de konkrete transaktioners art. I følgende tilfælde kan særskilte engagementer dog henføres til forskellige risikogrupper for samme skyldner:






  a) | hvis der, afhængig af om engagementerne er denomineret i lokal eller udenlandsk valuta, forekommer lande-/overførselsrisici |
| --- | --- | --- |

23.

Særskilte engagementer med samme låntager henføres til samme låntagerrisikogruppe, uanset om der er forskel på de konkrete transaktioners art. I følgende tilfælde kan særskilte engagementer dog henføres til forskellige risikogrupper for samme skyldner:

a)

hvis der, afhængig af om engagementerne er denomineret i lokal eller udenlandsk valuta, forekommer lande-/overførselsrisici

| b) | hvis behandlingen af de garantier, der stilles i tilknytning til et engagement, kan give anledning til, at engagementet henføres til en anden låntagerrisikogruppe, og |
| --- | --- |

b)

hvis behandlingen af de garantier, der stilles i tilknytning til et engagement, kan give anledning til, at engagementet henføres til en anden låntagerrisikogruppe, og

| c) | hvis forbrugerbeskyttelse, bankhemmelighed eller anden lovgivning hindrer udvekslingen af kundeoplysninger. |
| --- | --- |

c)

hvis forbrugerbeskyttelse, bankhemmelighed eller anden lovgivning hindrer udvekslingen af kundeoplysninger.

1.3.2.   Detailengagementer

| 24. | De enkelte engagementer henføres til en låntagerrisikogruppe eller en pulje som led i kreditbevillingsproceduren. |
| --- | --- |

24.

De enkelte engagementer henføres til en låntagerrisikogruppe eller en pulje som led i kreditbevillingsproceduren.

1.3.3.   Tilsidesættelse af ratings

| 25. | Kreditinstitutter skal i forbindelse med inddelingen i risikogrupper og puljer oplyse, i hvilke tilfælde man kan beslutte at tilsidesætte de input eller output, der indgår i ratingprocessen, og hvilke medarbejdere der har til opgave at godkende disse beslutninger. Kreditinstitutterne skal fremlægge oplysninger om disse beslutninger og om de ansvarlige medarbejdere. Kreditinstitutterne skal undersøge, om forpligtelserne i forbindelse med de engagementer, hvis rating er blevet tilsidesat, er blevet opfyldt. De skal bl.a. vurdere, om forpligtelserne i forbindelse med engagementer, hvis rating er blevet tilsidesat af en bestemt person på vegne af samtlige ansvarlige medarbejdere, er blevet opfyldt. |
| --- | --- |

25.

Kreditinstitutter skal i forbindelse med inddelingen i risikogrupper og puljer oplyse, i hvilke tilfælde man kan beslutte at tilsidesætte de input eller output, der indgår i ratingprocessen, og hvilke medarbejdere der har til opgave at godkende disse beslutninger. Kreditinstitutterne skal fremlægge oplysninger om disse beslutninger og om de ansvarlige medarbejdere. Kreditinstitutterne skal undersøge, om forpligtelserne i forbindelse med de engagementer, hvis rating er blevet tilsidesat, er blevet opfyldt. De skal bl.a. vurdere, om forpligtelserne i forbindelse med engagementer, hvis rating er blevet tilsidesat af en bestemt person på vegne af samtlige ansvarlige medarbejdere, er blevet opfyldt.

1.4.   Ratingprocessens integritet

1.4.1.   Engagementer med virksomheder, institutter samt centralregeringer og centralbanker

| 26. | Ratings og regelmæssige revisioner af ratings skal foretages eller godkendes af en uafhængig part, som ikke har direkte gavn af de beslutninger, der træffes om ydelse af lån. |
| --- | --- |

26.

Ratings og regelmæssige revisioner af ratings skal foretages eller godkendes af en uafhængig part, som ikke har direkte gavn af de beslutninger, der træffes om ydelse af lån.

| 27. | Kreditinstitutterne skal ajourføre deres ratings mindst én gang om året. Låntagere i højrisikogruppen og problematiske engagementer skal revideres hyppigere. Kreditinstitutterne skal gennemføre en ny rating, hvis der fremkommer væsentlige oplysninger om låntageren eller engagementet. |
| --- | --- |

27.

Kreditinstitutterne skal ajourføre deres ratings mindst én gang om året. Låntagere i højrisikogruppen og problematiske engagementer skal revideres hyppigere. Kreditinstitutterne skal gennemføre en ny rating, hvis der fremkommer væsentlige oplysninger om låntageren eller engagementet.

| 28. | Kreditinstituttet skal indføre effektive metoder til tilvejebringelse og ajourføring af relevante oplysninger om låntagernes karakteristika, som indvirker på sandsynligheden for misligholdelse (PD), og om transaktionernes karakteristika, som indvirker på tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og/eller og omregningsfaktorer. |
| --- | --- |

28.

Kreditinstituttet skal indføre effektive metoder til tilvejebringelse og ajourføring af relevante oplysninger om låntagernes karakteristika, som indvirker på sandsynligheden for misligholdelse (PD), og om transaktionernes karakteristika, som indvirker på tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og/eller og omregningsfaktorer.

1.4.2.   Detailengagementer

| 29. | Kreditinstituttet skal mindst én gang om året ajourføre sin rating af låntagere og faciliteter eller i givet fald revidere tabskarakteristika og status med hensyn til misligholdelser for de enkelte risikopuljer. Kreditinstituttet skal også mindst én gang om året gennemgå et repræsentativt udsnit af de engagementer, der indgår i hver pulje, for at sikre sig, at engagementerne stadig befinder sig i den rigtige pulje. |
| --- | --- |

29.

Kreditinstituttet skal mindst én gang om året ajourføre sin rating af låntagere og faciliteter eller i givet fald revidere tabskarakteristika og status med hensyn til misligholdelser for de enkelte risikopuljer. Kreditinstituttet skal også mindst én gang om året gennemgå et repræsentativt udsnit af de engagementer, der indgår i hver pulje, for at sikre sig, at engagementerne stadig befinder sig i den rigtige pulje.

1.5.   Anvendelse af modeller

| 30. | Kreditinstitutter, der anvender statistiske modeller og andre mekaniske metoder til inddeling af låntagere eller faciliteter i risikogrupper eller puljer, er underlagt følgende krav:






  a) | kreditinstituttet skal godtgøre over for den kompetente myndighed, at modellen gør det muligt at opstille præcise prognoser, og at den ikke fordrejer kapitalkravene. Inputvariablerne skal udgøre et hensigtsmæssigt og effektivt grundlag for de prognoser, der frembringes. Modellen må ikke være behæftet med alvorlige systematiske fejl (»bias«) |
| --- | --- | --- |

30.

Kreditinstitutter, der anvender statistiske modeller og andre mekaniske metoder til inddeling af låntagere eller faciliteter i risikogrupper eller puljer, er underlagt følgende krav:

a)

kreditinstituttet skal godtgøre over for den kompetente myndighed, at modellen gør det muligt at opstille præcise prognoser, og at den ikke fordrejer kapitalkravene. Inputvariablerne skal udgøre et hensigtsmæssigt og effektivt grundlag for de prognoser, der frembringes. Modellen må ikke være behæftet med alvorlige systematiske fejl (»bias«)

| b) | kreditinstituttet skal iværksætte en metode til analyse af de data, der anvendes i modellen. Denne metode skal gøre det muligt at kontrollere, om dataene er nøjagtige, fuldstændige og hensigtsmæssige |
| --- | --- |

b)

kreditinstituttet skal iværksætte en metode til analyse af de data, der anvendes i modellen. Denne metode skal gøre det muligt at kontrollere, om dataene er nøjagtige, fuldstændige og hensigtsmæssige

| c) | kreditinstituttet skal godtgøre, at de data, der indgår i modellen, er repræsentative for alle kreditinstituttets nuværende låntagere eller engagementer |
| --- | --- |

c)

kreditinstituttet skal godtgøre, at de data, der indgår i modellen, er repræsentative for alle kreditinstituttets nuværende låntagere eller engagementer

| d) | kreditinstituttet skal foretage regelmæssig modelvalidering, herunder overvåge modellens funktion og stabilitet, gennemgå modelspecifikationer og sammenholde modeloutput med modelresultater, og |
| --- | --- |

d)

kreditinstituttet skal foretage regelmæssig modelvalidering, herunder overvåge modellens funktion og stabilitet, gennemgå modelspecifikationer og sammenholde modeloutput med modelresultater, og

| e) | kreditinstituttet skal understøtte den statistiske model ved hjælp af menneskelige beslutninger og kontrolforanstaltninger med henblik på at revidere de modelbaserede ratings og sikre, at modellerne anvendes på en hensigtsmæssig måde. Revisionsprocedurerne skal sigte mod at afdække og begrænse fejl, der skyldes svagheder ved modellen. De menneskelige beslutninger skal træffes på grundlag af alle relevante oplysninger, der ikke er indregnet i modellen. Kreditinstituttet skal gøre rede for, hvordan det agter at kombinere menneskelige beslutninger med modelresultater. |
| --- | --- |

e)

kreditinstituttet skal understøtte den statistiske model ved hjælp af menneskelige beslutninger og kontrolforanstaltninger med henblik på at revidere de modelbaserede ratings og sikre, at modellerne anvendes på en hensigtsmæssig måde. Revisionsprocedurerne skal sigte mod at afdække og begrænse fejl, der skyldes svagheder ved modellen. De menneskelige beslutninger skal træffes på grundlag af alle relevante oplysninger, der ikke er indregnet i modellen. Kreditinstituttet skal gøre rede for, hvordan det agter at kombinere menneskelige beslutninger med modelresultater.

1.6.   Dokumentering af ratingsystemer

| 31. | Kreditinstitutter skal dokumentere, hvordan deres ratingsystemer er udformet og fungerer i praksis. Denne dokumentation skal vise, at minimumskravene i denne del er opfyldt, og belyse emner som porteføljespredning, ratingkriterier, hvilke opgaver der varetages af de parter, der rater låntagere og engagementer, revisionshyppighed for ratings og ledelsesmæssig kontrol med ratingprocessen. |
| --- | --- |

31.

Kreditinstitutter skal dokumentere, hvordan deres ratingsystemer er udformet og fungerer i praksis. Denne dokumentation skal vise, at minimumskravene i denne del er opfyldt, og belyse emner som porteføljespredning, ratingkriterier, hvilke opgaver der varetages af de parter, der rater låntagere og engagementer, revisionshyppighed for ratings og ledelsesmæssig kontrol med ratingprocessen.

| 32. | Kreditinstituttet skal dokumentere grundlaget for dets valg af ratingkriterier og den analyse, der har motiveret dette valg. Kreditinstituttet skal dokumentere alle større ændringer i risikoratingprocessen og angive, hvilke ændringer der er foretaget i risikoratingprocessen efter de kompetente myndigheders seneste revision. Tilrettelæggelsen af ratingarbejdet, herunder ratingprocessen og den interne kontrolstruktur, skal også dokumenteres. |
| --- | --- |

32.

Kreditinstituttet skal dokumentere grundlaget for dets valg af ratingkriterier og den analyse, der har motiveret dette valg. Kreditinstituttet skal dokumentere alle større ændringer i risikoratingprocessen og angive, hvilke ændringer der er foretaget i risikoratingprocessen efter de kompetente myndigheders seneste revision. Tilrettelæggelsen af ratingarbejdet, herunder ratingprocessen og den interne kontrolstruktur, skal også dokumenteres.

| 33. | Kreditinstitutterne skal dokumentere de specifikke definitioner af misligholdelse og tab, som anvendes internt, og godtgøre, at de stemmer overens med definitionerne i dette direktiv. |
| --- | --- |

33.

Kreditinstitutterne skal dokumentere de specifikke definitioner af misligholdelse og tab, som anvendes internt, og godtgøre, at de stemmer overens med definitionerne i dette direktiv.

| 34. | Hvis kreditinstituttet benytter statistiske modeller i ratingprocessen, skal det dokumentere sine metodologier. Dette materiale skal:






  a) | indeholde en detaljeret beskrivelse af de teorier, antagelser og/eller matematiske og empiriske faktorer, der ligger til grund for fordelingen af estimater på risikogrupper, individuelle låntagere, engagementer eller puljer, og den eller de datakilder, der er anvendt til estimering af modellen |
| --- | --- | --- |

34.

Hvis kreditinstituttet benytter statistiske modeller i ratingprocessen, skal det dokumentere sine metodologier. Dette materiale skal:

a)

indeholde en detaljeret beskrivelse af de teorier, antagelser og/eller matematiske og empiriske faktorer, der ligger til grund for fordelingen af estimater på risikogrupper, individuelle låntagere, engagementer eller puljer, og den eller de datakilder, der er anvendt til estimering af modellen

| b) | sigte mod at iværksætte en stringent statistisk proces (der inkluderer »out-of-time«- og »out-of-sample«-funktionstests) til validering af modellen, og |
| --- | --- |

b)

sigte mod at iværksætte en stringent statistisk proces (der inkluderer »out-of-time«- og »out-of-sample«-funktionstests) til validering af modellen, og

| c) | oplyse om tilfælde, hvor modellen ikke fungerer effektivt. |
| --- | --- |

c)

oplyse om tilfælde, hvor modellen ikke fungerer effektivt.

| 35. | Selv om der anvendes en model, som er købt hos en tredjemand, der hævder at have patent på teknologien, betyder det ikke, at dokumentationskravet eller de øvrige krav, der stilles til ratingsystemer, bortfalder. Kreditinstituttet har pligt til at opfylde de kompetente myndigheders krav. |
| --- | --- |

35.

Selv om der anvendes en model, som er købt hos en tredjemand, der hævder at have patent på teknologien, betyder det ikke, at dokumentationskravet eller de øvrige krav, der stilles til ratingsystemer, bortfalder. Kreditinstituttet har pligt til at opfylde de kompetente myndigheders krav.

1.7.   Datavedligeholdelse

| 36. | Kreditinstitutter skal indsamle og opbevare data om aspekter vedrørende deres interne ratings, jf. artikel 145-149. |
| --- | --- |

36.

Kreditinstitutter skal indsamle og opbevare data om aspekter vedrørende deres interne ratings, jf. artikel 145-149.

1.7.1.   Engagementer med virksomheder, institutioner samt centralregeringer og centralbanker

| 37. | Kreditinstitutterne skal indsamle og opbevare:






  a) | detaljerede oplysninger om tidligere ratings af låntagere og anerkendte garantistillere |
| --- | --- | --- |

37.

Kreditinstitutterne skal indsamle og opbevare:

a)

detaljerede oplysninger om tidligere ratings af låntagere og anerkendte garantistillere

| b) | oplysninger om tidspunktet for de pågældende ratings |
| --- | --- |

b)

oplysninger om tidspunktet for de pågældende ratings

| c) | nøgledata og oplysninger om den metodologi, der har dannet grundlag for ratingen |
| --- | --- |

c)

nøgledata og oplysninger om den metodologi, der har dannet grundlag for ratingen

| d) | oplysninger om den person, der har ansvaret for ratingen |
| --- | --- |

d)

oplysninger om den person, der har ansvaret for ratingen

| e) | oplysninger om misligholdende låntagere og misligholdte engagementer |
| --- | --- |

e)

oplysninger om misligholdende låntagere og misligholdte engagementer

| f) | oplysninger om tidspunktet for og omstændighederne i forbindelse med sådanne misligholdelser, og |
| --- | --- |

f)

oplysninger om tidspunktet for og omstændighederne i forbindelse med sådanne misligholdelser, og

| g) | data vedrørende sandsynligheden for misligholdelse (PD) og den faktiske misligholdelse sammenholdt med ratings og ændringer af ratings |
| --- | --- |

g)

data vedrørende sandsynligheden for misligholdelse (PD) og den faktiske misligholdelse sammenholdt med ratings og ændringer af ratings

kreditinstitutter, der ikke benytter deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og/eller omregningsfaktorer, skal indsamle og opbevare data vedrørende sammenligninger af de faktiske tab i tilfælde af misligholdelse med værdierne i del 2, punkt 8, og sammenligninger af de faktiske omregningsfaktorer med værdierne i del 3, punkt 9.

| 38. | Kreditinstitutter, der benytter deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og omregningsfaktorer, skal indsamle og opbevare:






  a) | fyldestgørende data vedrørende tidligere ratings af faciliteter samt estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og omregningsfaktorer i forbindelse med de enkelte ratingskalaer |
| --- | --- | --- |

38.

Kreditinstitutter, der benytter deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og omregningsfaktorer, skal indsamle og opbevare:

a)

fyldestgørende data vedrørende tidligere ratings af faciliteter samt estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og omregningsfaktorer i forbindelse med de enkelte ratingskalaer

| b) | oplysninger om, hvornår de pågældende ratings og estimater blev foretaget |
| --- | --- |

b)

oplysninger om, hvornår de pågældende ratings og estimater blev foretaget

| c) | nøgledata og oplysninger om den metodologi, der har dannet grundlag for ratings af faciliteter samt estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og omregningsfaktorer |
| --- | --- |

c)

nøgledata og oplysninger om den metodologi, der har dannet grundlag for ratings af faciliteter samt estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og omregningsfaktorer

| d) | oplysninger om, hvem der har rated faciliteten, og hvem der har foretaget estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og omregningsfaktorer |
| --- | --- |

d)

oplysninger om, hvem der har rated faciliteten, og hvem der har foretaget estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og omregningsfaktorer

| e) | data vedrørende estimerede og faktiske tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier og omregningsfaktorer i forbindelse med hvert misligholdt engagement |
| --- | --- |

e)

data vedrørende estimerede og faktiske tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier og omregningsfaktorer i forbindelse med hvert misligholdt engagement

| f) | data vedrørende tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for engagementer før og efter vurdering af virkningerne af en garanti eller et kreditderivat, såfremt kreditinstituttet tager hensyn til garantiers eller kreditderivaters kreditrisikobegrænsende virkninger ved beregningen af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), og |
| --- | --- |

f)

data vedrørende tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for engagementer før og efter vurdering af virkningerne af en garanti eller et kreditderivat, såfremt kreditinstituttet tager hensyn til garantiers eller kreditderivaters kreditrisikobegrænsende virkninger ved beregningen af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), og

| g) | data vedrørende tabskomponenter for hvert misligholdt engagement. |
| --- | --- |

g)

data vedrørende tabskomponenter for hvert misligholdt engagement.

1.7.2.   Detailengagementer

| 39. | Kreditinstitutter skal indsamle og opbevare:






  a) | de data, der anvendes ved inddelingen af engagementer i risikogrupper eller puljer |
| --- | --- | --- |

39.

Kreditinstitutter skal indsamle og opbevare:

a)

de data, der anvendes ved inddelingen af engagementer i risikogrupper eller puljer

| b) | data vedrørende estimater af sandsynlighed for misligholdelse (PD), tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og omregningsfaktorer sammenholdt med risikogrupper eller puljer af engagementer |
| --- | --- |

b)

data vedrørende estimater af sandsynlighed for misligholdelse (PD), tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og omregningsfaktorer sammenholdt med risikogrupper eller puljer af engagementer

| c) | oplysninger om misligholdende låntagere og misligholdte engagementer |
| --- | --- |

c)

oplysninger om misligholdende låntagere og misligholdte engagementer

| d) | data vedrørende de risikogrupper eller puljer, misligholdte engagementer blev henført til i det år, der gik forud for misligholdelsen, samt de faktiske tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier og omregningsfaktorer, og |
| --- | --- |

d)

data vedrørende de risikogrupper eller puljer, misligholdte engagementer blev henført til i det år, der gik forud for misligholdelsen, samt de faktiske tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier og omregningsfaktorer, og

| e) | data vedrørende tabsprocenter for revolverende engagementer med kvalificerede udstedere på detailmarkedet. |
| --- | --- |

e)

data vedrørende tabsprocenter for revolverende engagementer med kvalificerede udstedere på detailmarkedet.

1.8.   Anvendelse af stresstest i forbindelse med vurdering af kapitalgrundlaget

| 40. | Kreditinstituttet skal indføre sunde metoder til krisesimulation (stresstest) til brug ved vurderingen af dets kapitalgrundlag. Stresstest skal sigte mod at afdække eventuelle begivenheder eller fremtidige ændringer i de økonomiske forhold, som kunne påvirke kreditinstituttets krediteksponering i negativ retning, og at vurdere kreditinstituttets evne til at modstå sådanne ændringer. |
| --- | --- |

40.

Kreditinstituttet skal indføre sunde metoder til krisesimulation (stresstest) til brug ved vurderingen af dets kapitalgrundlag. Stresstest skal sigte mod at afdække eventuelle begivenheder eller fremtidige ændringer i de økonomiske forhold, som kunne påvirke kreditinstituttets krediteksponering i negativ retning, og at vurdere kreditinstituttets evne til at modstå sådanne ændringer.

| 41. | Kreditinstituttet skal regelmæssigt gennemføre en stresstest af kreditrisici for at vurdere, hvordan bestemte forhold vil indvirke på dets samlede kapitaldækning for kreditrisici. Den anvendte test skal udvælges af kreditinstituttet og underkastes tilsynsmæssig kontrol. Den anvendte test skal være meningsfuld og forholdsvis konservativ og som et minimum indbefatte virkningerne af milde recessionsscenarier. Kreditinstituttet skal analysere ændringer af sine ratings ved hjælp af stresstestscenarier. De stresstestede porteføljer skal omfatte den altovervejende del af kreditinstituttets samlede eksponering. |
| --- | --- |

41.

Kreditinstituttet skal regelmæssigt gennemføre en stresstest af kreditrisici for at vurdere, hvordan bestemte forhold vil indvirke på dets samlede kapitaldækning for kreditrisici. Den anvendte test skal udvælges af kreditinstituttet og underkastes tilsynsmæssig kontrol. Den anvendte test skal være meningsfuld og forholdsvis konservativ og som et minimum indbefatte virkningerne af milde recessionsscenarier. Kreditinstituttet skal analysere ændringer af sine ratings ved hjælp af stresstestscenarier. De stresstestede porteføljer skal omfatte den altovervejende del af kreditinstituttets samlede eksponering.

| 42. | Kreditinstitutter, der anvender fremgangsmåden i del 1, punkt 4, skal som led i deres stresstestsystem undersøge virkningen af en forringelse af den kreditkvalitet, der tillægges udbydere af kreditrisikoafdækning og navnlig udbydere af kreditrisikoafdækning, som ikke overholder kriterierne. |
| --- | --- |

42.

Kreditinstitutter, der anvender fremgangsmåden i del 1, punkt 4, skal som led i deres stresstestsystem undersøge virkningen af en forringelse af den kreditkvalitet, der tillægges udbydere af kreditrisikoafdækning og navnlig udbydere af kreditrisikoafdækning, som ikke overholder kriterierne.

2.   KVANTIFICERING AF RISICI

| 43. | Kreditinstitutter skal opfylde følgende krav i forbindelse med beregningen af de risikoparametre, der skal knyttes til ratinggrupper eller puljer: |
| --- | --- |

43.

Kreditinstitutter skal opfylde følgende krav i forbindelse med beregningen af de risikoparametre, der skal knyttes til ratinggrupper eller puljer:

2.1.   Definition af misligholdelse

| 44. | Det betragtes som en »misligholdelse« fra låntagerens side, hvis en af eller begge de følgende begivenheder har fundet sted:






  a) | kreditinstituttet anser det for usandsynligt, at låntageren vil indfri alle sine gældsforpligtelser over for kreditinstituttet, moderselskabet eller et af dets datterselskaber, medmindre kreditinstituttet griber ind ved f.eks. at realisere en eventuel sikkerhed |
| --- | --- | --- |

44.

Det betragtes som en »misligholdelse« fra låntagerens side, hvis en af eller begge de følgende begivenheder har fundet sted:

a)

kreditinstituttet anser det for usandsynligt, at låntageren vil indfri alle sine gældsforpligtelser over for kreditinstituttet, moderselskabet eller et af dets datterselskaber, medmindre kreditinstituttet griber ind ved f.eks. at realisere en eventuel sikkerhed

| b) | låntageren har i over 90 dage været i restance med en væsentlig gældsforpligtelse over for kreditinstituttet, moderselskabet eller et af dets datterselskaber. |
| --- | --- |

b)

låntageren har i over 90 dage været i restance med en væsentlig gældsforpligtelse over for kreditinstituttet, moderselskabet eller et af dets datterselskaber.

Med hensyn til overtræk, anses låntageren for at være i restance, hvis han har overskredet den meddelte grænse, har fået meddelt en grænse, der er lavere end det aktuelle tilgodehavende, eller har trukket et beløb uden at have tilladelse hertil og hvis det underliggende beløb er betydelig.

Den »meddelte grænse« er den grænse, skyldneren er blevet gjort bekendt med.

For kreditkort anses låntageren for at være i restance, når minimumsbetalingens forfaldsdato overskrides.

For detailengagementer og engagementer med offentlige virksomheder skal de kompetente myndigheder fastsætte antallet af restancedage som anført i punkt 48.

For erhvervsengagementer kan de kompetente myndigheder fastsætte antallet af restancedage som anført i artikel 154, stk. 7.

I forbindelse med detailengagementer kan kreditinstitutterne anvende definitionen af misligholdelse på faciliteter.

Under alle omstændigheder skal engagementet i restance have overskredet en grænse, som fastlægges af de kompetente myndigheder, og som afspejler et acceptabelt risikoniveau.

| 45. | Følgende faktorer indikerer, at låntageren ikke kan forventes at betale:






  a) | kreditinstituttet sætter gældsforpligtelsen i bero |
| --- | --- | --- |

45.

Følgende faktorer indikerer, at låntageren ikke kan forventes at betale:

a)

kreditinstituttet sætter gældsforpligtelsen i bero

| b) | kreditinstituttet foretager en værdiregulering, fordi der menes at være sket en væsentlig forringelse af kreditkvaliteten, efter at kreditinstituttet indgik engagementet |
| --- | --- |

b)

kreditinstituttet foretager en værdiregulering, fordi der menes at være sket en væsentlig forringelse af kreditkvaliteten, efter at kreditinstituttet indgik engagementet

| c) | kreditinstituttet sælger gældsforpligtelsen med et betydeligt kreditrelateret økonomisk tab |
| --- | --- |

c)

kreditinstituttet sælger gældsforpligtelsen med et betydeligt kreditrelateret økonomisk tab

| d) | kreditinstituttet indvilliger i en omlægning af gældsforpligtelsen, hvilket ventes at formindske den finansielle forpligtelse som følge af væsentlig eftergivelse eller udsættelse af afdrag, renter eller (i givet fald) gebyrer. I forbindelse med aktiepositioner, der vurderes efter sandsynlighed for misligholdelse (PD)-/tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-metoden, omfatter det en omlægning af selve aktierne |
| --- | --- |

d)

kreditinstituttet indvilliger i en omlægning af gældsforpligtelsen, hvilket ventes at formindske den finansielle forpligtelse som følge af væsentlig eftergivelse eller udsættelse af afdrag, renter eller (i givet fald) gebyrer. I forbindelse med aktiepositioner, der vurderes efter sandsynlighed for misligholdelse (PD)-/tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-metoden, omfatter det en omlægning af selve aktierne

| e) | kreditinstituttet har indgivet konkursbegæring mod låntageren eller anmodet om en lignende foranstaltning vedrørende låntagerens gældsforpligtelse over for kreditinstituttet, moderselskabet eller et af dets datterselskaber, og |
| --- | --- |

e)

kreditinstituttet har indgivet konkursbegæring mod låntageren eller anmodet om en lignende foranstaltning vedrørende låntagerens gældsforpligtelse over for kreditinstituttet, moderselskabet eller et af dets datterselskaber, og

| f) | låntageren har erklæret sig konkurs eller er blevet erklæret konkurs eller har opnået en lignende beskyttelse, som betyder, at han kan undlade eller vente med at indfri en gældsforpligtelse over for kreditinstituttet, moderselskabet eller et af dets datterselskaber. |
| --- | --- |

f)

låntageren har erklæret sig konkurs eller er blevet erklæret konkurs eller har opnået en lignende beskyttelse, som betyder, at han kan undlade eller vente med at indfri en gældsforpligtelse over for kreditinstituttet, moderselskabet eller et af dets datterselskaber.

| 46. | Kreditinstitutter, som anvender eksterne data, der ikke uden videre opfylder definitionen af misligholdelse, skal godtgøre over for de kompetente myndigheder, at de har foretaget passende justeringer for at bringe dem i generel overensstemmelse med definitionen af misligholdelse. |
| --- | --- |

46.

Kreditinstitutter, som anvender eksterne data, der ikke uden videre opfylder definitionen af misligholdelse, skal godtgøre over for de kompetente myndigheder, at de har foretaget passende justeringer for at bringe dem i generel overensstemmelse med definitionen af misligholdelse.

| 47. | Mener kreditinstituttet, at et engagement, der tidligere har været misligholdt, ikke længere er forbundet med øget risiko for misligholdelse, skal det rate låntageren eller faciliteten på samme måde som et ikke-misligholdt engagement. Hvis det på et senere tidspunkt vurderes, at definitionen af en misligholdelse er opfyldt, anses det for at være en ny misligholdelse. |
| --- | --- |

47.

Mener kreditinstituttet, at et engagement, der tidligere har været misligholdt, ikke længere er forbundet med øget risiko for misligholdelse, skal det rate låntageren eller faciliteten på samme måde som et ikke-misligholdt engagement. Hvis det på et senere tidspunkt vurderes, at definitionen af en misligholdelse er opfyldt, anses det for at være en ny misligholdelse.

| 48. | For detailengagementer og engagementer med offentlige virksomheder kan de enkelte medlemsstaters kompetente myndigheder fastsætte det nøjagtige antal af restancedage, som alle kreditinstitutter på deres område skal være underlagt efter den definition af misligholdelse, der er fastsat i punkt 44, for engagementer med modparter, som er etableret på medlemsstatens område. Det konkrete antal skal være på mellem 90 og 180 dage afhængigt af, hvilket produktområde der er tale om. For engagementer med modparter, der er etableret på en anden medlemsstats område, fastsætter de kompetente myndigheder et antal restancedage, som ikke må være højere end det antal, der er fastsat af den kompetente myndighed i denne anden medlemsstat. |
| --- | --- |

48.

For detailengagementer og engagementer med offentlige virksomheder kan de enkelte medlemsstaters kompetente myndigheder fastsætte det nøjagtige antal af restancedage, som alle kreditinstitutter på deres område skal være underlagt efter den definition af misligholdelse, der er fastsat i punkt 44, for engagementer med modparter, som er etableret på medlemsstatens område. Det konkrete antal skal være på mellem 90 og 180 dage afhængigt af, hvilket produktområde der er tale om. For engagementer med modparter, der er etableret på en anden medlemsstats område, fastsætter de kompetente myndigheder et antal restancedage, som ikke må være højere end det antal, der er fastsat af den kompetente myndighed i denne anden medlemsstat.

2.2.   Generelle krav til estimater

| 49. | Kreditinstituttets egne estimater af risikoparametrene sandsynlighed for misligholdelse, tab i tilfælde af misligholdelse, omregningsfaktorer og forventet tab skal baseres på alle relevante data, oplysninger og metoder. Estimaterne skal foretages ved brug af såvel den historiske erfaring som empiriske data og ikke bare overlades til kreditinstituttets eget skøn. Estimaterne skal være troværdige og intuitive og baseres på de faktorer, der indvirker mest på de respektive risikoparametre. Jo færre data et kreditinstitut har, jo mere konservativt er det nødt til at være i sin vurdering. |
| --- | --- |

49.

Kreditinstituttets egne estimater af risikoparametrene sandsynlighed for misligholdelse, tab i tilfælde af misligholdelse, omregningsfaktorer og forventet tab skal baseres på alle relevante data, oplysninger og metoder. Estimaterne skal foretages ved brug af såvel den historiske erfaring som empiriske data og ikke bare overlades til kreditinstituttets eget skøn. Estimaterne skal være troværdige og intuitive og baseres på de faktorer, der indvirker mest på de respektive risikoparametre. Jo færre data et kreditinstitut har, jo mere konservativt er det nødt til at være i sin vurdering.

| 50. | Kreditinstituttet skal være i stand til at udskille sin tabserfaring med hensyn til misligholdelsesrate, tab i tilfælde af misligholdelse, omregningsfaktorer eller tab, hvor der anvendes estimater af det forventede tab, i de faktorer, der efter dets opfattelse indvirker på de respektive risikoparametre. Kreditinstituttet skal godtgøre, at dets estimater bygger på lang tids erfaring. |
| --- | --- |

50.

Kreditinstituttet skal være i stand til at udskille sin tabserfaring med hensyn til misligholdelsesrate, tab i tilfælde af misligholdelse, omregningsfaktorer eller tab, hvor der anvendes estimater af det forventede tab, i de faktorer, der efter dets opfattelse indvirker på de respektive risikoparametre. Kreditinstituttet skal godtgøre, at dets estimater bygger på lang tids erfaring.

| 51. | Der skal tages hensyn til eventuelle ændringer i udlånspraksis eller i procedurerne for inddrivelse af gæld i de observationsperioder, der er omhandlet i punkt 66, 71, 82, 86, 93 og 95. Kreditinstituttets estimater skal afspejle virkningerne af tekniske fremskridt og nye data og andre oplysninger, efterhånden som de fremkommer. Kreditinstitutterne skal revidere deres estimater i lyset af nye oplysninger, dog mindst én gang om året. |
| --- | --- |

51.

Der skal tages hensyn til eventuelle ændringer i udlånspraksis eller i procedurerne for inddrivelse af gæld i de observationsperioder, der er omhandlet i punkt 66, 71, 82, 86, 93 og 95. Kreditinstituttets estimater skal afspejle virkningerne af tekniske fremskridt og nye data og andre oplysninger, efterhånden som de fremkommer. Kreditinstitutterne skal revidere deres estimater i lyset af nye oplysninger, dog mindst én gang om året.

| 52. | Den gruppe af engagementer, der har leveret data til brug for estimater, de kreditstandarder, der blev anvendt ved genereringen af disse data, og andre relevante karakteristika skal være sammenlignelige med de tilsvarende karakteristika for kreditinstituttets engagementer og standarder. Kreditinstituttet skal også godtgøre, at de økonomiske eller markedsmæssige vilkår, der ligger til grund for dataene, er relevante for de aktuelle og fremtidige vilkår. Antallet af engagementer i det pågældende udsnit og den dataperiode, der anvendes ved kvantificeringen, skal være tilstrækkelig til, at kreditinstituttet har tillid til, at dets estimater er nøjagtige og velfunderede. |
| --- | --- |

52.

Den gruppe af engagementer, der har leveret data til brug for estimater, de kreditstandarder, der blev anvendt ved genereringen af disse data, og andre relevante karakteristika skal være sammenlignelige med de tilsvarende karakteristika for kreditinstituttets engagementer og standarder. Kreditinstituttet skal også godtgøre, at de økonomiske eller markedsmæssige vilkår, der ligger til grund for dataene, er relevante for de aktuelle og fremtidige vilkår. Antallet af engagementer i det pågældende udsnit og den dataperiode, der anvendes ved kvantificeringen, skal være tilstrækkelig til, at kreditinstituttet har tillid til, at dets estimater er nøjagtige og velfunderede.

| 53. | For erhvervede fordringer skal estimaterne afspejle alle relevante oplysninger, som det købende kreditinstitut er i besiddelse af, vedrørende kvaliteten af de underliggende fordringer, heriblandt data om lignende puljer tilvejebragt af sælgeren, af det købende kreditinstitut eller af andre foretagender. Det købende kreditinstitut skal vurdere alle data, som sælgeren lægger til grund. |
| --- | --- |

53.

For erhvervede fordringer skal estimaterne afspejle alle relevante oplysninger, som det købende kreditinstitut er i besiddelse af, vedrørende kvaliteten af de underliggende fordringer, heriblandt data om lignende puljer tilvejebragt af sælgeren, af det købende kreditinstitut eller af andre foretagender. Det købende kreditinstitut skal vurdere alle data, som sælgeren lægger til grund.

| 54. | Kreditinstituttet skal opstille en forsigtighedsmargen for sine estimater baseret på de estimeringsfejl, der må forventes. Hvis metoder og data er mindre tilfredsstillende, og der må forventes et større antal fejl, fastsættes en større forsigtighedsmargen. |
| --- | --- |

54.

Kreditinstituttet skal opstille en forsigtighedsmargen for sine estimater baseret på de estimeringsfejl, der må forventes. Hvis metoder og data er mindre tilfredsstillende, og der må forventes et større antal fejl, fastsættes en større forsigtighedsmargen.

| 55. | Anvender kreditinstitutterne forskellige estimater til beregning af risikovægte og til interne formål, skal disse estimater dokumenteres, og det skal godtgøres over for den kompetente myndighed, at de er hensigtsmæssige. |
| --- | --- |

55.

Anvender kreditinstitutterne forskellige estimater til beregning af risikovægte og til interne formål, skal disse estimater dokumenteres, og det skal godtgøres over for den kompetente myndighed, at de er hensigtsmæssige.

| 56. | Hvis kreditinstitutterne kan godtgøre over for de kompetente myndigheder, at der er foretaget passende justeringer af de data, der er indsamlet forud for gennemførelsen af dette direktiv, med henblik på at skabe generel overensstemmelse med definitionerne af misligholdelse eller tab, kan de kompetente myndigheder tillade kreditinstitutterne en vis fleksibilitet med hensyn til anvendelsen af de fastsatte datastandarder. |
| --- | --- |

56.

Hvis kreditinstitutterne kan godtgøre over for de kompetente myndigheder, at der er foretaget passende justeringer af de data, der er indsamlet forud for gennemførelsen af dette direktiv, med henblik på at skabe generel overensstemmelse med definitionerne af misligholdelse eller tab, kan de kompetente myndigheder tillade kreditinstitutterne en vis fleksibilitet med hensyn til anvendelsen af de fastsatte datastandarder.

| 57. | Anvender kreditinstituttet data fra en pulje, der er fælles for flere kreditinstitutter, skal det godtgøre, at:






  a) | de øvrige kreditinstitutter i puljen anvender ratingsystemer og kriterier, der svarer til dets egne |
| --- | --- | --- |

57.

Anvender kreditinstituttet data fra en pulje, der er fælles for flere kreditinstitutter, skal det godtgøre, at:

a)

de øvrige kreditinstitutter i puljen anvender ratingsystemer og kriterier, der svarer til dets egne

| b) | puljen er repræsentativ for den portefølje, de fælles data vedrører, og |
| --- | --- |

b)

puljen er repræsentativ for den portefølje, de fælles data vedrører, og

| c) | kreditinstituttet anvender de fælles data konsekvent over tid til sine løbende estimater. |
| --- | --- |

c)

kreditinstituttet anvender de fælles data konsekvent over tid til sine løbende estimater.

| 58. | Selv om et kreditinstitut anvender data, der er fælles for flere kreditinstitutter, vil det stadig være ansvarlig for sine ratingsystemers integritet. Kreditinstituttet skal godtgøre over for den kompetente myndighed, at det har det fornødne kendskab til sine egne ratingsystemer, herunder at det formår at sikre en effektiv overvågning og revision af ratingprocessen. |
| --- | --- |

58.

Selv om et kreditinstitut anvender data, der er fælles for flere kreditinstitutter, vil det stadig være ansvarlig for sine ratingsystemers integritet. Kreditinstituttet skal godtgøre over for den kompetente myndighed, at det har det fornødne kendskab til sine egne ratingsystemer, herunder at det formår at sikre en effektiv overvågning og revision af ratingprocessen.

2.2.1.   Særlige krav vedrørende sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater

Engagementer med virksomheder, institutioner samt centralregeringer og centralbanker

| 59. | Kreditinstitutterne skal estimere sandsynligheden for misligholdelse for hver låntagerrisikogruppe baseret på den langsigtede gennemsnitlige misligholdelsesrate i løbet af et år. |
| --- | --- |

59.

Kreditinstitutterne skal estimere sandsynligheden for misligholdelse for hver låntagerrisikogruppe baseret på den langsigtede gennemsnitlige misligholdelsesrate i løbet af et år.

| 60. | For erhvervede fordringer på selskaber kan kreditinstitutterne estimere de forventede tab for hver låntagerrisikogruppe ud fra den langsigtede gennemsnitlige misligholdelsesrate i løbet af et år. |
| --- | --- |

60.

For erhvervede fordringer på selskaber kan kreditinstitutterne estimere de forventede tab for hver låntagerrisikogruppe ud fra den langsigtede gennemsnitlige misligholdelsesrate i løbet af et år.

| 61. | Hvis et kreditinstitut fastsætter langsigtede gennemsnitlige estimater af sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for erhvervede fordringer på selskaber på grundlag af et estimat af EL samt et passende estimat af sandsynligheden for misligholdelse (PD) eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), skal den metode, der anvendes til estimering af de samlede tab, opfylde de generelle standarder for estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), der er anført i denne del, og resultatet skal stemme overens med det tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-koncept, der er omhandlet i punkt 73. |
| --- | --- |

61.

Hvis et kreditinstitut fastsætter langsigtede gennemsnitlige estimater af sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for erhvervede fordringer på selskaber på grundlag af et estimat af EL samt et passende estimat af sandsynligheden for misligholdelse (PD) eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), skal den metode, der anvendes til estimering af de samlede tab, opfylde de generelle standarder for estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), der er anført i denne del, og resultatet skal stemme overens med det tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-koncept, der er omhandlet i punkt 73.

| 62. | Kreditinstitutternes teknikker til estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD) skal understøttes af analyser. Kreditinstitutterne skal erkende vigtigheden af, at de bruger deres egen dømmekraft, når de skal kombinere resultaterne af disse teknikker og korrigere for de begrænsninger, der er forbundet med teknikker og oplysninger. |
| --- | --- |

62.

Kreditinstitutternes teknikker til estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD) skal understøttes af analyser. Kreditinstitutterne skal erkende vigtigheden af, at de bruger deres egen dømmekraft, når de skal kombinere resultaterne af disse teknikker og korrigere for de begrænsninger, der er forbundet med teknikker og oplysninger.

| 63. | For så vidt som et kreditinstitut anvender data, der er baseret på dets egen erfaring med misligholdelser, til estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD), skal det godtgøre i sin analyse, at estimaterne afspejler emissionsstandarder og eventuelle afvigelser mellem det ratingsystem, der har genereret dataene, og det nuværende ratingsystem. Hvis emissionsstandarder eller ratingsystemer er blevet ændret, skal kreditinstituttet fastsætte en større forsigtighedsmargen i sit estimat af sandsynligheden for misligholdelse (PD). |
| --- | --- |

63.

For så vidt som et kreditinstitut anvender data, der er baseret på dets egen erfaring med misligholdelser, til estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD), skal det godtgøre i sin analyse, at estimaterne afspejler emissionsstandarder og eventuelle afvigelser mellem det ratingsystem, der har genereret dataene, og det nuværende ratingsystem. Hvis emissionsstandarder eller ratingsystemer er blevet ændret, skal kreditinstituttet fastsætte en større forsigtighedsmargen i sit estimat af sandsynligheden for misligholdelse (PD).

| 64. | For så vidt som et kreditinstitut relaterer eller konverterer sine interne ratings til den skala, der anvendes af et ECAI eller en lignende organisation, og derefter anvender den misligholdelsesrate, der er observeret for den eksterne organisations ratings, på kreditinstituttets ratings, skal konverteringen baseres på en sammenligning af interne ratingkriterier med de kriterier, der anvendes af den eksterne organisation, og en sammenligning af interne og eksterne ratings af eventuelle fælles låntagere. Systematiske fejl (bias) eller uoverensstemmelser i konverteringsmetoden eller i de underliggende data bør undgås. De kriterier, som den eksterne organisation har lagt til grund for de data, der anvendes til kvantificeringen, skal kun fokusere på misligholdelsesrisici og ikke afspejle transaktionskarakteristika. Kreditinstituttet skal i forbindelse med sin analyse sammenligne de definitioner af misligholdelse, der er anvendt, med forbehold af kravene i punkt 44-48. Kreditinstituttet skal dokumentere grundlaget for konverteringen. |
| --- | --- |

64.

For så vidt som et kreditinstitut relaterer eller konverterer sine interne ratings til den skala, der anvendes af et ECAI eller en lignende organisation, og derefter anvender den misligholdelsesrate, der er observeret for den eksterne organisations ratings, på kreditinstituttets ratings, skal konverteringen baseres på en sammenligning af interne ratingkriterier med de kriterier, der anvendes af den eksterne organisation, og en sammenligning af interne og eksterne ratings af eventuelle fælles låntagere. Systematiske fejl (bias) eller uoverensstemmelser i konverteringsmetoden eller i de underliggende data bør undgås. De kriterier, som den eksterne organisation har lagt til grund for de data, der anvendes til kvantificeringen, skal kun fokusere på misligholdelsesrisici og ikke afspejle transaktionskarakteristika. Kreditinstituttet skal i forbindelse med sin analyse sammenligne de definitioner af misligholdelse, der er anvendt, med forbehold af kravene i punkt 44-48. Kreditinstituttet skal dokumentere grundlaget for konverteringen.

| 65. | Hvis et kreditinstitut anvender statistiske modeller til forudsigelse af misligholdelser, kan det estimere sandsynligheden for misligholdelse (PD) som et simpelt gennemsnit af de estimater af sandsynligheden for misligholdelse, der er opstillet for de enkelte låntagere i en bestemt risikogruppe. Kreditinstituttet skal opfylde kravene i punkt 30, når de anvender modeller vedrørende sandsynligheden for misligholdelse til dette formål. |
| --- | --- |

65.

Hvis et kreditinstitut anvender statistiske modeller til forudsigelse af misligholdelser, kan det estimere sandsynligheden for misligholdelse (PD) som et simpelt gennemsnit af de estimater af sandsynligheden for misligholdelse, der er opstillet for de enkelte låntagere i en bestemt risikogruppe. Kreditinstituttet skal opfylde kravene i punkt 30, når de anvender modeller vedrørende sandsynligheden for misligholdelse til dette formål.

| 66. | Uanset om kreditinstituttet anvender eksterne, interne eller fælles datakilder eller en kombination heraf til estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD), skal den underliggende historiske observationsperiode strække sig over mindst fem år for mindst én kilde. Hvis den omhandlede observationsperiode strækker sig over længere tid for en kilde, og de pågældende data er relevante, anvendes den lange periode. Bestemmelserne i dette punkt gælder også for anvendelse af sandsynlighed for misligholdelse (PD)-/tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-metoden i forbindelse med aktier. Medlemsstaterne kan tillade kreditinstitutter, som ikke har tilladelse til at benytte egne estimater for tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) eller omregningsfaktorer, at benytte relevante data, der dækker en periode på to år, når de gennemfører IRB-metoden. Den periode, der skal dækkes, forlænges hvert år med et år, indtil de relevante data dækker en periode på fem år. |
| --- | --- |

66.

Uanset om kreditinstituttet anvender eksterne, interne eller fælles datakilder eller en kombination heraf til estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD), skal den underliggende historiske observationsperiode strække sig over mindst fem år for mindst én kilde. Hvis den omhandlede observationsperiode strækker sig over længere tid for en kilde, og de pågældende data er relevante, anvendes den lange periode. Bestemmelserne i dette punkt gælder også for anvendelse af sandsynlighed for misligholdelse (PD)-/tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-metoden i forbindelse med aktier. Medlemsstaterne kan tillade kreditinstitutter, som ikke har tilladelse til at benytte egne estimater for tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) eller omregningsfaktorer, at benytte relevante data, der dækker en periode på to år, når de gennemfører IRB-metoden. Den periode, der skal dækkes, forlænges hvert år med et år, indtil de relevante data dækker en periode på fem år.

Detailengagementer

| 67. | Kreditinstitutterne skal estimere sandsynligheden for misligholdelse (PD) for hver låntagerrisikogruppe eller pulje baseret på den langsigtede gennemsnitlige misligholdelsesrate i løbet af et år. |
| --- | --- |

67.

Kreditinstitutterne skal estimere sandsynligheden for misligholdelse (PD) for hver låntagerrisikogruppe eller pulje baseret på den langsigtede gennemsnitlige misligholdelsesrate i løbet af et år.

| 68. | Uanset bestemmelserne i punkt 67 kan sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater også beregnes ud fra de faktiske tab og passende estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD). |
| --- | --- |

68.

Uanset bestemmelserne i punkt 67 kan sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater også beregnes ud fra de faktiske tab og passende estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD).

| 69. | Kreditinstitutterne skal betragte de interne data, der anvendes til inddeling af engagementer i risikogrupper eller puljer, som den primære informationskilde i forbindelse med estimering af tabskarakteristika. Kreditinstitutterne kan anvende eksterne data (herunder fælles data) eller statistiske modeller til kvantificeringen, forudsat at det kan godtgøres, at der består en tæt forbindelse mellem:






  a) | kreditinstituttets metode til inddeling af engagementer i risikogrupper eller puljer og den metode, der benyttes af den eksterne datakilde, og |
| --- | --- | --- |

69.

Kreditinstitutterne skal betragte de interne data, der anvendes til inddeling af engagementer i risikogrupper eller puljer, som den primære informationskilde i forbindelse med estimering af tabskarakteristika. Kreditinstitutterne kan anvende eksterne data (herunder fælles data) eller statistiske modeller til kvantificeringen, forudsat at det kan godtgøres, at der består en tæt forbindelse mellem:

a)

kreditinstituttets metode til inddeling af engagementer i risikogrupper eller puljer og den metode, der benyttes af den eksterne datakilde, og

| b) | kreditinstituttets interne risikoprofil og sammensætningen af de eksterne data. |
| --- | --- |

b)

kreditinstituttets interne risikoprofil og sammensætningen af de eksterne data.

Kreditinstitutterne kan gøre brug af både eksterne og interne referencedata vedrørende erhvervede detailfordringer. Kreditinstitutterne skal foretage sammenligninger mellem alle relevante datakilder.

| 70. | Hvis et kreditinstitut fastsætter langsigtede gennemsnitlige estimater af sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for detailengagementer på grundlag af et estimat af de samlede tab samt et passende estimat af sandsynligheden for misligholdelse (PD) eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), skal den metode, der anvendes til estimering af de samlede tab, opfylde de generelle standarder for estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), der er anført i denne del, og resultatet skal stemme overens med det tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-koncept, der er omhandlet i punkt 73. |
| --- | --- |

70.

Hvis et kreditinstitut fastsætter langsigtede gennemsnitlige estimater af sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for detailengagementer på grundlag af et estimat af de samlede tab samt et passende estimat af sandsynligheden for misligholdelse (PD) eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), skal den metode, der anvendes til estimering af de samlede tab, opfylde de generelle standarder for estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), der er anført i denne del, og resultatet skal stemme overens med det tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-koncept, der er omhandlet i punkt 73.

| 71. | Uanset om kreditinstituttet anvender eksterne, interne eller fælles datakilder eller en kombination heraf til estimering af tabskarakteristika, skal den underliggende historiske observationsperiode strække sig over mindst fem år for mindst én kilde. Hvis den omhandlede observationsperiode strækker sig over længere tid for en kilde, og de pågældende data er relevante, anvendes den lange periode. Kreditinstituttet har ikke pligt til at tillægge historiske data samme vægt, hvis det kan overbevise den kompetente myndighed om, at nyere data er bedre til beregning af de fremtidige tabsprocenter. Medlemsstaterne kan tillade kreditinstitutter at benytte relevante data, der dækker en periode på to år, når de gennemfører IRB-metoden. Den periode, der skal dækkes, forlænges hvert år med et år, indtil de relevante data dækker en periode på fem år. |
| --- | --- |

71.

Uanset om kreditinstituttet anvender eksterne, interne eller fælles datakilder eller en kombination heraf til estimering af tabskarakteristika, skal den underliggende historiske observationsperiode strække sig over mindst fem år for mindst én kilde. Hvis den omhandlede observationsperiode strækker sig over længere tid for en kilde, og de pågældende data er relevante, anvendes den lange periode. Kreditinstituttet har ikke pligt til at tillægge historiske data samme vægt, hvis det kan overbevise den kompetente myndighed om, at nyere data er bedre til beregning af de fremtidige tabsprocenter. Medlemsstaterne kan tillade kreditinstitutter at benytte relevante data, der dækker en periode på to år, når de gennemfører IRB-metoden. Den periode, der skal dækkes, forlænges hvert år med et år, indtil de relevante data dækker en periode på fem år.

| 72. | Kreditinstitutterne skal identificere og analysere forventede ændringer af risikoparametre i kreditengagementers levetid (sæsoneffekter). |
| --- | --- |

72.

Kreditinstitutterne skal identificere og analysere forventede ændringer af risikoparametre i kreditengagementers levetid (sæsoneffekter).

2.2.2.   Særlige krav vedrørende egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater

| 73. | Kreditinstitutterne skal foretage estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for hver facilitetsgruppe eller pulje på grundlag af det gennemsnitlige faktiske tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for hver facilitetsgruppe eller pulje og inddrage alle konstaterede misligholdelser, der beskrives i datakilderne (gennemsnitlig vægtning af misligholdelsen). |
| --- | --- |

73.

Kreditinstitutterne skal foretage estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for hver facilitetsgruppe eller pulje på grundlag af det gennemsnitlige faktiske tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) for hver facilitetsgruppe eller pulje og inddrage alle konstaterede misligholdelser, der beskrives i datakilderne (gennemsnitlig vægtning af misligholdelsen).

| 74. | Kreditinstitutterne skal anvende de tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater, der er passende for en økonomisk afmatning, hvis disse estimater er mere konservative end det langsigtede gennemsnit. Såfremt et ratingsystem sigter mod at tilvejebringe faktiske tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier på et konstant niveau, fordelt på risikogrupper eller puljer over tid, skal kreditinstitutterne justere deres estimater af risikoparametre for risikogrupper eller puljer for at begrænse den virkning, en økonomisk afmatning vil få på kapitalen. |
| --- | --- |

74.

Kreditinstitutterne skal anvende de tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater, der er passende for en økonomisk afmatning, hvis disse estimater er mere konservative end det langsigtede gennemsnit. Såfremt et ratingsystem sigter mod at tilvejebringe faktiske tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-værdier på et konstant niveau, fordelt på risikogrupper eller puljer over tid, skal kreditinstitutterne justere deres estimater af risikoparametre for risikogrupper eller puljer for at begrænse den virkning, en økonomisk afmatning vil få på kapitalen.

| 75. | Kreditinstituttet skal undersøge, hvilken sammenhæng der er mellem den risiko, der er forbundet med låntageren, og den risiko, der er forbundet med sikkerhedsstillelsen eller sikkerhedsstilleren. De tilfælde, hvor der er en klar sammenhæng, skal behandles konservativt. |
| --- | --- |

75.

Kreditinstituttet skal undersøge, hvilken sammenhæng der er mellem den risiko, der er forbundet med låntageren, og den risiko, der er forbundet med sikkerhedsstillelsen eller sikkerhedsstilleren. De tilfælde, hvor der er en klar sammenhæng, skal behandles konservativt.

| 76. | Manglende valutamatch mellem den underliggende forpligtelse og sikkerhedsstillelsen skal behandles konservativt i forbindelse med kreditinstituttets vurdering af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD). |
| --- | --- |

76.

Manglende valutamatch mellem den underliggende forpligtelse og sikkerhedsstillelsen skal behandles konservativt i forbindelse med kreditinstituttets vurdering af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD).

| 77. | For så vidt som tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater tager hensyn til den stillede sikkerhed, skal disse estimater ikke udelukkende baseres på sikkerhedens anslåede markedsværdi. Tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater skal tage hensyn til, hvilken betydning det har, hvis kreditinstitutter ikke er i stand til hurtigt at overtage kontrollen med den sikkerhed, de har stillet, og realisere den. |
| --- | --- |

77.

For så vidt som tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater tager hensyn til den stillede sikkerhed, skal disse estimater ikke udelukkende baseres på sikkerhedens anslåede markedsværdi. Tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater skal tage hensyn til, hvilken betydning det har, hvis kreditinstitutter ikke er i stand til hurtigt at overtage kontrollen med den sikkerhed, de har stillet, og realisere den.

| 78. | For så vidt som tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater tager højde for sikkerhedsstillelsen, skal kreditinstitutter fastsætte interne krav for sikkerhedsstillelse, retssikkerhed og risikostyring, som generelt er i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i bilag VIII, del 2. |
| --- | --- |

78.

For så vidt som tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater tager højde for sikkerhedsstillelsen, skal kreditinstitutter fastsætte interne krav for sikkerhedsstillelse, retssikkerhed og risikostyring, som generelt er i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i bilag VIII, del 2.

| 79. | I det omfang et kreditinstitut anerkender sikkerhedsstillelse i forbindelse med engagementers værdi for modpartsrisikoen i overensstemmelse med bilag III, del 5 eller 6, skal de beløb, som denne sikkerhedsstillelse ventes at indbringe, ikke medregnes i tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater. |
| --- | --- |

79.

I det omfang et kreditinstitut anerkender sikkerhedsstillelse i forbindelse med engagementers værdi for modpartsrisikoen i overensstemmelse med bilag III, del 5 eller 6, skal de beløb, som denne sikkerhedsstillelse ventes at indbringe, ikke medregnes i tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater.

| 80. | Med hensyn til engagementer, der allerede er nødlidende, skal kreditinstituttet anvende den samlede sum af det forventede tab for hvert engagement set i forhold til de aktuelle økonomiske forhold og engagementets status samt muligheden for yderligere uventede tab i inddrivningsperioden. |
| --- | --- |

80.

Med hensyn til engagementer, der allerede er nødlidende, skal kreditinstituttet anvende den samlede sum af det forventede tab for hvert engagement set i forhold til de aktuelle økonomiske forhold og engagementets status samt muligheden for yderligere uventede tab i inddrivningsperioden.

| 81. | Såfremt kreditinstituttet har kapitaliseret ubetalte forfaldne gebyrer i sit driftsregnskab, skal disse gebyrer indgå i dets opgørelse af engagementer og tab. |
| --- | --- |

81.

Såfremt kreditinstituttet har kapitaliseret ubetalte forfaldne gebyrer i sit driftsregnskab, skal disse gebyrer indgå i dets opgørelse af engagementer og tab.

Engagementer med virksomheder, institutioner samt centralregeringer og centralbanker

| 82. | Estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) skal baseres på data vedrørende en periode på mindst fem år, som øges med et år hvert år efter gennemførelsen, indtil den mindst strækker sig over syv år for mindst én datakilde. Hvis den omhandlede observationsperiode strækker sig over længere tid for en kilde, og de pågældende data er relevante, anvendes den lange periode. |
| --- | --- |

82.

Estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) skal baseres på data vedrørende en periode på mindst fem år, som øges med et år hvert år efter gennemførelsen, indtil den mindst strækker sig over syv år for mindst én datakilde. Hvis den omhandlede observationsperiode strækker sig over længere tid for en kilde, og de pågældende data er relevante, anvendes den lange periode.

Detailengagementer

| 83. | Uanset punkt 73 kan tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater beregnes ud fra de faktiske tab og passende estimater af PD. |
| --- | --- |

83.

Uanset punkt 73 kan tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater beregnes ud fra de faktiske tab og passende estimater af PD.

| 84. | Uanset punkt 89 kan kreditinstitutterne tage højde for fremtidige træk på kreditfaciliteter enten i deres omregningsfaktorer eller i deres tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater. |
| --- | --- |

84.

Uanset punkt 89 kan kreditinstitutterne tage højde for fremtidige træk på kreditfaciliteter enten i deres omregningsfaktorer eller i deres tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater.

| 85. | I forbindelse med erhvervede fordringer på detailmarkedet kan kreditinstitutter gøre brug af både interne og eksterne referencedata til estimering af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD). |
| --- | --- |

85.

I forbindelse med erhvervede fordringer på detailmarkedet kan kreditinstitutter gøre brug af både interne og eksterne referencedata til estimering af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD).

| 86. | Estimater af LGD skal baseres på data for en periode på mindst fem år. Uanset bestemmelserne i punkt 73 har kreditinstituttet ikke pligt til at tillægge historiske data samme vægt, hvis det kan overbevise den kompetente myndighed om, at nyere data er bedre til forudsigelse af de fremtidige tabsprocenter. Medlemsstaterne kan tillade kreditinstitutter at benytte relevante data, der dækker en periode på to år, når de gennemfører IRB-metoden. Den periode, der skal dækkes, forlænges hvert år med et år, indtil de relevante data dækker en periode på fem år. |
| --- | --- |

86.

Estimater af LGD skal baseres på data for en periode på mindst fem år. Uanset bestemmelserne i punkt 73 har kreditinstituttet ikke pligt til at tillægge historiske data samme vægt, hvis det kan overbevise den kompetente myndighed om, at nyere data er bedre til forudsigelse af de fremtidige tabsprocenter. Medlemsstaterne kan tillade kreditinstitutter at benytte relevante data, der dækker en periode på to år, når de gennemfører IRB-metoden. Den periode, der skal dækkes, forlænges hvert år med et år, indtil de relevante data dækker en periode på fem år.

2.2.3.   Særlige krav vedrørende egne estimater af omregningsfaktorer

| 87. | Kreditinstitutterne skal foretage estimater af omregningsfaktorer for hver facilitetsgruppe eller pulje på grundlag af de gennemsnitlige faktiske omregningsfaktorer for hver facilitetsgruppe eller pulje og inddrage alle konstaterede misligholdelser, der beskrives i datakilderne (gennemsnitlig vægtning af misligholdelsen). |
| --- | --- |

87.

Kreditinstitutterne skal foretage estimater af omregningsfaktorer for hver facilitetsgruppe eller pulje på grundlag af de gennemsnitlige faktiske omregningsfaktorer for hver facilitetsgruppe eller pulje og inddrage alle konstaterede misligholdelser, der beskrives i datakilderne (gennemsnitlig vægtning af misligholdelsen).

| 88. | Kreditinstitutterne skal anvende de estimater af omregningsfaktorer, der er passende for en økonomisk afmatning, hvis disse estimater er mere konservative end det langsigtede gennemsnit. Såfremt et ratingsystem sigter mod at tilvejebringe faktiske omregningsfaktorer på et konstant niveau, fordelt på risikogrupper eller puljer over tid, skal kreditinstitutterne justere deres estimater af risikoparametre for risikogrupper eller puljer for at begrænse den virkning, en økonomisk afmatning vil få på kapitalen. |
| --- | --- |

88.

Kreditinstitutterne skal anvende de estimater af omregningsfaktorer, der er passende for en økonomisk afmatning, hvis disse estimater er mere konservative end det langsigtede gennemsnit. Såfremt et ratingsystem sigter mod at tilvejebringe faktiske omregningsfaktorer på et konstant niveau, fordelt på risikogrupper eller puljer over tid, skal kreditinstitutterne justere deres estimater af risikoparametre for risikogrupper eller puljer for at begrænse den virkning, en økonomisk afmatning vil få på kapitalen.

| 89. | Kreditinstitutternes estimater af omregningsfaktorer skal afspejle muligheden for, at låntageren foretager yderligere træk på sit lån, både før og efter at den begivenhed, der udløser en misligholdelse, er indtrådt.
  Estimatet af omregningsfaktoren skal omfatte en større forsigtighedsmargen, hvis der er grund til at forvente en stærkere positiv korrelation mellem misligholdelsesraten og omregningsfaktorens størrelse. |
| --- | --- |

89.

Kreditinstitutternes estimater af omregningsfaktorer skal afspejle muligheden for, at låntageren foretager yderligere træk på sit lån, både før og efter at den begivenhed, der udløser en misligholdelse, er indtrådt.

Estimatet af omregningsfaktoren skal omfatte en større forsigtighedsmargen, hvis der er grund til at forvente en stærkere positiv korrelation mellem misligholdelsesraten og omregningsfaktorens størrelse.

| 90. | Kreditinstitutterne skal ved beregningen af estimater af omregningsfaktorer inddrage de særlige politikker og strategier, der er fastlagt vedrørende kontostyring og betalingsprocedurer. Kreditinstitutterne skal også tage højde for deres evne og vilje til at forhindre yderligere træk under omstændigheder, hvor der ikke er tale om manglende betaling, men om tilsidesættelse af klausuler eller andre tekniske misligholdelsesbegivenheder. |
| --- | --- |

90.

Kreditinstitutterne skal ved beregningen af estimater af omregningsfaktorer inddrage de særlige politikker og strategier, der er fastlagt vedrørende kontostyring og betalingsprocedurer. Kreditinstitutterne skal også tage højde for deres evne og vilje til at forhindre yderligere træk under omstændigheder, hvor der ikke er tale om manglende betaling, men om tilsidesættelse af klausuler eller andre tekniske misligholdelsesbegivenheder.

| 91. | Kreditinstitutterne skal indføre passende systemer og procedurer til overvågning af facilitetsbeløb, aktuelle tilgodehavender i forhold til bevilgede lån og ændringer i tilgodehavender hos individuelle låntagere og grupper af låntagere. Kreditinstituttet skal være i stand til at varetage den daglige overvågning af samtlige tilgodehavender. |
| --- | --- |

91.

Kreditinstitutterne skal indføre passende systemer og procedurer til overvågning af facilitetsbeløb, aktuelle tilgodehavender i forhold til bevilgede lån og ændringer i tilgodehavender hos individuelle låntagere og grupper af låntagere. Kreditinstituttet skal være i stand til at varetage den daglige overvågning af samtlige tilgodehavender.

| 92. | Hvis kreditinstitutterne benytter forskellige estimater af omregningsfaktorer til beregning af risikovægtede værdier af engagementer og til interne formål, skal disse estimater dokumenteres, og det skal godtgøres over for den kompetente myndighed, at de er hensigtsmæssige. |
| --- | --- |

92.

Hvis kreditinstitutterne benytter forskellige estimater af omregningsfaktorer til beregning af risikovægtede værdier af engagementer og til interne formål, skal disse estimater dokumenteres, og det skal godtgøres over for den kompetente myndighed, at de er hensigtsmæssige.

Engagementer med virksomheder, institutioner samt centralregeringer og centralbanker

| 93. | Estimater af omregningsfaktorer skal baseres på data vedrørende en periode på mindst fem år, som øges med et år hvert år efter gennemførelsen, indtil den mindst strækker sig over syv år for mindst én datakilde. Hvis den omhandlede observationsperiode strækker sig over længere tid for en kilde, og de pågældende data er relevante, anvendes den lange periode. |
| --- | --- |

93.

Estimater af omregningsfaktorer skal baseres på data vedrørende en periode på mindst fem år, som øges med et år hvert år efter gennemførelsen, indtil den mindst strækker sig over syv år for mindst én datakilde. Hvis den omhandlede observationsperiode strækker sig over længere tid for en kilde, og de pågældende data er relevante, anvendes den lange periode.

Detailengagementer

| 94. | Uanset bestemmelserne i punkt 89 kan kreditinstitutterne tage højde for fremtidige træk på kreditfaciliteter enten i deres omregningsfaktorer eller i deres tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater. |
| --- | --- |

94.

Uanset bestemmelserne i punkt 89 kan kreditinstitutterne tage højde for fremtidige træk på kreditfaciliteter enten i deres omregningsfaktorer eller i deres tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater.

| 95. | Estimater af omregningsfaktorer baseres på data for en periode på mindst fem år. Uanset bestemmelserne i punkt 87 har kreditinstituttet ikke pligt til at tillægge historiske data samme vægt, hvis det kan overbevise den kompetente myndighed om, at nyere data er bedre til forudsigelse af fremtidige træk på kreditfaciliteter. Medlemsstaterne kan tillade kreditinstitutter at benytte relevante data, der dækker en periode på to år, når de gennemfører IRB-metoden. Den periode, der skal dækkes, forlænges hvert år med et år, indtil de relevante data dækker en periode på fem år. |
| --- | --- |

95.

Estimater af omregningsfaktorer baseres på data for en periode på mindst fem år. Uanset bestemmelserne i punkt 87 har kreditinstituttet ikke pligt til at tillægge historiske data samme vægt, hvis det kan overbevise den kompetente myndighed om, at nyere data er bedre til forudsigelse af fremtidige træk på kreditfaciliteter. Medlemsstaterne kan tillade kreditinstitutter at benytte relevante data, der dækker en periode på to år, når de gennemfører IRB-metoden. Den periode, der skal dækkes, forlænges hvert år med et år, indtil de relevante data dækker en periode på fem år.

2.2.4.   Minimumskrav for vurdering af garantiers og kreditderivaters virkning

Engagementer med virksomheder, institutioner og centralregeringer og centralbanker, der anvender egne tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater, samt detailengagementer

| 96. | Kravene i punkt 97-104 finder ikke anvendelse på garantier, der stilles af institutioner samt centralregeringer og centralbanker, hvis kreditinstituttet har fået tilladelse til at anvende reglerne i artikel 78-83 for engagementer med sådanne foretagender. I så fald anvendes kravene i artikel 90-93. |
| --- | --- |

96.

Kravene i punkt 97-104 finder ikke anvendelse på garantier, der stilles af institutioner samt centralregeringer og centralbanker, hvis kreditinstituttet har fået tilladelse til at anvende reglerne i artikel 78-83 for engagementer med sådanne foretagender. I så fald anvendes kravene i artikel 90-93.

| 97. | For garantier på detailmarkedet gælder disse krav også for inddeling af engagementer i risikogrupper eller puljer og for estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD). |
| --- | --- |

97.

For garantier på detailmarkedet gælder disse krav også for inddeling af engagementer i risikogrupper eller puljer og for estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD).

Anerkendte garantistillere og garantier

| 98. | Kreditinstitutterne skal fastsætte klare kriterier for, hvilke typer garantistillere de anerkender med henblik på beregning af risikovægtede engagementer. |
| --- | --- |

98.

Kreditinstitutterne skal fastsætte klare kriterier for, hvilke typer garantistillere de anerkender med henblik på beregning af risikovægtede engagementer.

| 99. | Anerkendte garantistillere er omfattet af de samme regler som låntagere, jf. punkt 17-29. |
| --- | --- |

99.

Anerkendte garantistillere er omfattet af de samme regler som låntagere, jf. punkt 17-29.

| 100. | Garantien skal foreligge på skrift, den må ikke kunne opsiges af garantistilleren, den skal gælde, indtil forpligtelsen er fuldt indfriet (i forhold til garantibeløbet og garantiens ordlyd), og den skal kunne håndhæves retligt over for garantistilleren i et land, hvor det er muligt at gøre udlæg i garantistillerens aktiver og fuldbyrde en dom. Garantier, som er underlagt betingelser om, at garantistilleren kan fritages for sine forpligtelser (betingede garantier), kan anerkendes efter godkendelse fra de kompetente myndigheder. Kreditinstituttet skal godtgøre, at der i ratingkriterierne tages tilstrækkelig højde for eventuelle begrænsninger af den risikoreducerende effekt. |
| --- | --- |

100.

Garantien skal foreligge på skrift, den må ikke kunne opsiges af garantistilleren, den skal gælde, indtil forpligtelsen er fuldt indfriet (i forhold til garantibeløbet og garantiens ordlyd), og den skal kunne håndhæves retligt over for garantistilleren i et land, hvor det er muligt at gøre udlæg i garantistillerens aktiver og fuldbyrde en dom. Garantier, som er underlagt betingelser om, at garantistilleren kan fritages for sine forpligtelser (betingede garantier), kan anerkendes efter godkendelse fra de kompetente myndigheder. Kreditinstituttet skal godtgøre, at der i ratingkriterierne tages tilstrækkelig højde for eventuelle begrænsninger af den risikoreducerende effekt.

Justeringskriterier

| 101. | Kreditinstituttet skal fastsætte klare kriterier for justering af risikogrupper, puljer eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater og — i forbindelse med anerkendte erhvervede detailfordringer — for inddeling af engagementer i risikogrupper eller puljer med henblik på at afspejle garantiers indvirkning på beregningen af risikovægtede engagementer. Disse kriterier skal opfylde minimumskravene i punkt 17-29. |
| --- | --- |

101.

Kreditinstituttet skal fastsætte klare kriterier for justering af risikogrupper, puljer eller tab i tilfælde af misligholdelse (LGD)-estimater og — i forbindelse med anerkendte erhvervede detailfordringer — for inddeling af engagementer i risikogrupper eller puljer med henblik på at afspejle garantiers indvirkning på beregningen af risikovægtede engagementer. Disse kriterier skal opfylde minimumskravene i punkt 17-29.

| 102. | Kriterierne skal være troværdige og intuitive. De skal fokusere på, hvorvidt garantistilleren kan og vil opfylde sine forpligtelser i henhold til garantien, hvornår garantistilleren forventes at foretage eventuelle betalinger, i hvilket omfang garantistillerens evne til at opfylde sine forpligtelser i henhold til garantien er korreleret med låntagerens evne til at indfri gælden, og i hvilket omfang der fortsat vil være en restrisiko i forhold til låntageren. |
| --- | --- |

102.

Kriterierne skal være troværdige og intuitive. De skal fokusere på, hvorvidt garantistilleren kan og vil opfylde sine forpligtelser i henhold til garantien, hvornår garantistilleren forventes at foretage eventuelle betalinger, i hvilket omfang garantistillerens evne til at opfylde sine forpligtelser i henhold til garantien er korreleret med låntagerens evne til at indfri gælden, og i hvilket omfang der fortsat vil være en restrisiko i forhold til låntageren.

Kreditderivater

| 103. | De minimumskrav for garantier, der er beskrevet i denne del, gælder også for »single-name«-kreditderivater. Hvis der er manglende match mellem den underliggende forpligtelse og referenceforpligtelsen for det pågældende kreditderivat eller den forpligtelse, der afgør, om en kreditbegivenhed er indtrådt, finder kravene i bilag VIII, del 2, punkt 21, anvendelse. Med hensyn til detailengagementer og anerkendte erhvervede fordringer gælder bestemmelserne i dette punkt for inddelingen af engagementer i risikogrupper eller puljer. |
| --- | --- |

103.

De minimumskrav for garantier, der er beskrevet i denne del, gælder også for »single-name«-kreditderivater. Hvis der er manglende match mellem den underliggende forpligtelse og referenceforpligtelsen for det pågældende kreditderivat eller den forpligtelse, der afgør, om en kreditbegivenhed er indtrådt, finder kravene i bilag VIII, del 2, punkt 21, anvendelse. Med hensyn til detailengagementer og anerkendte erhvervede fordringer gælder bestemmelserne i dette punkt for inddelingen af engagementer i risikogrupper eller puljer.

| 104. | Kriterierne skal fokusere på kreditderivatets udbetalingsstruktur og bygge på en konservativ vurdering af de konsekvenser, denne struktur har for, hvor mange fordringer der inddrives, og hvornår det sker. Kreditinstituttet skal undersøge, hvilke andre former for restrisici der forekommer. |
| --- | --- |

104.

Kriterierne skal fokusere på kreditderivatets udbetalingsstruktur og bygge på en konservativ vurdering af de konsekvenser, denne struktur har for, hvor mange fordringer der inddrives, og hvornår det sker. Kreditinstituttet skal undersøge, hvilke andre former for restrisici der forekommer.

2.2.5.   Minimumskrav for erhvervede fordringer

Retssikkerhed

| 105. | Faciliteten skal struktureres på en sådan måde, at kreditinstituttet under alle tænkelige forhold bevarer den reelle ejendomsret til og kontrol over samtlige midler, der indbetales i tilknytning til fordringerne. Såfremt låntageren betaler direkte til en sælger eller servicevirksomhed, skal kreditinstituttet regelmæssigt kontrollere, at samtlige betalinger foretages, og at de kontraktmæssige vilkår overholdes. Ved servicevirksomhed forstås en enhed, der varetager den daglige styring af en pulje af erhvervede fordringer eller af de underliggende låneengagementer. Kreditinstitutterne skal indføre procedurer, som sikrer, at ejendomsretten til fordringer og modtagne midler er beskyttet mod virkningerne af en konkurs eller en retssag, der kan betyde, at långiveren i længere tid må afholde sig fra at realisere eller disponere over fordringerne eller at overtage kontrollen over de modtagne midler. |
| --- | --- |

105.

Faciliteten skal struktureres på en sådan måde, at kreditinstituttet under alle tænkelige forhold bevarer den reelle ejendomsret til og kontrol over samtlige midler, der indbetales i tilknytning til fordringerne. Såfremt låntageren betaler direkte til en sælger eller servicevirksomhed, skal kreditinstituttet regelmæssigt kontrollere, at samtlige betalinger foretages, og at de kontraktmæssige vilkår overholdes. Ved servicevirksomhed forstås en enhed, der varetager den daglige styring af en pulje af erhvervede fordringer eller af de underliggende låneengagementer. Kreditinstitutterne skal indføre procedurer, som sikrer, at ejendomsretten til fordringer og modtagne midler er beskyttet mod virkningerne af en konkurs eller en retssag, der kan betyde, at långiveren i længere tid må afholde sig fra at realisere eller disponere over fordringerne eller at overtage kontrollen over de modtagne midler.

Overvågningssystemers effektivitet

| 106. | Kreditinstituttet skal kontrollere både kvaliteten af de erhvervede fordringer og sælgerens og servicevirksomhedens finansielle situation. Det omfatter bl.a. følgende opgaver:






  a) | Kreditinstituttet skal vurdere korrelationen mellem kvaliteten af de erhvervede fordringer og både sælgerens og servicevirksomhedens finansielle situation og opstille interne politikker og procedurer, som yder tilstrækkelig beskyttelse i tilfælde af uforudsete hændelser, og herunder fastsætte interne risikoratings for hver enkelt sælger og servicevirksomhed. |
| --- | --- | --- |

106.

Kreditinstituttet skal kontrollere både kvaliteten af de erhvervede fordringer og sælgerens og servicevirksomhedens finansielle situation. Det omfatter bl.a. følgende opgaver:

a)

Kreditinstituttet skal vurdere korrelationen mellem kvaliteten af de erhvervede fordringer og både sælgerens og servicevirksomhedens finansielle situation og opstille interne politikker og procedurer, som yder tilstrækkelig beskyttelse i tilfælde af uforudsete hændelser, og herunder fastsætte interne risikoratings for hver enkelt sælger og servicevirksomhed.

| b) | Kreditinstituttet skal fastsætte klare og effektive politikker og procedurer for vurdering af, hvilke sælgere og servicevirksomheder der kan anerkendes. Kreditinstituttet eller dets befuldmægtigede skal føre regelmæssigt tilsyn med sælgere og servicevirksomheder for at kontrollere, om sælgerens eller servicevirksomhedens indberetninger er nøjagtige, afsløre svig eller operationelle mangler og kontrollere kvaliteten af sælgerens kreditpolitik og servicevirksomhedens indsamlingsstrategier og procedurer. Resultaterne af dette tilsyn skal dokumenteres. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstituttet skal fastsætte klare og effektive politikker og procedurer for vurdering af, hvilke sælgere og servicevirksomheder der kan anerkendes. Kreditinstituttet eller dets befuldmægtigede skal føre regelmæssigt tilsyn med sælgere og servicevirksomheder for at kontrollere, om sælgerens eller servicevirksomhedens indberetninger er nøjagtige, afsløre svig eller operationelle mangler og kontrollere kvaliteten af sælgerens kreditpolitik og servicevirksomhedens indsamlingsstrategier og procedurer. Resultaterne af dette tilsyn skal dokumenteres.

| c) | Kreditinstituttet skal vurdere karakteristika for puljer af erhvervede fordringer, herunder overtræk; sælgerens tidligere restancer, uerholdelige fordringer og afskrivninger af uerholdelige fordringer; betalingsvilkår og eventuelle modkonti. |
| --- | --- |

c)

Kreditinstituttet skal vurdere karakteristika for puljer af erhvervede fordringer, herunder overtræk; sælgerens tidligere restancer, uerholdelige fordringer og afskrivninger af uerholdelige fordringer; betalingsvilkår og eventuelle modkonti.

| d) | Kreditinstituttet skal fastsætte effektive politikker og procedurer for overordnet overvågning af koncentrationer på enkelte låntagere både inden for og på tværs af puljer af erhvervede fordringer, og |
| --- | --- |

d)

Kreditinstituttet skal fastsætte effektive politikker og procedurer for overordnet overvågning af koncentrationer på enkelte låntagere både inden for og på tværs af puljer af erhvervede fordringer, og

| e) | Kreditinstituttet skal sørge for, at servicevirksomheden forsyner det med aktuelle og tilstrækkelig detaljerede oplysninger om aldersfordeling og udvanding af fordringer for at sikre overholdelsen af kreditinstituttets anerkendelseskriterier og udlånspolitik for erhvervede fordringer og tilvejebringe et effektivt middel til overvågning og bekræftelse af sælgerens salgsbetingelser og udvanding. |
| --- | --- |

e)

Kreditinstituttet skal sørge for, at servicevirksomheden forsyner det med aktuelle og tilstrækkelig detaljerede oplysninger om aldersfordeling og udvanding af fordringer for at sikre overholdelsen af kreditinstituttets anerkendelseskriterier og udlånspolitik for erhvervede fordringer og tilvejebringe et effektivt middel til overvågning og bekræftelse af sælgerens salgsbetingelser og udvanding.

Gældsomlægningsordningers effektivitet

| 107. | Kreditinstituttet skal iværksætte systemer og procedurer til tidlig afdækning af forringelser af sælgerens finansielle situation og af kvaliteten af erhvervede fordringer og til proaktiv håndtering af nyopståede problemer. Kreditinstituttet skal navnlig fastsætte klare og effektive politikker, procedurer og informationssystemer for at føre tilsyn med overtrædelser af klausuler og klare og effektive politikker og procedurer for anlæggelse af retssager og håndtering af problematiske erhvervede fordringer. |
| --- | --- |

107.

Kreditinstituttet skal iværksætte systemer og procedurer til tidlig afdækning af forringelser af sælgerens finansielle situation og af kvaliteten af erhvervede fordringer og til proaktiv håndtering af nyopståede problemer. Kreditinstituttet skal navnlig fastsætte klare og effektive politikker, procedurer og informationssystemer for at føre tilsyn med overtrædelser af klausuler og klare og effektive politikker og procedurer for anlæggelse af retssager og håndtering af problematiske erhvervede fordringer.

Effektiviteten af systemer til kontrol af sikkerhedsstillelse, kreditmuligheder og likvide midler

| 108. | Kreditinstituttet skal fastsætte klare og effektive politikker og procedurer for kontrollen med erhvervede fordringer, kreditter og likvide midler. Der skal navnlig udarbejdes skriftlige interne politikker med fokus på alle væsentlige elementer af det program, der er fastlagt for køb af fordringer, herunder udlånssatser, anerkendt sikkerhedsstillelse, nødvendig dokumentation, koncentrationsgrænser og håndtering af udbetalte midler. Disse elementer skal fastlægges under passende hensyn til alle relevante og væsentlige faktorer, herunder sælgerens og servicevirksomhedens finansielle situation, risikokoncentrationer og udviklingen i kvaliteten af de erhvervede fordringer og i sælgerens kundegrundlag, og interne systemer skal sikre, at der kun ydes lån, såfremt den krævede sikkerhed og dokumentation foreligger. |
| --- | --- |

108.

Kreditinstituttet skal fastsætte klare og effektive politikker og procedurer for kontrollen med erhvervede fordringer, kreditter og likvide midler. Der skal navnlig udarbejdes skriftlige interne politikker med fokus på alle væsentlige elementer af det program, der er fastlagt for køb af fordringer, herunder udlånssatser, anerkendt sikkerhedsstillelse, nødvendig dokumentation, koncentrationsgrænser og håndtering af udbetalte midler. Disse elementer skal fastlægges under passende hensyn til alle relevante og væsentlige faktorer, herunder sælgerens og servicevirksomhedens finansielle situation, risikokoncentrationer og udviklingen i kvaliteten af de erhvervede fordringer og i sælgerens kundegrundlag, og interne systemer skal sikre, at der kun ydes lån, såfremt den krævede sikkerhed og dokumentation foreligger.

Overholdelse af kreditinstituttets interne politikker og procedurer

| 109. | Kreditinstituttet skal indføre en effektiv intern metode til vurdering af, om alle dets interne politikker og procedurer overholdes. Denne metode skal omfatte regelmæssig kontrol af alle kritiske faser i kreditinstituttets købsprogram, kontrol af funktionsadskillelsen mellem for det første vurderingen af sælgeren og servicevirksomheden og vurderingen af låntageren og for det andet vurderingen af sælgeren og servicevirksomheden og den eksterne kontrol af sælgeren og servicevirksomheden samt evaluering af »back office«-transaktioner med særlig fokus på kvalifikationer, erfaringer, personaleantal og tilhørende automatiserede systemer. |
| --- | --- |

109.

Kreditinstituttet skal indføre en effektiv intern metode til vurdering af, om alle dets interne politikker og procedurer overholdes. Denne metode skal omfatte regelmæssig kontrol af alle kritiske faser i kreditinstituttets købsprogram, kontrol af funktionsadskillelsen mellem for det første vurderingen af sælgeren og servicevirksomheden og vurderingen af låntageren og for det andet vurderingen af sælgeren og servicevirksomheden og den eksterne kontrol af sælgeren og servicevirksomheden samt evaluering af »back office«-transaktioner med særlig fokus på kvalifikationer, erfaringer, personaleantal og tilhørende automatiserede systemer.

3.   VALIDERING AF INTERNE ESTIMATER

| 110. | Kreditinstitutterne skal indføre robuste systemer til validering af nøjagtigheden og konsistensen af ratingsystemer, procedurer og estimater af alle relevante risikoparametre. Kreditinstituttet skal godtgøre over for den kompetente myndighed, at den interne validering gør det muligt for den at foretage en konsekvent og meningsfuld vurdering af resultaterne af interne ratingsystemer og risikoestimeringssystemer. |
| --- | --- |

110.

Kreditinstitutterne skal indføre robuste systemer til validering af nøjagtigheden og konsistensen af ratingsystemer, procedurer og estimater af alle relevante risikoparametre. Kreditinstituttet skal godtgøre over for den kompetente myndighed, at den interne validering gør det muligt for den at foretage en konsekvent og meningsfuld vurdering af resultaterne af interne ratingsystemer og risikoestimeringssystemer.

| 111. | Kreditinstitutterne skal regelmæssigt sammenligne de faktiske misligholdelsesrater med sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater for hver risikogruppe. Såfremt de faktiske misligholdelsesrater ligger uden for de rammer, der er fastlagt for denne risikogruppe, skal kreditinstitutterne iværksætte en nærmere undersøgelse af årsagerne til afvigelsen. Kreditinstitutter, der benytter deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og/eller omregningsfaktorer, skal foretage en tilsvarende undersøgelse vedrørende disse estimater. Disse sammenligninger skal baseres på historiske data, som går så langt tilbage i tiden som muligt. Kreditinstituttet skal dokumentere de metoder og data, der benyttes til sådanne sammenligninger. Undersøgelsen og dokumentationen skal ajourføres mindst én gang om året. |
| --- | --- |

111.

Kreditinstitutterne skal regelmæssigt sammenligne de faktiske misligholdelsesrater med sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater for hver risikogruppe. Såfremt de faktiske misligholdelsesrater ligger uden for de rammer, der er fastlagt for denne risikogruppe, skal kreditinstitutterne iværksætte en nærmere undersøgelse af årsagerne til afvigelsen. Kreditinstitutter, der benytter deres egne estimater af tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og/eller omregningsfaktorer, skal foretage en tilsvarende undersøgelse vedrørende disse estimater. Disse sammenligninger skal baseres på historiske data, som går så langt tilbage i tiden som muligt. Kreditinstituttet skal dokumentere de metoder og data, der benyttes til sådanne sammenligninger. Undersøgelsen og dokumentationen skal ajourføres mindst én gang om året.

| 112. | Kreditinstitutterne skal også inddrage andre kvantitative valideringsredskaber og foretage andre sammenligninger med relevante eksterne datakilder. Undersøgelsen skal baseres på data, som er relevante for porteføljen, opdateres regelmæssigt og dækker en passende observationsperiode. Kreditinstitutternes interne vurderinger af deres ratingsystemers funktion skal baseres på den længst mulige periode. |
| --- | --- |

112.

Kreditinstitutterne skal også inddrage andre kvantitative valideringsredskaber og foretage andre sammenligninger med relevante eksterne datakilder. Undersøgelsen skal baseres på data, som er relevante for porteføljen, opdateres regelmæssigt og dækker en passende observationsperiode. Kreditinstitutternes interne vurderinger af deres ratingsystemers funktion skal baseres på den længst mulige periode.

| 113. | De metoder og data, der anvendes i forbindelse med kvantitativ validering, skal være konsekvente over tid. Ændringer af estimerings- og valideringsmetoder og data (såvel datakilder som relevante perioder) skal dokumenteres. |
| --- | --- |

113.

De metoder og data, der anvendes i forbindelse med kvantitativ validering, skal være konsekvente over tid. Ændringer af estimerings- og valideringsmetoder og data (såvel datakilder som relevante perioder) skal dokumenteres.

| 114. | Kreditinstitutterne skal fastsætte sunde interne retningslinjer for situationer, hvor de faktiske værdier for sandsynligheden for misligholdelse (PD), tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), omregningsfaktorer og samlede tab, afviger så meget fra de forventede værdier, at det skaber usikkerhed om gyldigheden af disse estimater. Disse retningslinjer skal tage højde for konjunkturforholdene og lignende systematiske udsving i de faktiske misligholdelsesrater. Hvis de faktiske værdier vedvarende er højere end de forventede værdier, skal kreditinstitutterne opjustere estimaterne i lyset af deres misligholdelses- og tabserfaring. |
| --- | --- |

114.

Kreditinstitutterne skal fastsætte sunde interne retningslinjer for situationer, hvor de faktiske værdier for sandsynligheden for misligholdelse (PD), tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), omregningsfaktorer og samlede tab, afviger så meget fra de forventede værdier, at det skaber usikkerhed om gyldigheden af disse estimater. Disse retningslinjer skal tage højde for konjunkturforholdene og lignende systematiske udsving i de faktiske misligholdelsesrater. Hvis de faktiske værdier vedvarende er højere end de forventede værdier, skal kreditinstitutterne opjustere estimaterne i lyset af deres misligholdelses- og tabserfaring.

4.   BEREGNING AF RISIKOVÆGTEDE VÆRDIER AF AKTIEPOSITIONER VED HJÆLP AF METODEN MED INTERNE MODELLER

4.1.   Kapitalkrav og risikokvantificering

| 115. | Med henblik på beregning af kapitalkrav skal kreditinstitutter opfylde følgende standarder:






  a) | estimatet af det potentielle tab skal være robust over for negative markedsændringer, der kan påvirke den langsigtede risikoprofil for kreditinstituttets specifikke aktiebesiddelser. De data, der anvendes for at vise fordelingen af afkast, skal dække den længste analyseperiode, for hvilken der foreligger data, og være egnede til opstilling af risikoprofilen for kreditinstituttets specifikke aktiepositioner. De anvendte data skal være tilstrækkelige til at tilvejebringe konservative, statistisk pålidelige og robuste tabsestimater, der ikke udelukkende er baseret på subjektive eller skønsmæssige hensyn. Kreditinstitutterne skal godtgøre over for de kompetente myndigheder, at det pågældende chok resulterer i et konservativt skøn over potentielle tab i løbet af den relevante langsigtede markeds- eller erhvervscyklus. Kreditinstituttet skal foretage empiriske analyser af de foreliggende data og justeringer baseret på en række forskellige faktorer for at opnå modeloutput, der er tilstrækkelig realistiske og konservative. Kreditinstitutter, der opstiller »Value at Risk«-modeller (VaR-modeller) til vurdering af potentielle kvartalstab, kan benytte kvartalsdata eller konvertere data, der dækker en kortere tidshorisont, til tilsvarende kvartalsdata ved hjælp af en analytisk hensigtsmæssig metode, der bygger på empirisk dokumentation og på en veludviklet og dokumenteret idéproces og analyse. En sådan fremgangsmåde skal anvendes konservativt og konsekvent over tid. Hvis mængden af relevante data er begrænset, skal kreditinstituttet tillægge passende forsigtighedsmargener |
| --- | --- | --- |

115.

Med henblik på beregning af kapitalkrav skal kreditinstitutter opfylde følgende standarder:

a)

estimatet af det potentielle tab skal være robust over for negative markedsændringer, der kan påvirke den langsigtede risikoprofil for kreditinstituttets specifikke aktiebesiddelser. De data, der anvendes for at vise fordelingen af afkast, skal dække den længste analyseperiode, for hvilken der foreligger data, og være egnede til opstilling af risikoprofilen for kreditinstituttets specifikke aktiepositioner. De anvendte data skal være tilstrækkelige til at tilvejebringe konservative, statistisk pålidelige og robuste tabsestimater, der ikke udelukkende er baseret på subjektive eller skønsmæssige hensyn. Kreditinstitutterne skal godtgøre over for de kompetente myndigheder, at det pågældende chok resulterer i et konservativt skøn over potentielle tab i løbet af den relevante langsigtede markeds- eller erhvervscyklus. Kreditinstituttet skal foretage empiriske analyser af de foreliggende data og justeringer baseret på en række forskellige faktorer for at opnå modeloutput, der er tilstrækkelig realistiske og konservative. Kreditinstitutter, der opstiller »Value at Risk«-modeller (VaR-modeller) til vurdering af potentielle kvartalstab, kan benytte kvartalsdata eller konvertere data, der dækker en kortere tidshorisont, til tilsvarende kvartalsdata ved hjælp af en analytisk hensigtsmæssig metode, der bygger på empirisk dokumentation og på en veludviklet og dokumenteret idéproces og analyse. En sådan fremgangsmåde skal anvendes konservativt og konsekvent over tid. Hvis mængden af relevante data er begrænset, skal kreditinstituttet tillægge passende forsigtighedsmargener

| b) | de anvendte modeller skal tage tilstrækkeligt hensyn til alle væsentlige risici, der er forbundet med aktieafkast, herunder både de generelle markedsrisici og de specifikke risici, der knytter sig til kreditinstituttets aktieportefølje. De interne modeller skal på passende vis belyse historiske prisudsving, kalkulere med potentielle koncentrationer udtrykt i størrelse og ændringer i deres sammensætning og være robuste over for negative markedsforhold. De kreditrisici, som er repræsenteret i de data, der benyttes ved vurderingen, skal svare nøje til eller i det mindste være sammenlignelige med de risici, der er forbundet med kreditinstituttets aktiepositioner |
| --- | --- |

b)

de anvendte modeller skal tage tilstrækkeligt hensyn til alle væsentlige risici, der er forbundet med aktieafkast, herunder både de generelle markedsrisici og de specifikke risici, der knytter sig til kreditinstituttets aktieportefølje. De interne modeller skal på passende vis belyse historiske prisudsving, kalkulere med potentielle koncentrationer udtrykt i størrelse og ændringer i deres sammensætning og være robuste over for negative markedsforhold. De kreditrisici, som er repræsenteret i de data, der benyttes ved vurderingen, skal svare nøje til eller i det mindste være sammenlignelige med de risici, der er forbundet med kreditinstituttets aktiepositioner

| c) | den interne model skal være tilpasset kreditinstituttets aktieporteføljes risikoprofil og kompleksitet. Når et kreditinstitut besidder en større mængde aktier, hvis værdi er særdeles ikke-lineær, skal de interne modeller være udformet, så de tager tilstrækkelig højde for de risici, der er forbundet med sådanne instrumenter |
| --- | --- |

c)

den interne model skal være tilpasset kreditinstituttets aktieporteføljes risikoprofil og kompleksitet. Når et kreditinstitut besidder en større mængde aktier, hvis værdi er særdeles ikke-lineær, skal de interne modeller være udformet, så de tager tilstrækkelig højde for de risici, der er forbundet med sådanne instrumenter

| d) | de enkelte positioner skal indarbejdes i indikatorer, markedsindekser og risikofaktorer på en troværdig, intuitiv og velfungerende måde |
| --- | --- |

d)

de enkelte positioner skal indarbejdes i indikatorer, markedsindekser og risikofaktorer på en troværdig, intuitiv og velfungerende måde

| e) | kreditinstitutterne skal godtgøre ved hjælp af empiriske analyser, at risikofaktorerne er hensigtsmæssige, og at de dækker såvel generelle som specifikke risici |
| --- | --- |

e)

kreditinstitutterne skal godtgøre ved hjælp af empiriske analyser, at risikofaktorerne er hensigtsmæssige, og at de dækker såvel generelle som specifikke risici

| f) | estimater af aktiepositioners afkastvolatilitet skal baseres på relevante og foreliggende data, oplysninger og metoder. Der benyttes uafhængigt kontrollerede interne data eller data fra eksterne kilder (herunder fælles data), og |
| --- | --- |

f)

estimater af aktiepositioners afkastvolatilitet skal baseres på relevante og foreliggende data, oplysninger og metoder. Der benyttes uafhængigt kontrollerede interne data eller data fra eksterne kilder (herunder fælles data), og

| g) | der skal iværksættes et stringent og omfattende stresstestprogram. |
| --- | --- |

g)

der skal iværksættes et stringent og omfattende stresstestprogram.

4.2.   Risikostyringsprocedure og kontrolmekanismer

| 116. | Med hensyn til udvikling og anvendelse af interne modeller til fastlæggelse af kapitalkrav skal kreditinstitutterne iværksætte politikker, procedurer og kontrolmekanismer, som sikrer modellens og modelleringsprocessens integritet. I tilknytning til disse politikker, procedurer og kontrolmekanismer skal der træffes følgende foranstaltninger:






  a) | fuldstændig integrering af den interne model i kreditinstituttets overordnede ledelsesinformationssystemer og i styringen af den aktieportefølje, der ikke indgår i handelsbeholdningen. De interne modeller skal integreres fuldt ud i kreditinstituttets risikostyringsinfrastruktur, hvis de især anvendes til: måling og vurdering af aktieporteføljens resultater (herunder de risikovægtede resultater); overførsel af økonomisk kapital til aktiepositioner og vurdering af den overordnede kapitaldækning og forvaltningen af investeringer |
| --- | --- | --- |

116.

Med hensyn til udvikling og anvendelse af interne modeller til fastlæggelse af kapitalkrav skal kreditinstitutterne iværksætte politikker, procedurer og kontrolmekanismer, som sikrer modellens og modelleringsprocessens integritet. I tilknytning til disse politikker, procedurer og kontrolmekanismer skal der træffes følgende foranstaltninger:

a)

fuldstændig integrering af den interne model i kreditinstituttets overordnede ledelsesinformationssystemer og i styringen af den aktieportefølje, der ikke indgår i handelsbeholdningen. De interne modeller skal integreres fuldt ud i kreditinstituttets risikostyringsinfrastruktur, hvis de især anvendes til: måling og vurdering af aktieporteføljens resultater (herunder de risikovægtede resultater); overførsel af økonomisk kapital til aktiepositioner og vurdering af den overordnede kapitaldækning og forvaltningen af investeringer

| b) | fastlagte ledelsessystemer, procedurer og kontrolforanstaltninger til sikring af regelmæssig og uafhængig revision af alle elementer af den interne modelleringsproces, herunder godkendelse af modelrevisioner, analyse af modelinput og revision af modelresultater, f.eks. ved direkte kontrol af risikoopgørelser. Disse revisioner skal sigte mod at vurdere, om modelinput og -resultater er nøjagtige, fuldstændige og hensigtsmæssige, og fokusere på både at afdække og begrænse potentielle fejl, der skyldes kendte svagheder, og at finde frem til ukendte svagheder ved modellen. Revisionerne kan iværksættes af en intern uafhængig enhed eller af en uafhængig ekstern tredjepart |
| --- | --- |

b)

fastlagte ledelsessystemer, procedurer og kontrolforanstaltninger til sikring af regelmæssig og uafhængig revision af alle elementer af den interne modelleringsproces, herunder godkendelse af modelrevisioner, analyse af modelinput og revision af modelresultater, f.eks. ved direkte kontrol af risikoopgørelser. Disse revisioner skal sigte mod at vurdere, om modelinput og -resultater er nøjagtige, fuldstændige og hensigtsmæssige, og fokusere på både at afdække og begrænse potentielle fejl, der skyldes kendte svagheder, og at finde frem til ukendte svagheder ved modellen. Revisionerne kan iværksættes af en intern uafhængig enhed eller af en uafhængig ekstern tredjepart

| c) | passende systemer og procedurer til overvågning af investeringsgrænser og kreditrisici for aktiepositioner |
| --- | --- |

c)

passende systemer og procedurer til overvågning af investeringsgrænser og kreditrisici for aktiepositioner

| d) | de enheder, der er ansvarlige for modellens udformning og anvendelse, skal være funktionelt uafhængige af de enheder, der er ansvarlige for forvaltningen af de individuelle investeringer, og |
| --- | --- |

d)

de enheder, der er ansvarlige for modellens udformning og anvendelse, skal være funktionelt uafhængige af de enheder, der er ansvarlige for forvaltningen af de individuelle investeringer, og

| e) | de parter, der er ansvarlige for bestemte aspekter af modelleringsprocessen, skal have de fornødne kvalifikationer. Ledelsen skal afsætte tilstrækkeligt kvalificerede og kompetente medarbejdere til modelarbejdet. |
| --- | --- |

e)

de parter, der er ansvarlige for bestemte aspekter af modelleringsprocessen, skal have de fornødne kvalifikationer. Ledelsen skal afsætte tilstrækkeligt kvalificerede og kompetente medarbejdere til modelarbejdet.

4.3.   Validering og dokumentation

| 117. | Kreditinstitutterne skal indføre et robust system til validering af deres interne modellers og modelleringsprocessers nøjagtighed og konsistens. Alle væsentlige elementer af de interne modeller samt modelleringsprocessen og valideringen skal dokumenteres. |
| --- | --- |

117.

Kreditinstitutterne skal indføre et robust system til validering af deres interne modellers og modelleringsprocessers nøjagtighed og konsistens. Alle væsentlige elementer af de interne modeller samt modelleringsprocessen og valideringen skal dokumenteres.

| 118. | Kreditinstitutterne skal anvende intern validering med henblik på at foretage en konsekvent og meningsfuld vurdering af resultaterne af deres interne modeller og processer. |
| --- | --- |

118.

Kreditinstitutterne skal anvende intern validering med henblik på at foretage en konsekvent og meningsfuld vurdering af resultaterne af deres interne modeller og processer.

| 119. | De metoder og data, der anvendes i forbindelse med kvantitativ validering, skal være konsekvente over tid. Ændringer af estimerings- og valideringsmetoder og data (såvel datakilder som relevante perioder) skal dokumenteres. |
| --- | --- |

119.

De metoder og data, der anvendes i forbindelse med kvantitativ validering, skal være konsekvente over tid. Ændringer af estimerings- og valideringsmetoder og data (såvel datakilder som relevante perioder) skal dokumenteres.

| 120. | Kreditinstitutterne skal regelmæssigt sammenligne de faktiske aktieafkast (beregnet ud fra realiserede og ikke-realiserede fortjenester og tab) med de modelberegnede estimater. Disse sammenligninger skal baseres på historiske data, som går så langt tilbage i tiden som muligt. Kreditinstituttet skal dokumentere de metoder og data, der benyttes til sådanne sammenligninger. Undersøgelsen og dokumentationen skal ajourføres mindst én gang om året. |
| --- | --- |

120.

Kreditinstitutterne skal regelmæssigt sammenligne de faktiske aktieafkast (beregnet ud fra realiserede og ikke-realiserede fortjenester og tab) med de modelberegnede estimater. Disse sammenligninger skal baseres på historiske data, som går så langt tilbage i tiden som muligt. Kreditinstituttet skal dokumentere de metoder og data, der benyttes til sådanne sammenligninger. Undersøgelsen og dokumentationen skal ajourføres mindst én gang om året.

| 121. | Kreditinstitutterne skal inddrage andre kvantitative valideringsredskaber og foretage andre sammenligninger med eksterne datakilder. Undersøgelsen skal baseres på data, som er relevante for porteføljen, opdateres regelmæssigt og dækker en passende observationsperiode. Kreditinstitutternes interne vurderinger af deres modellers resultater skal baseres på den længst mulige periode. |
| --- | --- |

121.

Kreditinstitutterne skal inddrage andre kvantitative valideringsredskaber og foretage andre sammenligninger med eksterne datakilder. Undersøgelsen skal baseres på data, som er relevante for porteføljen, opdateres regelmæssigt og dækker en passende observationsperiode. Kreditinstitutternes interne vurderinger af deres modellers resultater skal baseres på den længst mulige periode.

| 122. | Kreditinstitutterne skal fastsætte sunde interne retningslinjer for situationer, hvor sammenligningen af de faktiske aktieafkast med modelestimaterne skaber usikkerhed om gyldigheden af estimaterne eller af modellerne som sådan. Disse retningslinjer skal tage højde for konjunkturforholdene og lignende systematiske udsving i aktieafkast. Alle justeringer af interne modeller, der foretages som følge af modelrevisioner, skal dokumenteres og stemme overens med kreditinstituttets retningslinjer for modelrevision. |
| --- | --- |

122.

Kreditinstitutterne skal fastsætte sunde interne retningslinjer for situationer, hvor sammenligningen af de faktiske aktieafkast med modelestimaterne skaber usikkerhed om gyldigheden af estimaterne eller af modellerne som sådan. Disse retningslinjer skal tage højde for konjunkturforholdene og lignende systematiske udsving i aktieafkast. Alle justeringer af interne modeller, der foretages som følge af modelrevisioner, skal dokumenteres og stemme overens med kreditinstituttets retningslinjer for modelrevision.

| 123. | Den interne model og modelleringsprocessen skal dokumenteres, og der skal oplyses om, hvilke opgaver deltagerne i modelarbejdet varetager, og om modelgodkendelse og modelrevision. |
| --- | --- |

123.

Den interne model og modelleringsprocessen skal dokumenteres, og der skal oplyses om, hvilke opgaver deltagerne i modelarbejdet varetager, og om modelgodkendelse og modelrevision.

5.   LEDELSE OG KONTROL

5.1.   Ledelse

| 124. | Alle væsentlige aspekter af rating- og estimeringsprocesserne skal godkendes af kreditinstituttets ledelsesorgan som omhandlet i artikel 11 eller et særligt udvalg herunder og af den overordnede ledelse. Disse parter skal have en generel forståelse af kreditinstituttets ratingsystemer og et mere indgående kendskab til de ledelsesrapporter, der knytter sig hertil. |
| --- | --- |

124.

Alle væsentlige aspekter af rating- og estimeringsprocesserne skal godkendes af kreditinstituttets ledelsesorgan som omhandlet i artikel 11 eller et særligt udvalg herunder og af den overordnede ledelse. Disse parter skal have en generel forståelse af kreditinstituttets ratingsystemer og et mere indgående kendskab til de ledelsesrapporter, der knytter sig hertil.

| 125. | Den overordnede ledelse skal underrette det ledelsesorgan, der er omhandlet i artikel 11, eller et særligt udvalg herunder om væsentlige ændringer eller afvigelser fra den fastlagte politik, såfremt disse vil få væsentlig indvirkning på kreditinstituttets ratingsystemers funktion. |
| --- | --- |

125.

Den overordnede ledelse skal underrette det ledelsesorgan, der er omhandlet i artikel 11, eller et særligt udvalg herunder om væsentlige ændringer eller afvigelser fra den fastlagte politik, såfremt disse vil få væsentlig indvirkning på kreditinstituttets ratingsystemers funktion.

| 126. | Den overordnede ledelse skal have et godt kendskab til ratingsystemernes opbygning og funktion. Den overordnede ledelse skal løbende kontrollere, at ratingsystemerne fungerer korrekt. Kreditrisikokontrolenhederne skal holde den overordnede ledelse orienteret om resultaterne af ratingprocessen, områder, hvor der er behov for forbedringer, og resultatet af bestræbelser på at udbedre tidligere konstaterede mangler. |
| --- | --- |

126.

Den overordnede ledelse skal have et godt kendskab til ratingsystemernes opbygning og funktion. Den overordnede ledelse skal løbende kontrollere, at ratingsystemerne fungerer korrekt. Kreditrisikokontrolenhederne skal holde den overordnede ledelse orienteret om resultaterne af ratingprocessen, områder, hvor der er behov for forbedringer, og resultatet af bestræbelser på at udbedre tidligere konstaterede mangler.

| 127. | En intern rating-baseret analyse af kreditinstituttets kreditrisikoprofil skal udgøre et centralt element i ledelsesrapporterne til disse parter. Rapporterne skal som et minimum omhandle risikoprofiler for de enkelte risikogrupper, forskydninger mellem grupper, estimering af de relevante parametre for hver risikogruppe og sammenligning af faktiske misligholdelsesrater og i det omfang egne estimater af faktiske tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og faktiske omregningsfaktorer med de forventede værdier samt stresstestresultater anvendes. Rapporteringshyppigheden skal afhænge af, hvilke oplysninger der er tale om, hvor vigtige de er, og hvilken status modtageren har. |
| --- | --- |

127.

En intern rating-baseret analyse af kreditinstituttets kreditrisikoprofil skal udgøre et centralt element i ledelsesrapporterne til disse parter. Rapporterne skal som et minimum omhandle risikoprofiler for de enkelte risikogrupper, forskydninger mellem grupper, estimering af de relevante parametre for hver risikogruppe og sammenligning af faktiske misligholdelsesrater og i det omfang egne estimater af faktiske tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og faktiske omregningsfaktorer med de forventede værdier samt stresstestresultater anvendes. Rapporteringshyppigheden skal afhænge af, hvilke oplysninger der er tale om, hvor vigtige de er, og hvilken status modtageren har.

5.2.   Kreditrisikokontrol

| 128. | Kreditrisikokontrolenheden skal arbejde uafhængigt af personalefunktionen og ledelsesfunktionen, som har ansvaret for at initiere eller forny engagementer, og den skal rapportere direkte til den overordnede ledelse. Enheden skal udforme eller udvælge, implementere og føre tilsyn med ratingsystemer og kontrollere deres resultater. Enheden skal regelmæssigt udarbejde og analysere rapporter om ratingsystemers output. |
| --- | --- |

128.

Kreditrisikokontrolenheden skal arbejde uafhængigt af personalefunktionen og ledelsesfunktionen, som har ansvaret for at initiere eller forny engagementer, og den skal rapportere direkte til den overordnede ledelse. Enheden skal udforme eller udvælge, implementere og føre tilsyn med ratingsystemer og kontrollere deres resultater. Enheden skal regelmæssigt udarbejde og analysere rapporter om ratingsystemers output.

| 129. | Kreditrisikokontrolenhedens/-ernes ansvarsområder er:






  a) | undersøgelse og overvågning af risikogrupper og puljer |
| --- | --- | --- |

129.

Kreditrisikokontrolenhedens/-ernes ansvarsområder er:

a)

undersøgelse og overvågning af risikogrupper og puljer

| b) | udarbejdelse og analyse af kortfattede rapporter om kreditinstituttets ratingsystemer |
| --- | --- |

b)

udarbejdelse og analyse af kortfattede rapporter om kreditinstituttets ratingsystemer

| c) | iværksættelse af procedurer med henblik på at kontrollere, at definitioner af risikogrupper og puljer anvendes på samme måde i alle afdelinger og geografiske områder |
| --- | --- |

c)

iværksættelse af procedurer med henblik på at kontrollere, at definitioner af risikogrupper og puljer anvendes på samme måde i alle afdelinger og geografiske områder

| d) | gennemgang af ratingprocessen og dokumentering af eventuelle ændringer heraf, herunder årsagerne til disse ændringer |
| --- | --- |

d)

gennemgang af ratingprocessen og dokumentering af eventuelle ændringer heraf, herunder årsagerne til disse ændringer

| e) | gennemgang af ratingkriterier med henblik på at vurdere, om de stadig er egnede til forudsigelse af risici. Ændringer af ratingprocessen, af kriterier eller af individuelle ratingparametre skal dokumenteres og registreres |
| --- | --- |

e)

gennemgang af ratingkriterier med henblik på at vurdere, om de stadig er egnede til forudsigelse af risici. Ændringer af ratingprocessen, af kriterier eller af individuelle ratingparametre skal dokumenteres og registreres

| f) | aktiv deltagelse i udformningen eller udvælgelsen, implementeringen og valideringen af de modeller, der anvendes under ratingprocessen |
| --- | --- |

f)

aktiv deltagelse i udformningen eller udvælgelsen, implementeringen og valideringen af de modeller, der anvendes under ratingprocessen

| g) | kontrol og overvågning af de modeller, der anvendes under ratingprocessen |
| --- | --- |

g)

kontrol og overvågning af de modeller, der anvendes under ratingprocessen

| h) | løbende revision og ændring af de modeller, der anvendes under ratingprocessen. |
| --- | --- |

h)

løbende revision og ændring af de modeller, der anvendes under ratingprocessen.

| 130. | Kreditinstitutter, der anvender fælles data i overensstemmelse med punkt 57 og 58, kan uanset punkt 129 outsource følgende opgaver:






  a) | tilvejebringelse af oplysninger vedrørende undersøgelse og overvågning af risikogrupper og puljer |
| --- | --- | --- |

130.

Kreditinstitutter, der anvender fælles data i overensstemmelse med punkt 57 og 58, kan uanset punkt 129 outsource følgende opgaver:

a)

tilvejebringelse af oplysninger vedrørende undersøgelse og overvågning af risikogrupper og puljer

| b) | udarbejdelse af kortfattede rapporter om kreditinstituttets ratingsystemer |
| --- | --- |

b)

udarbejdelse af kortfattede rapporter om kreditinstituttets ratingsystemer

| c) | tilvejebringelse af oplysninger vedrørende gennemgang af ratingkriterier med henblik på at vurdere, om de stadig er egnede til forudsigelse af risici |
| --- | --- |

c)

tilvejebringelse af oplysninger vedrørende gennemgang af ratingkriterier med henblik på at vurdere, om de stadig er egnede til forudsigelse af risici

| d) | dokumentering af ændringer af ratingprocessen, kriterier eller individuelle ratingparametre |
| --- | --- |

d)

dokumentering af ændringer af ratingprocessen, kriterier eller individuelle ratingparametre

| e) | tilvejebringelse af oplysninger vedrørende løbende revision og ændring af de modeller, der anvendes under ratingprocessen. |
| --- | --- |

e)

tilvejebringelse af oplysninger vedrørende løbende revision og ændring af de modeller, der anvendes under ratingprocessen.

Kreditinstitutter, der anvender bestemmelserne i dette punkt, skal sørge for, at de kompetente myndigheder har adgang til alle relevante oplysninger fra tredjemand, som er nødvendige for at undersøge, om minimumskravene er opfyldt, og at de kompetente myndigheder kan foretage de samme undersøgelser på stedet, som der iværksættes inden for kreditinstituttet.

5.3.   Intern revision

| 131. | Den interne revisionsafdeling eller en tilsvarende uafhængig revisionsinstans skal mindst én gang om året gennemgå kreditinstituttets ratingsystemer og transaktioner, herunder transaktioner i kreditfunktionen samt estimeringen af sandsynligheden for misligholdelse (PD), tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), forventede tab og omregningsfaktorer. Revisionen skal bl.a. afdække, om samtlige minimumskrav er opfyldt. |
| --- | --- |

131.

Den interne revisionsafdeling eller en tilsvarende uafhængig revisionsinstans skal mindst én gang om året gennemgå kreditinstituttets ratingsystemer og transaktioner, herunder transaktioner i kreditfunktionen samt estimeringen af sandsynligheden for misligholdelse (PD), tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), forventede tab og omregningsfaktorer. Revisionen skal bl.a. afdække, om samtlige minimumskrav er opfyldt.

BILAG VIII

KREDITRISIKOREDUKTION

Del 1 — Anerkendte former for kreditrisikoreduktion

| 1. | I denne del beskrives, hvilke former for kreditrisikoreduktion der anerkendes med henblik på artikel 92. |
| --- | --- |

1.

I denne del beskrives, hvilke former for kreditrisikoreduktion der anerkendes med henblik på artikel 92.

| 2. | I dette bilag forstås ved: | »sikret udlånstransaktion«: alle transaktioner, som giver anledning til et engagement, for hvilket der stilles sikkerhed, og hvor det ikke bestemmes, at kreditinstituttet har ret til at modtage hyppige margenbetalinger |
| --- | --- | --- |

2.

I dette bilag forstås ved:

»sikret udlånstransaktion«: alle transaktioner, som giver anledning til et engagement, for hvilket der stilles sikkerhed, og hvor det ikke bestemmes, at kreditinstituttet har ret til at modtage hyppige margenbetalinger

| | »kapitalmarkedstransaktion«: alle transaktioner, der giver anledning til et engagement, for hvilket der stilles sikkerhed, og hvor det bestemmes, at kreditinstituttet har ret til at modtage hyppige margenbetalinger. |
| --- | --- |

»kapitalmarkedstransaktion«: alle transaktioner, der giver anledning til et engagement, for hvilket der stilles sikkerhed, og hvor det bestemmes, at kreditinstituttet har ret til at modtage hyppige margenbetalinger.

1.   FINANSIERET KREDITBESKYTTELSE

1.1.   Balanceført netting

| 3. | Balanceført netting af gensidige krav mellem kreditinstituttet og dets modpart kan anerkendes. |
| --- | --- |

3.

Balanceført netting af gensidige krav mellem kreditinstituttet og dets modpart kan anerkendes.

| 4. | Uden at dette berører punkt 5, er det kun den gensidige likviditetssaldo mellem kreditinstituttet og modparten, der kan anerkendes. Det er kun muligt at ændre de risikovægtede værdier af engagementer for det långivende kreditinstituts udlån og indlån og i givet fald for de forventede tab som led i en balanceført aftale om netting. |
| --- | --- |

4.

Uden at dette berører punkt 5, er det kun den gensidige likviditetssaldo mellem kreditinstituttet og modparten, der kan anerkendes. Det er kun muligt at ændre de risikovægtede værdier af engagementer for det långivende kreditinstituts udlån og indlån og i givet fald for de forventede tab som led i en balanceført aftale om netting.

1.2.   Rammeaftaler om netting i forbindelse med genkøbstransaktioner og/eller transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedstransaktioner

| 5. | For kreditinstitutter, der vælger at bruge den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse, der er omhandlet i del 3, kan virkningerne af bilaterale nettingaftaler, der dækker genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedstransaktioner med en tredjepart, anerkendes. Uden at dette berører bestemmelserne i bilag II til direktiv 2006/.../EF, skal den sikkerhed, der stilles, og de værdipapirer eller råvarer, der udlånes i forbindelse med sådanne arrangementer, overholde de krav for anerkendelse af sikkerhedsstillelse, der er fastsat i punkt 7 og 11. |
| --- | --- |

5.

For kreditinstitutter, der vælger at bruge den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse, der er omhandlet i del 3, kan virkningerne af bilaterale nettingaftaler, der dækker genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedstransaktioner med en tredjepart, anerkendes. Uden at dette berører bestemmelserne i bilag II til direktiv 2006/.../EF, skal den sikkerhed, der stilles, og de værdipapirer eller råvarer, der udlånes i forbindelse med sådanne arrangementer, overholde de krav for anerkendelse af sikkerhedsstillelse, der er fastsat i punkt 7 og 11.

1.3.   Sikkerhedsstillelse

| 6. | Hvis den teknik, der anvendes med henblik på kreditrisikoreduktion, er baseret på kreditinstituttets ret til at likvidere eller beholde aktiver, afhænger anerkendelsen af, om de risikovægtede værdier af de pågældende engagementer og i givet fald de forventede tab beregnes efter bestemmelserne i artikel 78-83 eller bestemmelserne i artikel 84-89. Anerkendelsen afhænger også af, om der gøres brug af den enkle metode for finansiel sikkerhedsstillelse eller den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse, der er omhandlet i del 3. Med hensyn til genkøbstransaktioner og transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer afhænger anerkendelsen også af, om den pågældende transaktion indgår i handelsbeholdningen eller ej. |
| --- | --- |

6.

Hvis den teknik, der anvendes med henblik på kreditrisikoreduktion, er baseret på kreditinstituttets ret til at likvidere eller beholde aktiver, afhænger anerkendelsen af, om de risikovægtede værdier af de pågældende engagementer og i givet fald de forventede tab beregnes efter bestemmelserne i artikel 78-83 eller bestemmelserne i artikel 84-89. Anerkendelsen afhænger også af, om der gøres brug af den enkle metode for finansiel sikkerhedsstillelse eller den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse, der er omhandlet i del 3. Med hensyn til genkøbstransaktioner og transaktioner vedrørende ud- eller indlån af værdipapirer eller råvarer afhænger anerkendelsen også af, om den pågældende transaktion indgår i handelsbeholdningen eller ej.

1.3.1.   Anerkendt sikkerhedsstillelse i forbindelse med alle fremgangsmåder og metoder

| 7. | Følgende finansielle poster kan anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse i forbindelse med alle fremgangsmåder og metoder:






  a) | indlån i kontanter eller kontantlignende instrumenter placeret i det långivende kreditinstitut |
| --- | --- | --- |

7.

Følgende finansielle poster kan anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse i forbindelse med alle fremgangsmåder og metoder:

a)

indlån i kontanter eller kontantlignende instrumenter placeret i det långivende kreditinstitut

| b) | obligationer, der er udstedt af centralregeringer eller centralbanker, og for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et ECAI eller et eksportkreditagentur, som er anerkendt med henblik på artikel 78-85, og som den kompetente myndighed har henført til kreditkvalitetstrin 4 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med centralregeringer og centralbanker |
| --- | --- |

b)

obligationer, der er udstedt af centralregeringer eller centralbanker, og for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et ECAI eller et eksportkreditagentur, som er anerkendt med henblik på artikel 78-85, og som den kompetente myndighed har henført til kreditkvalitetstrin 4 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med centralregeringer og centralbanker

| c) | obligationer, der er udstedt af institutter, og for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, som den kompetente myndighed har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med kreditinstitutter |
| --- | --- |

c)

obligationer, der er udstedt af institutter, og for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, som den kompetente myndighed har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med kreditinstitutter

| d) | obligationer, der er udstedt af andre foretagender, og for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, som den kompetente myndighed har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med virksomheder |
| --- | --- |

d)

obligationer, der er udstedt af andre foretagender, og for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, som den kompetente myndighed har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med virksomheder

| e) | obligationer, for hvilke der foreligger en kortsigtet kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, som den kompetente myndighed har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af kortfristede engagementer |
| --- | --- |

e)

obligationer, for hvilke der foreligger en kortsigtet kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, som den kompetente myndighed har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af kortfristede engagementer

| f) | aktier eller konvertible obligationer, der indgår i et hovedindeks, og |
| --- | --- |

f)

aktier eller konvertible obligationer, der indgår i et hovedindeks, og

| g) | guld. |
| --- | --- |

g)

guld.

I litra b) indbefatter »obligationer, der er udstedt af centralregeringer eller centralbanker«:

| i) | obligationer, som er udstedt af regionale regeringer eller lokale myndigheder, og som behandles som engagementer med centralregeringen i det pågældende land i henhold til artikel 78-83 |
| --- | --- |

i)

obligationer, som er udstedt af regionale regeringer eller lokale myndigheder, og som behandles som engagementer med centralregeringen i det pågældende land i henhold til artikel 78-83

| ii) | værdipapirer, der er udstedt af offentlige virksomheder, og som behandles som engagementer med centralregeringer i overensstemmelse med bilag VI, del 1, punkt 15 |
| --- | --- |

ii)

værdipapirer, der er udstedt af offentlige virksomheder, og som behandles som engagementer med centralregeringer i overensstemmelse med bilag VI, del 1, punkt 15

| iii) | obligationer, som er udstedt af multilaterale udviklingsbanker, der tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 78-83, og |
| --- | --- |

iii)

obligationer, som er udstedt af multilaterale udviklingsbanker, der tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 78-83, og

| iv) | obligationer, som er udstedt af internationale organisationer, der tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 78-83. |
| --- | --- |

iv)

obligationer, som er udstedt af internationale organisationer, der tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 78-83.

I litra c) indbefatter »obligationer, der er udstedt af kreditinstitutter«:

| i) | obligationer, som er udstedt af regionale regeringer eller lokale myndigheder, men som ikke behandles som engagementer med centralregeringen i det pågældende land i henhold til artikel 78-83 |
| --- | --- |

i)

obligationer, som er udstedt af regionale regeringer eller lokale myndigheder, men som ikke behandles som engagementer med centralregeringen i det pågældende land i henhold til artikel 78-83

| ii) | obligationer, som er udstedt af offentlige virksomheder, og som behandles som engagementer med kreditinstitutter i henhold til artikel 78-83, og |
| --- | --- |

ii)

obligationer, som er udstedt af offentlige virksomheder, og som behandles som engagementer med kreditinstitutter i henhold til artikel 78-83, og

| iii) | obligationer, som er udstedt af multilaterale udviklingsbanker, der ikke tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 78-83. |
| --- | --- |

iii)

obligationer, som er udstedt af multilaterale udviklingsbanker, der ikke tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 78-83.

| 8. | Obligationer, der er udstedt af institutioner, og for hvilke der ikke foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, kan anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse, hvis de opfylder følgende kriterier:






  a) | de er noteret på en anerkendt børs |
| --- | --- | --- |

8.

Obligationer, der er udstedt af institutioner, og for hvilke der ikke foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, kan anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse, hvis de opfylder følgende kriterier:

a)

de er noteret på en anerkendt børs

| b) | de opfylder betingelserne for ikke-efterstillet gæld |
| --- | --- |

b)

de opfylder betingelserne for ikke-efterstillet gæld

| c) | alle andre ratede værdipapirer med samme rang, som institutionen har udstedt, har en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, som de kompetente myndigheder har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med institutioner eller af kortfristede engagementer |
| --- | --- |

c)

alle andre ratede værdipapirer med samme rang, som institutionen har udstedt, har en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, som de kompetente myndigheder har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med institutioner eller af kortfristede engagementer

| d) | det långivende kreditinstitut er ikke i besiddelse af oplysninger, der tyder på, at værdipapirerne bør tildeles en lavere kreditvurdering end den, der er anført i litra c), og |
| --- | --- |

d)

det långivende kreditinstitut er ikke i besiddelse af oplysninger, der tyder på, at værdipapirerne bør tildeles en lavere kreditvurdering end den, der er anført i litra c), og

| e) | kreditinstituttet kan godtgøre over for de kompetente myndigheder, at instrumentets markedslikviditet er tilstrækkelig med henblik herpå. |
| --- | --- |

e)

kreditinstituttet kan godtgøre over for de kompetente myndigheder, at instrumentets markedslikviditet er tilstrækkelig med henblik herpå.

| 9. | Andele i institutter for kollektiv investering i værdipapirer kan anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse, hvis følgende betingelser er opfyldt:






  a) | de er genstand for daglige officielle kursnoteringer, og |
| --- | --- | --- |

9.

Andele i institutter for kollektiv investering i værdipapirer kan anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a)

de er genstand for daglige officielle kursnoteringer, og

| b) | instituttet for kollektiv investering begrænser sig til at investere i de instrumenter, der kan anerkendes i henhold til punkt 7 og 8. |
| --- | --- |

b)

instituttet for kollektiv investering begrænser sig til at investere i de instrumenter, der kan anerkendes i henhold til punkt 7 og 8.

Selv om et institut for kollektiv investering anvender (eller kan anvende) afledte instrumenter til risikoafdækning af tilladte investeringer, bevirker det ikke, at andele i dette institut ikke kan anerkendes.

| 10. | Hvis der i relation til punkt 7, litra b)-e), for en sikkerhedsstillelse foreligger to kreditvurderinger fra anerkendte ECAI'er, skal den mindst fordelagtige vurdering lægges til grund. Hvis der for en sikkerhedsstillelse foreligger mere end to kreditvurderinger fra anerkendte ECAI'er, skal de to mest fordelagtige vurderinger lægges til grund. Hvis de to mest fordelagtige kreditvurderinger er forskellige, skal den mindst fordelagtige af disse to vurderinger lægges til grund. |
| --- | --- |

10.

Hvis der i relation til punkt 7, litra b)-e), for en sikkerhedsstillelse foreligger to kreditvurderinger fra anerkendte ECAI'er, skal den mindst fordelagtige vurdering lægges til grund. Hvis der for en sikkerhedsstillelse foreligger mere end to kreditvurderinger fra anerkendte ECAI'er, skal de to mest fordelagtige vurderinger lægges til grund. Hvis de to mest fordelagtige kreditvurderinger er forskellige, skal den mindst fordelagtige af disse to vurderinger lægges til grund.

1.3.2.   Anden anerkendt sikkerhedsstillelse i forbindelse med den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse

| 11. | Ud over den sikkerhedsstillelse, der er beskrevet i punkt 7-10, kan følgende finansielle poster, hvis et kreditinstitut anvender den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse, der er omhandlet i del 3, anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse:






  a) | aktier eller konvertible obligationer, der ikke indgår i et hovedindeks, men handles på en anerkendt børs, og |
| --- | --- | --- |

11.

Ud over den sikkerhedsstillelse, der er beskrevet i punkt 7-10, kan følgende finansielle poster, hvis et kreditinstitut anvender den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse, der er omhandlet i del 3, anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse:

a)

aktier eller konvertible obligationer, der ikke indgår i et hovedindeks, men handles på en anerkendt børs, og

| b) | andele i institutter for kollektiv investering i værdipapirer, hvis følgende betingelser er opfyldt:






  i) | de er genstand for daglige officielle kursnoteringer |
| --- | --- | --- |

b)

andele i institutter for kollektiv investering i værdipapirer, hvis følgende betingelser er opfyldt:

i)

de er genstand for daglige officielle kursnoteringer

| ii) | instituttet for kollektiv investering begrænser sig til at investere i de instrumenter, der kan anerkendes i henhold til punkt 7 og 8, og i de poster, der er nævnt i dette punkts litra a). |
| --- | --- |

ii)

instituttet for kollektiv investering begrænser sig til at investere i de instrumenter, der kan anerkendes i henhold til punkt 7 og 8, og i de poster, der er nævnt i dette punkts litra a).

Selv om et institut for kollektiv investering anvender (eller kan anvende) afledte instrumenter til risikoafdækning af tilladte investeringer, bevirker det ikke, at andele i dette institut ikke kan anerkendes.

1.3.3.   Anden anerkendt sikkerhedsstillelse med henblik på beregningerne i artikel 84-89

| 12. | Ud over den ovenfor anførte sikkerhedsstillelse finder bestemmelserne i punkt 13-22 anvendelse, hvis et kreditinstitut beregner risikovægtede værdier af engagementer og forventede tab efter metoden i artikel 84-89: |
| --- | --- |

12.

Ud over den ovenfor anførte sikkerhedsstillelse finder bestemmelserne i punkt 13-22 anvendelse, hvis et kreditinstitut beregner risikovægtede værdier af engagementer og forventede tab efter metoden i artikel 84-89:

A.   Sikkerhed i fast ejendom

| 13. | Fast ejendom til beboelse, som er eller vil blive benyttet eller udlejet af ejeren eller af den begunstigede ejer i tilfælde af personlige investeringsselskaber, og erhvervsejendomme, dvs. kontor- og andre forretningsejendomme, kan anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse på betingelse af:






  a) | at den faste ejendoms værdi ikke i væsentlig grad afhænger af låntagers kreditkvalitet. Dette krav vedrører ikke tilfælde, hvor rent makroøkonomiske faktorer påvirker såvel ejendommens værdi som låntagerens betalingsevne, og |
| --- | --- | --- |

13.

Fast ejendom til beboelse, som er eller vil blive benyttet eller udlejet af ejeren eller af den begunstigede ejer i tilfælde af personlige investeringsselskaber, og erhvervsejendomme, dvs. kontor- og andre forretningsejendomme, kan anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse på betingelse af:

a)

at den faste ejendoms værdi ikke i væsentlig grad afhænger af låntagers kreditkvalitet. Dette krav vedrører ikke tilfælde, hvor rent makroøkonomiske faktorer påvirker såvel ejendommens værdi som låntagerens betalingsevne, og

| b) | at risikoen ved låntageren ikke i væsentlig grad afhænger af afkastet fra den underliggende ejendom eller det underliggende projekt, men snarere af låntagerens grundlæggende evne til at indfri gælden på anden vis. Indfrielsen af den pågældende facilitet afhænger således ikke i væsentlig grad af, hvilke pengestrømme den underliggende ejendom, der er stillet som sikkerhed, måtte generere. |
| --- | --- |

b)

at risikoen ved låntageren ikke i væsentlig grad afhænger af afkastet fra den underliggende ejendom eller det underliggende projekt, men snarere af låntagerens grundlæggende evne til at indfri gælden på anden vis. Indfrielsen af den pågældende facilitet afhænger således ikke i væsentlig grad af, hvilke pengestrømme den underliggende ejendom, der er stillet som sikkerhed, måtte generere.

| 14. | Kreditinstitutterne kan også anerkende andele i finske boligselskaber, der drives i henhold til den finske lov om boligselskaber af 1991 eller senere tilsvarende lovgivning, og som vedrører boliger, der er eller vil blive beboet eller udlejet af ejeren, som sikkerhed i fast ejendom til beboelse, forudsat at disse betingelser er opfyldt. |
| --- | --- |

14.

Kreditinstitutterne kan også anerkende andele i finske boligselskaber, der drives i henhold til den finske lov om boligselskaber af 1991 eller senere tilsvarende lovgivning, og som vedrører boliger, der er eller vil blive beboet eller udlejet af ejeren, som sikkerhed i fast ejendom til beboelse, forudsat at disse betingelser er opfyldt.

| 15. | De kompetente myndigheder kan også tillade kreditinstitutterne at anerkende andele i finske boligselskaber, der drives i henhold til den finske lov om boligselskaber af 1991 eller senere tilsvarende lovgivning, som sikkerhed i erhvervsejendomme, forudsat at disse betingelser er opfyldt. |
| --- | --- |

15.

De kompetente myndigheder kan også tillade kreditinstitutterne at anerkende andele i finske boligselskaber, der drives i henhold til den finske lov om boligselskaber af 1991 eller senere tilsvarende lovgivning, som sikkerhed i erhvervsejendomme, forudsat at disse betingelser er opfyldt.

| 16. | De kompetente myndigheder kan tillade kreditinstitutterne at fravige betingelsen i punkt 13, litra b), for engagementer med sikkerhed i fast ejendom til beboelse i den pågældende medlemsstat, hvis de kan påvise, at der eksisterer et veludviklet og veletableret marked med tabsprocenter, der er tilstrækkelig lave til at berettige en sådan behandling. Dette er ikke til hinder for, at de kompetente myndigheder i en medlemsstat, der ikke benytter sig af muligheden for fravigelse, anerkender fast ejendom til beboelse, som er anerkendt i en anden medlemsstat som følge af denne mulighed. Medlemsstaterne skal fremlægge oplysninger om, hvorvidt de har udnyttet denne mulighed. |
| --- | --- |

16.

De kompetente myndigheder kan tillade kreditinstitutterne at fravige betingelsen i punkt 13, litra b), for engagementer med sikkerhed i fast ejendom til beboelse i den pågældende medlemsstat, hvis de kan påvise, at der eksisterer et veludviklet og veletableret marked med tabsprocenter, der er tilstrækkelig lave til at berettige en sådan behandling. Dette er ikke til hinder for, at de kompetente myndigheder i en medlemsstat, der ikke benytter sig af muligheden for fravigelse, anerkender fast ejendom til beboelse, som er anerkendt i en anden medlemsstat som følge af denne mulighed. Medlemsstaterne skal fremlægge oplysninger om, hvorvidt de har udnyttet denne mulighed.

| 17. | Medlemsstaternes kompetente myndigheder kan tillade kreditinstitutterne at fravige betingelsen i punkt 13, litra b), for erhvervsejendomme i den pågældende medlemsstat, hvis de kan påvise, at der eksisterer et veludviklet og veletableret marked, og at tabsprocenterne i forbindelse med udlån med sikkerhed i erhvervsejendomme opfylder følgende betingelser:






  a) | tab i forbindelse med udlån med sikkerhed i erhvervsejendomme op til 50 % af markedsværdien (eller eventuelt 60 % af belåningsværdien, såfremt denne værdi er lavest) må ikke overstige 0,3 % af de udestående lån med sikkerhed i erhvervsejendomme inden for et givet år, og |
| --- | --- | --- |

17.

Medlemsstaternes kompetente myndigheder kan tillade kreditinstitutterne at fravige betingelsen i punkt 13, litra b), for erhvervsejendomme i den pågældende medlemsstat, hvis de kan påvise, at der eksisterer et veludviklet og veletableret marked, og at tabsprocenterne i forbindelse med udlån med sikkerhed i erhvervsejendomme opfylder følgende betingelser:

a)

tab i forbindelse med udlån med sikkerhed i erhvervsejendomme op til 50 % af markedsværdien (eller eventuelt 60 % af belåningsværdien, såfremt denne værdi er lavest) må ikke overstige 0,3 % af de udestående lån med sikkerhed i erhvervsejendomme inden for et givet år, og

| b) | det samlede tab på lån med sikkerhed i erhvervsejendomme må ikke overstige 0,5 % af de udestående lån med sikkerhed i erhvervsejendomme inden for et givet år. |
| --- | --- |

b)

det samlede tab på lån med sikkerhed i erhvervsejendomme må ikke overstige 0,5 % af de udestående lån med sikkerhed i erhvervsejendomme inden for et givet år.

| 18. | Hvis en af disse betingelser ikke er opfyldt i et givet år, bortfalder retten til at anvende denne behandling, indtil betingelserne igen er opfyldt i det efterfølgende år. |
| --- | --- |

18.

Hvis en af disse betingelser ikke er opfyldt i et givet år, bortfalder retten til at anvende denne behandling, indtil betingelserne igen er opfyldt i det efterfølgende år.

| 19. | De kompetente myndigheder i en medlemsstat kan som sikkerhedsstillelse anerkende erhvervsejendomme, der er anerkendt som sikkerhedsstillelse i en anden medlemsstat, på grundlag af fravigelsesmuligheden i punkt 17. |
| --- | --- |

19.

De kompetente myndigheder i en medlemsstat kan som sikkerhedsstillelse anerkende erhvervsejendomme, der er anerkendt som sikkerhedsstillelse i en anden medlemsstat, på grundlag af fravigelsesmuligheden i punkt 17.

B.   Fordringer

| 20. | De kompetente myndigheder kan anerkende sikkerhedsstillelse i form af fordringer i tilknytning til en eller flere handelstransaktioner med en oprindelig løbetid på et år eller derunder. Fordringer vedrørende securitisationer, indirekte deltagelse eller kreditderivater eller beløb, der skyldes af tilsluttede parter, anerkendes ikke. |
| --- | --- |

20.

De kompetente myndigheder kan anerkende sikkerhedsstillelse i form af fordringer i tilknytning til en eller flere handelstransaktioner med en oprindelig løbetid på et år eller derunder. Fordringer vedrørende securitisationer, indirekte deltagelse eller kreditderivater eller beløb, der skyldes af tilsluttede parter, anerkendes ikke.

C.   Andre former for fysisk sikkerhedsstillelse

| 21. | De kompetente myndigheder kan anerkende fysiske genstande ud over dem, der er anført i punkt 13-19, som sikkerhedsstillelse, hvis de finder det godtgjort:






  a) | at der findes likvide markeder, hvor det er hurtigt og billigt at afhænde den pågældende sikkerhedsstillelse |
| --- | --- | --- |

21.

De kompetente myndigheder kan anerkende fysiske genstande ud over dem, der er anført i punkt 13-19, som sikkerhedsstillelse, hvis de finder det godtgjort:

a)

at der findes likvide markeder, hvor det er hurtigt og billigt at afhænde den pågældende sikkerhedsstillelse

| b) | at der foreligger velfunderede, offentligt tilgængelige markedspriser for sikkerhedsstillelsen. Kreditinstituttet skal kunne godtgøre, at der ikke er grund til at antage, at de nettopriser, det opnår ved realiseringen af sikkerhedsstillelsen, afviger væsentligt fra disse markedspriser. |
| --- | --- |

b)

at der foreligger velfunderede, offentligt tilgængelige markedspriser for sikkerhedsstillelsen. Kreditinstituttet skal kunne godtgøre, at der ikke er grund til at antage, at de nettopriser, det opnår ved realiseringen af sikkerhedsstillelsen, afviger væsentligt fra disse markedspriser.

D.   Leasing

| 22. | Med forbehold af bestemmelserne i del 3, punkt 72, skal engagementer i forbindelse med transaktioner, hvor et kreditinstitut leaser et formuegode til tredjemand, forudsat at kravene i del 2, punkt 11, er opfyldt, behandles som lån med sikkerhed i den type formuegode, der leases. |
| --- | --- |

22.

Med forbehold af bestemmelserne i del 3, punkt 72, skal engagementer i forbindelse med transaktioner, hvor et kreditinstitut leaser et formuegode til tredjemand, forudsat at kravene i del 2, punkt 11, er opfyldt, behandles som lån med sikkerhed i den type formuegode, der leases.

1.4.   Andre former for finansieret kreditrisikoafdækning

1.4.1.   Indlån i kontanter eller kontantlignende instrumenter placeret i et tredjepartskreditinstitut

| 23. | Indlån i kontanter eller kontantlignende instrumenter, som er placeret i et tredjepartskreditinstitut, uden at der foreligger en depotaftale, og som er pantsat til det långivende kreditinstitut, kan anerkendes som gyldig kreditrisikoafdækning. |
| --- | --- |

23.

Indlån i kontanter eller kontantlignende instrumenter, som er placeret i et tredjepartskreditinstitut, uden at der foreligger en depotaftale, og som er pantsat til det långivende kreditinstitut, kan anerkendes som gyldig kreditrisikoafdækning.

1.4.2.   Livsforsikringspolicer, der er pantsat til det långivende kreditinstitut

| 24. | Livsforsikringspolicer, der er pantsat til det långivende kreditinstitut, kan anerkendes som gyldig kreditrisikoafdækning. |
| --- | --- |

24.

Livsforsikringspolicer, der er pantsat til det långivende kreditinstitut, kan anerkendes som gyldig kreditrisikoafdækning.

1.4.3.   Instrumenter, der købes tilbage på anmodning

| 25. | Instrumenter, som er udstedt af et tredjepartskreditinstitut, og som på anmodning købes tilbage af dette kreditinstitut, kan anerkendes som gyldig kreditrisikoafdækning. |
| --- | --- |

25.

Instrumenter, som er udstedt af et tredjepartskreditinstitut, og som på anmodning købes tilbage af dette kreditinstitut, kan anerkendes som gyldig kreditrisikoafdækning.

2.   UFINANSIERET KREDITRISIKOAFDÆKNING

2.1.   Anerkendte udbydere af kreditrisikoafdækning i forbindelse med alle metoder

| 26. | Følgende parter kan anerkendes som udbydere af ufinansieret kreditrisikoafdækning:






  a) | centralregeringer og centralbanker |
| --- | --- | --- |

26.

Følgende parter kan anerkendes som udbydere af ufinansieret kreditrisikoafdækning:

a)

centralregeringer og centralbanker

| b) | regionale regeringer og lokale myndigheder |
| --- | --- |

b)

regionale regeringer og lokale myndigheder

| c) | multilaterale udviklingsbanker |
| --- | --- |

c)

multilaterale udviklingsbanker

| d) | internationale organisationer, såfremt engagementer med disse tillægges en risikovægt på 0 % efter artikel 78-83 |
| --- | --- |

d)

internationale organisationer, såfremt engagementer med disse tillægges en risikovægt på 0 % efter artikel 78-83

| e) | offentlige virksomheder, såfremt de kompetente myndigheder behandler fordringer på disse som fordringer på institutioner eller centralregeringer efter artikel 78-83 |
| --- | --- |

e)

offentlige virksomheder, såfremt de kompetente myndigheder behandler fordringer på disse som fordringer på institutioner eller centralregeringer efter artikel 78-83

| f) | institutioner, og |
| --- | --- |

f)

institutioner, og

| g) | andre selskaber, herunder kreditinstituttets moderselskab, datterselskaber og tilknyttede selskaber, for hvilke der:






  i) | foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, som de kompetente myndigheder har henført til kreditkvalitetstrin 2 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med virksomheder, og |
| --- | --- | --- |

g)

andre selskaber, herunder kreditinstituttets moderselskab, datterselskaber og tilknyttede selskaber, for hvilke der:

i)

foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, som de kompetente myndigheder har henført til kreditkvalitetstrin 2 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med virksomheder, og

| ii) | for så vidt angår kreditinstitutter, der beregner risikovægtede værdier af engagementer og forventede tab efter bestemmelserne i artikel 84-89, ikke foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, og som ifølge en intern rating skønnes at have en sandsynlighed for misligholdelse svarende til den, der relateres til kreditkvalitetstrin 2 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med virksomheder. |
| --- | --- |

ii)

for så vidt angår kreditinstitutter, der beregner risikovægtede værdier af engagementer og forventede tab efter bestemmelserne i artikel 84-89, ikke foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, og som ifølge en intern rating skønnes at have en sandsynlighed for misligholdelse svarende til den, der relateres til kreditkvalitetstrin 2 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med virksomheder.

| 27. | Hvis der beregnes risikovægtede værdier af engagementer og forventede tab efter artikel 84-89, skal der, for at en garantistiller kan anerkendes, foreligge en intern rating udarbejdet af kreditinstituttet i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VII, del 4. |
| --- | --- |

27.

Hvis der beregnes risikovægtede værdier af engagementer og forventede tab efter artikel 84-89, skal der, for at en garantistiller kan anerkendes, foreligge en intern rating udarbejdet af kreditinstituttet i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VII, del 4.

| 28. | Uanset punkt 26 kan medlemsstaterne også anerkende andre finansieringsinstitutter som udbydere af ufinansieret kreditrisikoafdækning, forudsat at disse finansieringsinstitutter er meddelt tilladelse og underlagt tilsyn af de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for tilladelse til og tilsyn med kreditinstitutter, og at de underlagt de samme tilsynskrav som kreditinstitutter. |
| --- | --- |

28.

Uanset punkt 26 kan medlemsstaterne også anerkende andre finansieringsinstitutter som udbydere af ufinansieret kreditrisikoafdækning, forudsat at disse finansieringsinstitutter er meddelt tilladelse og underlagt tilsyn af de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for tilladelse til og tilsyn med kreditinstitutter, og at de underlagt de samme tilsynskrav som kreditinstitutter.

2.2.   Anerkendte udbydere af kreditrisikoafdækning i forbindelse med IRB-metoden med ret til at anvende fremgangsmåden i bilag VII, del 1, punkt 4

| 29. | Institutioner, forsikrings-, genforsikringsselskaber og eksportkreditagenturer, der opfylder følgende betingelser, kan anerkendes som udbydere af ufinansieret kreditrisikoafdækning med ret til at anvende fremgangsmåden i bilag VII, del 1, punkt 4:






  — | udbyderen har tilstrækkelig erfaring med ydelse af ufinansieret kreditrisikoafdækning |
| --- | --- | --- |

29.

Institutioner, forsikrings-, genforsikringsselskaber og eksportkreditagenturer, der opfylder følgende betingelser, kan anerkendes som udbydere af ufinansieret kreditrisikoafdækning med ret til at anvende fremgangsmåden i bilag VII, del 1, punkt 4:

—

udbyderen har tilstrækkelig erfaring med ydelse af ufinansieret kreditrisikoafdækning

| — | udbyderen er underlagt regler svarende til dem, der er fastsat i dette direktiv, eller var på tidspunktet for kreditrisikoafdækningen omfattet af en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, som de kompetente myndigheder har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med virksomheder |
| --- | --- |

—

udbyderen er underlagt regler svarende til dem, der er fastsat i dette direktiv, eller var på tidspunktet for kreditrisikoafdækningen omfattet af en kreditvurdering udarbejdet af et anerkendt ECAI, som de kompetente myndigheder har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med virksomheder

| — | udbyderen havde en intern rating på tidspunktet for ydelsen af kreditrisikodækningen eller i en periode derefter, hvor sandsynligheden for misligholdelse (PD) højst svarer til den, der er knyttet til det relevante kreditkvalitetstrin 2 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med virksomheder, og |
| --- | --- |

—

udbyderen havde en intern rating på tidspunktet for ydelsen af kreditrisikodækningen eller i en periode derefter, hvor sandsynligheden for misligholdelse (PD) højst svarer til den, der er knyttet til det relevante kreditkvalitetstrin 2 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med virksomheder, og

| — | udbyderen har en intern rating, hvor sandsynligheden for misligholdelse (PD) højst svarer til den, der er knyttet til det relevante kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med virksomheder. |
| --- | --- |

—

udbyderen har en intern rating, hvor sandsynligheden for misligholdelse (PD) højst svarer til den, der er knyttet til det relevante kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i artikel 78-83 om risikovægtning af engagementer med virksomheder.

Kreditrisikodækning, der ydes af eksportkreditagenturer, kan med henblik på dette punkt ikke henvise til en eksplicit modgaranti fra en centralregering.

3.   KATEGORIER AF KREDITDERIVATER

| 30. | Kategorier af kreditderivater og instrumenter, der består af følgende kreditderivater eller af instrumenter, der i økonomisk henseende kan sidestilles hermed, kan anerkendes:






  a) | »credit default swaps« |
| --- | --- | --- |

30.

Kategorier af kreditderivater og instrumenter, der består af følgende kreditderivater eller af instrumenter, der i økonomisk henseende kan sidestilles hermed, kan anerkendes:

a)

»credit default swaps«

| b) | »total return swaps«, og |
| --- | --- |

b)

»total return swaps«, og

| c) | »credit linked notes« med det indbetalte beløb. |
| --- | --- |

c)

»credit linked notes« med det indbetalte beløb.

| 31. | Hvis et kreditinstitut køber kreditbeskyttelse i form af en »total return swap« og registrerer de modtagne nettobetalinger fra dette instrument som nettoindkomst, men ikke registrerer modgående fald i værdien af det aktiv, der beskyttes (enten gennem fald i dagsværdien eller ved tillæg til reserver), kan kreditbeskyttelsen ikke anerkendes. |
| --- | --- |

31.

Hvis et kreditinstitut køber kreditbeskyttelse i form af en »total return swap« og registrerer de modtagne nettobetalinger fra dette instrument som nettoindkomst, men ikke registrerer modgående fald i værdien af det aktiv, der beskyttes (enten gennem fald i dagsværdien eller ved tillæg til reserver), kan kreditbeskyttelsen ikke anerkendes.

3.1.   Intern afdækning

| 32. | Hvis et kreditinstitut benytter et kreditderivat til intern afdækning — dvs. afdækker kreditrisikoen for et engagement, der ligger uden for handelsbeholdningen, med et kreditderivat, der indgår i handelsbeholdningen — skal den kreditrisiko, der lægges over på handelsbeholdningen, overføres til en eller flere tredjeparter, for at afdækningen kan anerkendes med henblik på dette bilag. I sådanne tilfælde anvendes reglerne i del 3-6 for beregning af risikovægtede værdier af engagementer og forventede tab med hensyn til erhvervelse af ufinansieret kreditrisikoafdækning, forudsat at en sådan overførsel af kreditrisikoen opfylder de krav for anerkendelse af kreditrisikoreduktion, der er fastsat i dette bilag. |
| --- | --- |

32.

Hvis et kreditinstitut benytter et kreditderivat til intern afdækning — dvs. afdækker kreditrisikoen for et engagement, der ligger uden for handelsbeholdningen, med et kreditderivat, der indgår i handelsbeholdningen — skal den kreditrisiko, der lægges over på handelsbeholdningen, overføres til en eller flere tredjeparter, for at afdækningen kan anerkendes med henblik på dette bilag. I sådanne tilfælde anvendes reglerne i del 3-6 for beregning af risikovægtede værdier af engagementer og forventede tab med hensyn til erhvervelse af ufinansieret kreditrisikoafdækning, forudsat at en sådan overførsel af kreditrisikoen opfylder de krav for anerkendelse af kreditrisikoreduktion, der er fastsat i dette bilag.

Del 2 — Minimumskrav

| 1. | Kreditinstituttet skal over for de kompetente myndigheder godtgøre, at det benytter hensigtsmæssige risikostyringsprocedurer til sikring mod risici, som kreditinstituttet kan blive eksponeret for, gennem anvendelse af metoder til kreditrisikoreduktion. |
| --- | --- |

1.

Kreditinstituttet skal over for de kompetente myndigheder godtgøre, at det benytter hensigtsmæssige risikostyringsprocedurer til sikring mod risici, som kreditinstituttet kan blive eksponeret for, gennem anvendelse af metoder til kreditrisikoreduktion.

| 2. | Uanset om der er taget højde for kreditrisikoreduktion ved beregningen af engagementernes risikovægtede værdi og eventuelt forventede tab, skal kreditinstitutterne fortsat foretage en fuldstændig risikovurdering af det underliggende engagement og over for de kompetente myndigheder kunne godtgøre, at de er i stand til at opfylde dette krav. I forbindelse med genkøbstransaktioner og/eller udlån eller indlån i værdipapirer eller råvarer betragtes det underliggende engagement i forbindelse med dette punkt kun som engagementets nettobeløb. |
| --- | --- |

2.

Uanset om der er taget højde for kreditrisikoreduktion ved beregningen af engagementernes risikovægtede værdi og eventuelt forventede tab, skal kreditinstitutterne fortsat foretage en fuldstændig risikovurdering af det underliggende engagement og over for de kompetente myndigheder kunne godtgøre, at de er i stand til at opfylde dette krav. I forbindelse med genkøbstransaktioner og/eller udlån eller indlån i værdipapirer eller råvarer betragtes det underliggende engagement i forbindelse med dette punkt kun som engagementets nettobeløb.

1.   FINANSIERET KREDITRISIKOAFDÆKNING

1.1.   Balanceførte nettingaftaler (ud over masternettingaftaler, der omfatter genkøbstransaktioner, udlån eller indlån i værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner)

| 3. | Følgende betingelser skal være opfyldt, for at balanceførte nettingaftaler — ud over masternettingaftaler, der omfatter genkøbstransaktioner, udlån eller indlån i værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner — skal kunne anerkendes i henhold til artikel 90-93:






  a) | de skal være retsgyldige og kunne håndhæves i alle relevante retsområder, herunder i tilfælde af modpartens insolvens eller konkurs |
| --- | --- | --- |

3.

Følgende betingelser skal være opfyldt, for at balanceførte nettingaftaler — ud over masternettingaftaler, der omfatter genkøbstransaktioner, udlån eller indlån i værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner — skal kunne anerkendes i henhold til artikel 90-93:

a)

de skal være retsgyldige og kunne håndhæves i alle relevante retsområder, herunder i tilfælde af modpartens insolvens eller konkurs

| b) | kreditinstituttet skal til enhver tid kunne identificere de aktiver og passiver, der er omfattet af den balanceførte nettingaftale |
| --- | --- |

b)

kreditinstituttet skal til enhver tid kunne identificere de aktiver og passiver, der er omfattet af den balanceførte nettingaftale

| c) | kreditinstituttet skal overvåge og begrænse de risici, der er forbundet med kreditrisikoafdækningens ophør, og |
| --- | --- |

c)

kreditinstituttet skal overvåge og begrænse de risici, der er forbundet med kreditrisikoafdækningens ophør, og

| d) | kreditinstituttet skal overvåge og begrænse de relevante engagementer på nettobasis. |
| --- | --- |

d)

kreditinstituttet skal overvåge og begrænse de relevante engagementer på nettobasis.

1.2.   Masternettingaftaler, der omfatter genkøbstransaktioner og/eller indlån eller udlån i værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner

| 4. | Følgende betingelser skal være opfyldt, for at masternettingaftaler, der omfatter genkøbstransaktioner og/eller indlån eller udlån i værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner, kan anerkendes i henhold til 90-93:






  a) | de skal være retsgyldige og kunne håndhæves i alle relevante retsområder, herunder i tilfælde af modpartens insolvens eller konkurs |
| --- | --- | --- |

4.

Følgende betingelser skal være opfyldt, for at masternettingaftaler, der omfatter genkøbstransaktioner og/eller indlån eller udlån i værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner, kan anerkendes i henhold til 90-93:

a)

de skal være retsgyldige og kunne håndhæves i alle relevante retsområder, herunder i tilfælde af modpartens insolvens eller konkurs

| b) | de skal give den part, der ikke misligholder aftalen, ret til i tide at afslutte og lukke alle transaktioner i henhold til aftalen i tilfælde af misligholdelse, herunder i tilfælde af modpartens konkurs eller insolvens, og |
| --- | --- |

b)

de skal give den part, der ikke misligholder aftalen, ret til i tide at afslutte og lukke alle transaktioner i henhold til aftalen i tilfælde af misligholdelse, herunder i tilfælde af modpartens konkurs eller insolvens, og

| c) | de skal give mulighed for netting af gevinster og tab på transaktioner, der afsluttes under en nettingaftale, således at den ene part skylder den anden et enkelt nettobeløb. |
| --- | --- |

c)

de skal give mulighed for netting af gevinster og tab på transaktioner, der afsluttes under en nettingaftale, således at den ene part skylder den anden et enkelt nettobeløb.

| 5. | Desuden skal minimumskravene for anerkendelse af finansiel sikkerhedsstillelse i henhold til den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse, som beskrives i punkt 6, være opfyldt. |
| --- | --- |

5.

Desuden skal minimumskravene for anerkendelse af finansiel sikkerhedsstillelse i henhold til den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse, som beskrives i punkt 6, være opfyldt.

1.3.   Finansiel sikkerhedsstillelse

1.3.1.   Minimumskrav for anerkendelse af finansiel sikkerhedsstillelse i forbindelse med alle fremgangsmåder og metoder

| 6. | Følgende betingelser skal være opfyldt, for at finansiel sikkerhedsstillelse og guld kan anerkendes:






  a) | Lav korrelation
  Låntagers kreditkvalitet og værdien af sikkerhedsstillelsen må ikke have nogen betydende positiv korrelation.
  Værdipapirer udstedt af låntager eller et tilknyttet selskab i koncernen kan ikke anerkendes. Ikke desto mindre kan de dækkede obligationer, låntager selv har udstedt, og som falder ind under bestemmelserne i bilag VI, del 1, punkt 68-70, anerkendes, når de stilles som sikkerhed i forbindelse med en genkøbstransaktion, forudsat at første afsnit i dette punkt er overholdt. |
| --- | --- | --- |

6.

Følgende betingelser skal være opfyldt, for at finansiel sikkerhedsstillelse og guld kan anerkendes:

a)

Lav korrelation

Låntagers kreditkvalitet og værdien af sikkerhedsstillelsen må ikke have nogen betydende positiv korrelation.

Værdipapirer udstedt af låntager eller et tilknyttet selskab i koncernen kan ikke anerkendes. Ikke desto mindre kan de dækkede obligationer, låntager selv har udstedt, og som falder ind under bestemmelserne i bilag VI, del 1, punkt 68-70, anerkendes, når de stilles som sikkerhed i forbindelse med en genkøbstransaktion, forudsat at første afsnit i dette punkt er overholdt.

| b) | Retssikkerhed
  Kreditinstitutterne skal opfylde alle kontraktbestemte og lovgivningsmæssige krav med hensyn til retsgyldigheden af aftalerne om sikkerhedsstillelse i henhold til den lovgivning, der gælder for deres interesse i sikkerhedsstillelsen, og tage alle nødvendige skridt til at sikre denne retsgyldighed.
  Kreditinstitutterne skal have foretaget en tilstrækkelig juridisk gennemgang, der bekræfter retsgyldigheden af aftalerne om sikkerhedsstillelse i alle relevante retsområder. Denne gennemgang skal foretages på ny, når det er nødvendigt for at sikre den fortsatte retsgyldighed. |
| --- | --- |

b)

Retssikkerhed

Kreditinstitutterne skal opfylde alle kontraktbestemte og lovgivningsmæssige krav med hensyn til retsgyldigheden af aftalerne om sikkerhedsstillelse i henhold til den lovgivning, der gælder for deres interesse i sikkerhedsstillelsen, og tage alle nødvendige skridt til at sikre denne retsgyldighed.

Kreditinstitutterne skal have foretaget en tilstrækkelig juridisk gennemgang, der bekræfter retsgyldigheden af aftalerne om sikkerhedsstillelse i alle relevante retsområder. Denne gennemgang skal foretages på ny, når det er nødvendigt for at sikre den fortsatte retsgyldighed.

| c) | Operationelle krav
  Aftaler om sikkerhedsstillelse skal dokumenteres behørigt ved hjælp af en klar og solid procedure for rettidig ophævelse af sikkerhedsstillelsen.
  Kreditinstitutterne skal anvende solide procedurer og processer til at begrænse risikoen ved brug af sikkerhedsstillelse — herunder risici som følge af mangelfuld eller reduceret kreditrisikoafdækning, værdiansættelsesricisi, risici i forbindelse med kreditrisikoafdækningens ophør, koncentrationsrisici, der skyldes brugen af sikkerhedsstillelsen, og interaktion med kreditinstituttets samlede risikoprofil.
  Kreditinstituttet skal have en dokumenteret politik og praksis vedrørende de typer og størrelser af sikkerhedsstillelse, der accepteres.
  Kreditinstitutterne skal beregne markedsværdien af sikkerhedsstillelsen og foretage en nyværdiansættelse mindst en gang hvert halve år, og hver gang kreditinstituttet har grund til at tro, at dens markedsværdi er faldet betragteligt.
  Når sikkerhedsstillelsen opbevares af tredjemand, skal kreditinstitutterne træffe rimelige forholdsregler med henblik på at sikre, at den pågældende tredjemand holder sikkerhedsstillelsen adskilt fra sine egne aktiver. |
| --- | --- |

c)

Operationelle krav

Aftaler om sikkerhedsstillelse skal dokumenteres behørigt ved hjælp af en klar og solid procedure for rettidig ophævelse af sikkerhedsstillelsen.

Kreditinstitutterne skal anvende solide procedurer og processer til at begrænse risikoen ved brug af sikkerhedsstillelse — herunder risici som følge af mangelfuld eller reduceret kreditrisikoafdækning, værdiansættelsesricisi, risici i forbindelse med kreditrisikoafdækningens ophør, koncentrationsrisici, der skyldes brugen af sikkerhedsstillelsen, og interaktion med kreditinstituttets samlede risikoprofil.

Kreditinstituttet skal have en dokumenteret politik og praksis vedrørende de typer og størrelser af sikkerhedsstillelse, der accepteres.

Kreditinstitutterne skal beregne markedsværdien af sikkerhedsstillelsen og foretage en nyværdiansættelse mindst en gang hvert halve år, og hver gang kreditinstituttet har grund til at tro, at dens markedsværdi er faldet betragteligt.

Når sikkerhedsstillelsen opbevares af tredjemand, skal kreditinstitutterne træffe rimelige forholdsregler med henblik på at sikre, at den pågældende tredjemand holder sikkerhedsstillelsen adskilt fra sine egne aktiver.

1.3.2.   Supplerende minimumskrav for anerkendelse af finansiel sikkerhedsstillelse i henhold til den enkle metode for finansiel sikkerhedsstillelse

| 7. | Ud over kravene i punkt 6 skal kreditrisikoafdækningens restløbetid være mindst lige så lang som engagementets restløbetid for at kunne anerkendes i henhold til den enkle metode for finansiel sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

7.

Ud over kravene i punkt 6 skal kreditrisikoafdækningens restløbetid være mindst lige så lang som engagementets restløbetid for at kunne anerkendes i henhold til den enkle metode for finansiel sikkerhedsstillelse.

1.4.   Minimumskrav for anerkendelse af sikkerhed i form af pant i fast ejendom

| 8. | Følgende betingelser skal være opfyldt, for at pant i fast ejendom kan anerkendes som sikkerhed:






  a) | Retssikkerhed
  Prioriteten eller pantet skal have retsgyldighed i alle de retsområder, der er relevante på tidspunktet for indgåelse af kreditaftalen, og prioriteten eller lånet skal være registreret korrekt og i tide. Aftalen skal være udtryk for et brugeligt pant (dvs. alle juridiske krav vedrørende pantet skal være opfyldt). Aftalen om kreditrisikoafdækning og den underliggende juridiske procedure skal give kreditinstituttet mulighed for at realisere værdien af kreditrisikoafdækningen inden for en rimelig frist. |
| --- | --- | --- |

8.

Følgende betingelser skal være opfyldt, for at pant i fast ejendom kan anerkendes som sikkerhed:

a)

Retssikkerhed

Prioriteten eller pantet skal have retsgyldighed i alle de retsområder, der er relevante på tidspunktet for indgåelse af kreditaftalen, og prioriteten eller lånet skal være registreret korrekt og i tide. Aftalen skal være udtryk for et brugeligt pant (dvs. alle juridiske krav vedrørende pantet skal være opfyldt). Aftalen om kreditrisikoafdækning og den underliggende juridiske procedure skal give kreditinstituttet mulighed for at realisere værdien af kreditrisikoafdækningen inden for en rimelig frist.

| b) | Overvågning af ejendomsværdi
  Ejendommens værdi skal overvåges regelmæssigt og mindst en gang om året, når det drejer sig om erhvervsejendomme, og mindst hvert tredje år, når det drejer sig om beboelsesejendomme. Der skal foretages en hyppigere overvågning, når markedssituationen er præget af betydelige forandringer. Der kan anvendes statistiske metoder til at overvåge ejendommens værdi og til at identificere, hvilke ejendomme der skal overvåges. Ejendomsvurderingen skal revideres af en uafhængig valuar, når der foreligger oplysninger, der godtgør, at ejendommens værdi kan være faldet betydeligt i forhold til markedsprisen. Ved lån, der overstiger 3 mio. EUR eller 5 % af kreditinstituttets egenkapital, skal ejendomsvurderingen revideres af en uafhængig valuar mindst hvert tredje år.
  Ved »uafhængig valuar« forstås en person, som har de nødvendige kvalifikationer, evner og erfaring til at foretage en værdiansættelse, og som er uafhængig af kreditbevillingsprocessen. |
| --- | --- |

b)

Overvågning af ejendomsværdi

Ejendommens værdi skal overvåges regelmæssigt og mindst en gang om året, når det drejer sig om erhvervsejendomme, og mindst hvert tredje år, når det drejer sig om beboelsesejendomme. Der skal foretages en hyppigere overvågning, når markedssituationen er præget af betydelige forandringer. Der kan anvendes statistiske metoder til at overvåge ejendommens værdi og til at identificere, hvilke ejendomme der skal overvåges. Ejendomsvurderingen skal revideres af en uafhængig valuar, når der foreligger oplysninger, der godtgør, at ejendommens værdi kan være faldet betydeligt i forhold til markedsprisen. Ved lån, der overstiger 3 mio. EUR eller 5 % af kreditinstituttets egenkapital, skal ejendomsvurderingen revideres af en uafhængig valuar mindst hvert tredje år.

Ved »uafhængig valuar« forstås en person, som har de nødvendige kvalifikationer, evner og erfaring til at foretage en værdiansættelse, og som er uafhængig af kreditbevillingsprocessen.

| c) | Dokumentation
  Det skal klart dokumenteres, hvilke typer af bolig- og erhvervsejendomme kreditinstituttet accepterer, samt hvad dets udlånspolitik er i den henseende. |
| --- | --- |

c)

Dokumentation

Det skal klart dokumenteres, hvilke typer af bolig- og erhvervsejendomme kreditinstituttet accepterer, samt hvad dets udlånspolitik er i den henseende.

| d) | Forsikring
  Kreditinstituttet skal have indført procedurer til overvågning af, at den faste ejendom, der anvendes som sikkerhed, er tilstrækkeligt forsikret mod skader. |
| --- | --- |

d)

Forsikring

Kreditinstituttet skal have indført procedurer til overvågning af, at den faste ejendom, der anvendes som sikkerhed, er tilstrækkeligt forsikret mod skader.

1.5.   Minimumskrav for anerkendelse af fordringer som sikkerhed

| 9. | Følgende betingelser skal være opfyldt, for at fordringerne kan anerkendes som sikkerhedsstillelse:






  a) | Retssikkerhed






  i) | Den juridiske mekanisme, som danner grundlag for sikkerhedsstillelsen, skal være solid og effektiv og sikre, at långiver har entydig adkomst til indtægterne. |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Følgende betingelser skal være opfyldt, for at fordringerne kan anerkendes som sikkerhedsstillelse:

a)

Retssikkerhed

i)

Den juridiske mekanisme, som danner grundlag for sikkerhedsstillelsen, skal være solid og effektiv og sikre, at långiver har entydig adkomst til indtægterne.

| ii) | Kreditinstitutterne skal træffe alle nødvendige foranstaltninger for at opfylde lokale krav vedrørende retsgyldigheden af interesserne i sikkerhedsstillelsen. Der skal forefindes rammer, som sikrer, at långiver har et prioriteret krav i genstanden for sikkerhedsstillelsen i henhold til de nationale bestemmelser, således at sådanne krav vil være omfattet af præferencekreditorers krav i henhold til lovgivningsmæssige bestemmelser eller gennemførelsesbestemmelser. |
| --- | --- |

ii)

Kreditinstitutterne skal træffe alle nødvendige foranstaltninger for at opfylde lokale krav vedrørende retsgyldigheden af interesserne i sikkerhedsstillelsen. Der skal forefindes rammer, som sikrer, at långiver har et prioriteret krav i genstanden for sikkerhedsstillelsen i henhold til de nationale bestemmelser, således at sådanne krav vil være omfattet af præferencekreditorers krav i henhold til lovgivningsmæssige bestemmelser eller gennemførelsesbestemmelser.

| iii) | Kreditinstitutterne skal have foretaget tilstrækkelige juridiske undersøgelser til at kunne bekræfte retsgyldigheden af aftalerne om sikkerhedsstillelse i alle relevante retsområder, og |
| --- | --- |

iii)

Kreditinstitutterne skal have foretaget tilstrækkelige juridiske undersøgelser til at kunne bekræfte retsgyldigheden af aftalerne om sikkerhedsstillelse i alle relevante retsområder, og

| iv) | Aftalerne om sikkerhedsstillelse skal være behørigt dokumenterede med en entydig og solid procedure for inddrivelse af sikkerhedsstillelsen. Kreditinstitutternes procedurer skal sikre, at alle juridiske krav vedrørende låntagers misligholdelse af betingelserne samt rettidig inddrivelse af sikkerhedsstillelsen, overholdes. Hvis låntager får økonomiske problemer eller misligholder aftalen, skal kreditinstituttet have juridisk bemyndigelse til at sælge eller overføre fordringerne til tredjemand uden låntagers samtykke. |
| --- | --- |

iv)

Aftalerne om sikkerhedsstillelse skal være behørigt dokumenterede med en entydig og solid procedure for inddrivelse af sikkerhedsstillelsen. Kreditinstitutternes procedurer skal sikre, at alle juridiske krav vedrørende låntagers misligholdelse af betingelserne samt rettidig inddrivelse af sikkerhedsstillelsen, overholdes. Hvis låntager får økonomiske problemer eller misligholder aftalen, skal kreditinstituttet have juridisk bemyndigelse til at sælge eller overføre fordringerne til tredjemand uden låntagers samtykke.

| b) | Risikostyring






  i) | Kreditinstituttet skal have en forsvarlig procedure med hensyn til at fastlægge kreditrisikoen i forbindelse med fordringerne. En sådan procedure skal blandt andet omfatte analyser af låntagers forretning og branche samt de typer af kunder, som låntager foretager transaktioner med. Når kreditinstituttet benytter låntagers vurdering til at fastlægge kreditrisikoen ved kunderne, skal det gennemgå låntagers kreditpraksis for at vurdere, hvorvidt de er forsvarlige og troværdige. |
| --- | --- | --- |

b)

Risikostyring

i)

Kreditinstituttet skal have en forsvarlig procedure med hensyn til at fastlægge kreditrisikoen i forbindelse med fordringerne. En sådan procedure skal blandt andet omfatte analyser af låntagers forretning og branche samt de typer af kunder, som låntager foretager transaktioner med. Når kreditinstituttet benytter låntagers vurdering til at fastlægge kreditrisikoen ved kunderne, skal det gennemgå låntagers kreditpraksis for at vurdere, hvorvidt de er forsvarlige og troværdige.

| ii) | Forskellen mellem engagementets størrelse og fordringens værdi skal afspejle alle relevante faktorer, herunder udgifterne til inddrivelse, koncentrationen inden for den samlede pulje af fordringer, som er pantsat af en enkelt låntager, samt den potentielle koncentrationsrisiko inden for kreditinstituttets samlede engagementer, som falder uden for den del, der styres ved hjælp af kreditinstituttets overordnede metode. Kreditinstituttet skal løbende foretage tilsyn, der er relevante i forhold til fordringerne. Desuden skal der regelmæssigt føres tilsyn med overholdelsen af låneaftaler, miljørestriktioner og andre juridiske krav. |
| --- | --- |

ii)

Forskellen mellem engagementets størrelse og fordringens værdi skal afspejle alle relevante faktorer, herunder udgifterne til inddrivelse, koncentrationen inden for den samlede pulje af fordringer, som er pantsat af en enkelt låntager, samt den potentielle koncentrationsrisiko inden for kreditinstituttets samlede engagementer, som falder uden for den del, der styres ved hjælp af kreditinstituttets overordnede metode. Kreditinstituttet skal løbende foretage tilsyn, der er relevante i forhold til fordringerne. Desuden skal der regelmæssigt føres tilsyn med overholdelsen af låneaftaler, miljørestriktioner og andre juridiske krav.

| iii) | Fordringerne, der pantsættes af en låntager, skal være diversificerede og ikke være uretmæssigt forbundet med låntager. Når der er tale om en konkret, positiv korrelation, skal der tages hensyn til de dermed forbundne risici ved fastsættelsen af margener for den samlede pulje af fordringer under ét. |
| --- | --- |

iii)

Fordringerne, der pantsættes af en låntager, skal være diversificerede og ikke være uretmæssigt forbundet med låntager. Når der er tale om en konkret, positiv korrelation, skal der tages hensyn til de dermed forbundne risici ved fastsættelsen af margener for den samlede pulje af fordringer under ét.

| iv) | Fordringer fra enheder, der er tilknyttet låntager (herunder underafdelinger og ansatte), anerkendes ikke som risikoreduktion, og |
| --- | --- |

iv)

Fordringer fra enheder, der er tilknyttet låntager (herunder underafdelinger og ansatte), anerkendes ikke som risikoreduktion, og

| v) | Kreditinstituttet skal have en dokumenteret procedure for inddrivelse af forfaldne fordringer i nødsituationer. De krævede faciliteter til inddrivelsen skal forefindes, selv hvor kreditinstituttet normalt vil overdrage inddrivelsen til låntager. |
| --- | --- |

v)

Kreditinstituttet skal have en dokumenteret procedure for inddrivelse af forfaldne fordringer i nødsituationer. De krævede faciliteter til inddrivelsen skal forefindes, selv hvor kreditinstituttet normalt vil overdrage inddrivelsen til låntager.

1.6.   Minimumskrav for anerkendelse af andre former for fysisk sikkerhedsstillelse

| 10. | Følgende betingelser skal være opfyldt, for at andre former for fysisk sikkerhedsstillelse kan anerkendes:






  a) | aftalen om sikkerhedsstillelsen skal have retskraft og kunne fuldbyrdes i alle relevante retsområder og give kreditinstituttet mulighed for at realisere formuegodets værdi inden for en rimelig tidsramme |
| --- | --- | --- |

10.

Følgende betingelser skal være opfyldt, for at andre former for fysisk sikkerhedsstillelse kan anerkendes:

a)

aftalen om sikkerhedsstillelsen skal have retskraft og kunne fuldbyrdes i alle relevante retsområder og give kreditinstituttet mulighed for at realisere formuegodets værdi inden for en rimelig tidsramme

| b) | med de tilladte foranstående fordringer i henhold til punkt 9, litra a), nr. ii), som eneste undtagelse tillades kun første panteret eller behæftelser på sikkerhedsstillelsen. Dermed skal kreditinstituttet have forrang til indtægterne fra sikkerhedsstillelsen frem for alle andre långivere |
| --- | --- |

b)

med de tilladte foranstående fordringer i henhold til punkt 9, litra a), nr. ii), som eneste undtagelse tillades kun første panteret eller behæftelser på sikkerhedsstillelsen. Dermed skal kreditinstituttet have forrang til indtægterne fra sikkerhedsstillelsen frem for alle andre långivere

| c) | formuegodets værdi skal overvåges hyppigt og mindst en gang om året. Der kræves hyppigere overvågning, når der forekommer betydelige ændringer i markedsbetingelserne |
| --- | --- |

c)

formuegodets værdi skal overvåges hyppigt og mindst en gang om året. Der kræves hyppigere overvågning, når der forekommer betydelige ændringer i markedsbetingelserne

| d) | låneaftalen skal indeholde detaljerede beskrivelser af sikkerhedsstillelsen samt detaljerede specifikationer af måden, hvorpå værdiansættelser skal foretages, samt deres hyppighed |
| --- | --- |

d)

låneaftalen skal indeholde detaljerede beskrivelser af sikkerhedsstillelsen samt detaljerede specifikationer af måden, hvorpå værdiansættelser skal foretages, samt deres hyppighed

| e) | de typer af fysisk sikkerhedsstillelse, som kreditinstituttet accepterer, samt politikker og praksis vedrørende det relevante beløb for de enkelte typer af sikkerhedsstillelse i forhold til engagementet skal være klart dokumenterede i de interne kreditpolitikker og -procedurer, som er tilgængelige for undersøgelse |
| --- | --- |

e)

de typer af fysisk sikkerhedsstillelse, som kreditinstituttet accepterer, samt politikker og praksis vedrørende det relevante beløb for de enkelte typer af sikkerhedsstillelse i forhold til engagementet skal være klart dokumenterede i de interne kreditpolitikker og -procedurer, som er tilgængelige for undersøgelse

| f) | kreditinstituttets kreditpolitikker med hensyn til transaktionsstrukturen skal omfatte hensigtsmæssige krav til sikkerhedsstillelse vedrørende engagementet, mulighed for hurtigt at realisere sikkerhedsstillelsen, mulighed for objektivt at fastsætte en pris eller en markedsværdi, den hyppighed, hvormed værdien hurtigt kan fastsættes (herunder en professionel vurdering eller værdiansættelse) samt volatiliteten eller en proxy for volatiliteten i værdien af sikkerhedsstillelsen |
| --- | --- |

f)

kreditinstituttets kreditpolitikker med hensyn til transaktionsstrukturen skal omfatte hensigtsmæssige krav til sikkerhedsstillelse vedrørende engagementet, mulighed for hurtigt at realisere sikkerhedsstillelsen, mulighed for objektivt at fastsætte en pris eller en markedsværdi, den hyppighed, hvormed værdien hurtigt kan fastsættes (herunder en professionel vurdering eller værdiansættelse) samt volatiliteten eller en proxy for volatiliteten i værdien af sikkerhedsstillelsen

| g) | ved såvel den oprindelige værdiansættelse som fornyede værdiansættelser skal der tages hensyn til, at sikkerhedsstillelsen eventuelt kan være blevet forringet eller forældet. Ved værdiansættelsen og fornyede værdiansættelser skal man være særligt opmærksom på de virkninger, som tidens tand kan have på modebetonet eller datoafhængig sikkerhedsstillelse |
| --- | --- |

g)

ved såvel den oprindelige værdiansættelse som fornyede værdiansættelser skal der tages hensyn til, at sikkerhedsstillelsen eventuelt kan være blevet forringet eller forældet. Ved værdiansættelsen og fornyede værdiansættelser skal man være særligt opmærksom på de virkninger, som tidens tand kan have på modebetonet eller datoafhængig sikkerhedsstillelse

| h) | kreditinstituttet skal have ret til at foretage fysisk inspektion af formuegodet. Det skal have politikker og procedurer vedrørende udøvelsen af retten til fysisk inspektion, og |
| --- | --- |

h)

kreditinstituttet skal have ret til at foretage fysisk inspektion af formuegodet. Det skal have politikker og procedurer vedrørende udøvelsen af retten til fysisk inspektion, og

| i) | kreditinstituttet skal have procedurer til overvågning af, at det formuegode, der anvendes som sikkerhedsstillelse, er tilstrækkeligt forsikret mod skader. |
| --- | --- |

i)

kreditinstituttet skal have procedurer til overvågning af, at det formuegode, der anvendes som sikkerhedsstillelse, er tilstrækkeligt forsikret mod skader.

1.7.   Minimumskrav for behandling af leasede aktiver som sikkerhedsstillelse

| 11. | For at engagementer, der udspringer af leasingtransaktioner, skal kunne behandles som sikkerhedsstillelse i henhold til typen af det leasede formuegode, skal følgende betingelser være opfyldt:






  a) | betingelserne i punkt 8 eller 10 vedrørende anerkendelsen af typen af leasede formuegoder som sikkerhedsstillelse skal være opfyldt |
| --- | --- | --- |

11.

For at engagementer, der udspringer af leasingtransaktioner, skal kunne behandles som sikkerhedsstillelse i henhold til typen af det leasede formuegode, skal følgende betingelser være opfyldt:

a)

betingelserne i punkt 8 eller 10 vedrørende anerkendelsen af typen af leasede formuegoder som sikkerhedsstillelse skal være opfyldt

| b) | leasinggiver skal udføre en forsvarlig risikostyring med hensyn det leasede formuegodes anvendelse, alder og planlagte forældelse, herunder en passende overvågning af sikkerhedsstillelsens værdi |
| --- | --- |

b)

leasinggiver skal udføre en forsvarlig risikostyring med hensyn det leasede formuegodes anvendelse, alder og planlagte forældelse, herunder en passende overvågning af sikkerhedsstillelsens værdi

| c) | der skal findes forsvarlige retlige rammer som fastlægger leasinggivers ejendomsret til aktivet og dennes mulighed for rettidigt at udøve sine rettigheder som ejer, og |
| --- | --- |

c)

der skal findes forsvarlige retlige rammer som fastlægger leasinggivers ejendomsret til aktivet og dennes mulighed for rettidigt at udøve sine rettigheder som ejer, og

| d) | såfremt det ikke allerede er konstateret ved beregningen af LGD, må forskellen mellem værdien af det uindfriede beløb og sikkerhedsstillelsens markedsværdi ikke være så stor, at kreditrisikoreduktionen for de leasede aktiver overdrives. |
| --- | --- |

d)

såfremt det ikke allerede er konstateret ved beregningen af LGD, må forskellen mellem værdien af det uindfriede beløb og sikkerhedsstillelsens markedsværdi ikke være så stor, at kreditrisikoreduktionen for de leasede aktiver overdrives.

1.8.   Minimumskrav for anerkendelse af andre former for finansieret kreditrisikoafdækning

1.8.1.   Kontanter eller kontantlignende instrumenter deponeret hos tredjemand

| 12. | For at være omfattet af metoden i henhold til del 3, punkt 79, skal kreditrisikoafdækningen, som omtales i del 1, punkt 23, opfylde følgende betingelser:






  a) | långivers fordring på tredjemanden pantsættes frit eller overføres til det långivende kreditinstitut, og denne pantsætning eller overførsel er retsgyldig og kan håndhæves i alle relevante retsområder |
| --- | --- | --- |

12.

For at være omfattet af metoden i henhold til del 3, punkt 79, skal kreditrisikoafdækningen, som omtales i del 1, punkt 23, opfylde følgende betingelser:

a)

långivers fordring på tredjemanden pantsættes frit eller overføres til det långivende kreditinstitut, og denne pantsætning eller overførsel er retsgyldig og kan håndhæves i alle relevante retsområder

| b) | tredjemand underrettes om pantet eller overførslen |
| --- | --- |

b)

tredjemand underrettes om pantet eller overførslen

| c) | som et resultat af denne underretning kan tredjemand udelukkende foretage betalinger til det långivende kreditinstitut eller til andre parter med det långivende kreditinstituts tilsagn, og |
| --- | --- |

c)

som et resultat af denne underretning kan tredjemand udelukkende foretage betalinger til det långivende kreditinstitut eller til andre parter med det långivende kreditinstituts tilsagn, og

| d) | pantet eller overførslen er betingelsesløs og uigenkaldelig. |
| --- | --- |

d)

pantet eller overførslen er betingelsesløs og uigenkaldelig.

1.8.2.   Livsforsikringspolicer pantsat hos det långivende kreditinstitut

| 13. | Følgende betingelser skal være opfyldt, for at livsforsikringspolicer, der er pantsat hos det långivende kreditinstitut, kan anerkendes:






  a) | selskabet, der udsteder livsforsikringen, kan anerkendes som anerkendt udsteder af ufinansieret kreditrisikoafdækning i henhold til del 1, punkt. 26 |
| --- | --- | --- |

13.

Følgende betingelser skal være opfyldt, for at livsforsikringspolicer, der er pantsat hos det långivende kreditinstitut, kan anerkendes:

a)

selskabet, der udsteder livsforsikringen, kan anerkendes som anerkendt udsteder af ufinansieret kreditrisikoafdækning i henhold til del 1, punkt. 26

| b) | livsforsikringspolicen pantsættes frit eller overføres til det långivende kreditinstitut |
| --- | --- |

b)

livsforsikringspolicen pantsættes frit eller overføres til det långivende kreditinstitut

| c) | selskabet, der udsteder livsforsikringen, underrettes om pantsætningen eller overførslen og kan som følge heraf ikke udbetale forfaldne beløb i henhold til kontrakten uden det långivende kreditinstituts samtykke |
| --- | --- |

c)

selskabet, der udsteder livsforsikringen, underrettes om pantsætningen eller overførslen og kan som følge heraf ikke udbetale forfaldne beløb i henhold til kontrakten uden det långivende kreditinstituts samtykke

| d) | tilbagekøbsværdien af forsikringen kan ikke nedskrives |
| --- | --- |

d)

tilbagekøbsværdien af forsikringen kan ikke nedskrives

| e) | det långivende kreditinstitut skal have ret til at ophæve policen og modtage tilbagekøbsværdien rettidigt i tilfælde af misligholdelse fra låntagers side |
| --- | --- |

e)

det långivende kreditinstitut skal have ret til at ophæve policen og modtage tilbagekøbsværdien rettidigt i tilfælde af misligholdelse fra låntagers side

| f) | det långivende kreditinstitut underrettes om policeindehaverens eventuelle manglende indbetalinger i henhold til policen |
| --- | --- |

f)

det långivende kreditinstitut underrettes om policeindehaverens eventuelle manglende indbetalinger i henhold til policen

| g) | kreditrisikoafdækningen skal være gældende i hele lånets løbetid. Såfremt dette ikke er muligt, fordi forsikringsforholdet ophører, inden kreditengagementet udløber, skal kreditinstituttet sikre, at det fra forsikringsaftalen hidrørende beløb tjener som sikkerhed for kreditinstituttet indtil udløbet af kreditaftalen |
| --- | --- |

g)

kreditrisikoafdækningen skal være gældende i hele lånets løbetid. Såfremt dette ikke er muligt, fordi forsikringsforholdet ophører, inden kreditengagementet udløber, skal kreditinstituttet sikre, at det fra forsikringsaftalen hidrørende beløb tjener som sikkerhed for kreditinstituttet indtil udløbet af kreditaftalen

| h) | pantet eller overførslen skal have retskraft og kunne fuldbyrdes i alle relevante retsområder på tidspunktet for indgåelse af kreditaftalen. |
| --- | --- |

h)

pantet eller overførslen skal have retskraft og kunne fuldbyrdes i alle relevante retsområder på tidspunktet for indgåelse af kreditaftalen.

2.   UFINANSIERET KREDITRISIKOAFDÆKNING OG »CREDIT LINKED NOTES«

2.1.   Fælles krav for sikkerhedsstillelse og kreditderivater

| 14. | Med forbehold af stk. 16 skal følgende krav være opfyldt, for at kreditrisikoafdækningen fra en sikkerhedsstillelse eller et kreditderivat kan anerkendes:






  a) | kreditrisikoafdækningen skal være direkte |
| --- | --- | --- |

14.

Med forbehold af stk. 16 skal følgende krav være opfyldt, for at kreditrisikoafdækningen fra en sikkerhedsstillelse eller et kreditderivat kan anerkendes:

a)

kreditrisikoafdækningen skal være direkte

| b) | omfanget af kreditrisikoafdækningen skal være klart defineret og uomtvisteligt |
| --- | --- |

b)

omfanget af kreditrisikoafdækningen skal være klart defineret og uomtvisteligt

| c) | kontrakten vedrørende kreditrisikoafdækningen må ikke indeholde bestemmelser, hvis opfyldelse ligger uden for långivers direkte kontrol, og som:






  i) | vil give udstederen mulighed for ensidigt at ophæve kreditrisikoafdækningen |
| --- | --- | --- |

c)

kontrakten vedrørende kreditrisikoafdækningen må ikke indeholde bestemmelser, hvis opfyldelse ligger uden for långivers direkte kontrol, og som:

i)

vil give udstederen mulighed for ensidigt at ophæve kreditrisikoafdækningen

| ii) | vil øge de reelle omkostninger ved kreditrisikoafdækningen som følge af forringet kreditkvalitet for det afdækkede engagement |
| --- | --- |

ii)

vil øge de reelle omkostninger ved kreditrisikoafdækningen som følge af forringet kreditkvalitet for det afdækkede engagement

| iii) | kan forhindre, at udstederen forpligtes til at foretage en udbetaling rettidigt, hvis den oprindelige låntager undlader at betale forfaldne beløb; eller som |
| --- | --- |

iii)

kan forhindre, at udstederen forpligtes til at foretage en udbetaling rettidigt, hvis den oprindelige låntager undlader at betale forfaldne beløb; eller som

| iv) | kan give udstederen mulighed for at afkorte kreditrisikoafdækningens løbetid, og |
| --- | --- |

iv)

kan give udstederen mulighed for at afkorte kreditrisikoafdækningens løbetid, og

| d) | den skal have retskraft og kunne fuldbyrdes i alle relevante retsområder på tidspunktet for indgåelse af kreditaftalen. |
| --- | --- |

d)

den skal have retskraft og kunne fuldbyrdes i alle relevante retsområder på tidspunktet for indgåelse af kreditaftalen.

2.1.1.   Operationelle krav

| 15. | Kreditinstituttet skal over for den kompetente myndighed godtgøre, at det har indført systemer, der giver mulighed for at forvalte en potentiel koncentration af risici, der skyldes kreditinstituttets brug af sikkerhedsstillelse og kreditderivater. Kreditinstituttet skal kunne påvise, hvordan dets strategi vedrørende brugen af kreditderivater og sikkerhedsstillelser hænger sammen med dets styring af den overordnede risikoprofil. |
| --- | --- |

15.

Kreditinstituttet skal over for den kompetente myndighed godtgøre, at det har indført systemer, der giver mulighed for at forvalte en potentiel koncentration af risici, der skyldes kreditinstituttets brug af sikkerhedsstillelse og kreditderivater. Kreditinstituttet skal kunne påvise, hvordan dets strategi vedrørende brugen af kreditderivater og sikkerhedsstillelser hænger sammen med dets styring af den overordnede risikoprofil.

2.2.   Modgarantier fra staten og andre dele af den offentlige sektor

| 16. | Når et engagement er afdækket af en sikkerhedsstillelse, som har en modgaranti fra en centralregering eller en centralbank, regionalregeringer eller lokale myndigheder eller en offentlig enhed for hvilke fordringer behandles som fordringer på den centralregering, på hvis område de er etableret i henhold til artikel 78-83, en multilateral udviklingsbank, for hvilken der tillægges en 0 % risikovægtning i henhold til artikel 78-83, eller en offentlig enhed, for hvilken fordringer behandles som fordringer på kreditinstitutter i henhold til artikel 78-83, kan engagementet behandles som værende afdækket af en sikkerhedsstillelse udstedt af den pågældende institution, når følgende betingelser er opfyldt:






  a) | modgarantien dækker alle kreditelementer i fordringen |
| --- | --- | --- |

16.

Når et engagement er afdækket af en sikkerhedsstillelse, som har en modgaranti fra en centralregering eller en centralbank, regionalregeringer eller lokale myndigheder eller en offentlig enhed for hvilke fordringer behandles som fordringer på den centralregering, på hvis område de er etableret i henhold til artikel 78-83, en multilateral udviklingsbank, for hvilken der tillægges en 0 % risikovægtning i henhold til artikel 78-83, eller en offentlig enhed, for hvilken fordringer behandles som fordringer på kreditinstitutter i henhold til artikel 78-83, kan engagementet behandles som værende afdækket af en sikkerhedsstillelse udstedt af den pågældende institution, når følgende betingelser er opfyldt:

a)

modgarantien dækker alle kreditelementer i fordringen

| b) | såvel den oprindelige sikkerhedsstillelse som modgarantien opfylder kravene til sikkerhedsstillelse i henhold til punkt 14, 15 og 18, bortset fra at modgarantien ikke behøver at være direkte, og |
| --- | --- |

b)

såvel den oprindelige sikkerhedsstillelse som modgarantien opfylder kravene til sikkerhedsstillelse i henhold til punkt 14, 15 og 18, bortset fra at modgarantien ikke behøver at være direkte, og

| c) | den kompetente myndighed har forvisset sig om, at dækningen er forsvarlig, og at der ikke tidligere har været eksempler på, at modgarantiens dækning ikke reelt har været den samme som for en direkte sikkerhedsstillelse fra den pågældende institution. |
| --- | --- |

c)

den kompetente myndighed har forvisset sig om, at dækningen er forsvarlig, og at der ikke tidligere har været eksempler på, at modgarantiens dækning ikke reelt har været den samme som for en direkte sikkerhedsstillelse fra den pågældende institution.

| 17. | Behandlingen i punkt 16 finder også anvendelse for engagementer, som har en modgaranti fra en enhed, der ikke er omtalt her, hvis engagementets modgaranti er direkte afdækket af et af de her omtalte enheder, og hvis betingelserne i punkt 16 er opfyldt. |
| --- | --- |

17.

Behandlingen i punkt 16 finder også anvendelse for engagementer, som har en modgaranti fra en enhed, der ikke er omtalt her, hvis engagementets modgaranti er direkte afdækket af et af de her omtalte enheder, og hvis betingelserne i punkt 16 er opfyldt.

2.3.   Supplerende krav til sikkerhedsstillelse

| 18. | Følgende betingelser skal ligeledes være opfyldt, for at en sikkerhedsstillelse kan anerkendes:






  a) | hvis modparten misligholder aftalen og/eller undlader at betale, skal det långivende kreditinstitut have ret til i tide at retsforfølge garantistilleren for alle skyldige beløb under fordringen, for hvilken der er stillet sikkerhed. Garantistillerens betaling må ikke være betinget af, at det långivende kreditinstitut først er nødt til at retsforfølge låntager. I tilfælde af ufinansieret kreditbeskyttelse for realkreditlån, skal kravene i punkt 14, litra c), nr. iii) og første afsnit i nærværende punkt, blot opfyldes indenfor en periode på 24 måneder |
| --- | --- | --- |

18.

Følgende betingelser skal ligeledes være opfyldt, for at en sikkerhedsstillelse kan anerkendes:

a)

hvis modparten misligholder aftalen og/eller undlader at betale, skal det långivende kreditinstitut have ret til i tide at retsforfølge garantistilleren for alle skyldige beløb under fordringen, for hvilken der er stillet sikkerhed. Garantistillerens betaling må ikke være betinget af, at det långivende kreditinstitut først er nødt til at retsforfølge låntager. I tilfælde af ufinansieret kreditbeskyttelse for realkreditlån, skal kravene i punkt 14, litra c), nr. iii) og første afsnit i nærværende punkt, blot opfyldes indenfor en periode på 24 måneder

| b) | sikkerhedsstillelsen skal være en udtrykkeligt dokumenteret forpligtelse, som garantistilleren påtager sig, og |
| --- | --- |

b)

sikkerhedsstillelsen skal være en udtrykkeligt dokumenteret forpligtelse, som garantistilleren påtager sig, og

| c) | med forbehold af nedenstående sætning skal sikkerhedsstillelsen dække alle typer af betalinger, som låntager forventes at foretage i forbindelse med fordringen. Når visse typer af betalinger er undtaget fra sikkerhedsstillelsen, tilpasses den anerkendte værdi af sikkerhedsstillelsen, så den afspejler den begrænsede dækning. |
| --- | --- |

c)

med forbehold af nedenstående sætning skal sikkerhedsstillelsen dække alle typer af betalinger, som låntager forventes at foretage i forbindelse med fordringen. Når visse typer af betalinger er undtaget fra sikkerhedsstillelsen, tilpasses den anerkendte værdi af sikkerhedsstillelsen, så den afspejler den begrænsede dækning.

| 19. | I forbindelse med sikkerhedsstillelse, som ydes i forbindelse med gensidige garantiordninger, der anerkendes som sådanne af de kompetente myndigheder, eller som udstedes eller modgaranteres af de i punkt 16 omtalte enheder, anses kravene i punkt 18, litra a), for overholdt, når en af nedenstående betingelser er opfyldt:






  a) | det långivende kreditinstitut har ret til en rettidig foreløbig betaling fra garantistilleren, der beregnes som et rimeligt skøn over det økonomiske tab, herunder tab, der skyldes manglende betaling af renter og andre typer af betalinger, som låntager er forpligtet til at foretage, og som kreditinstituttet forventeligt vil blive påført proportionalt med sikkerhedsstillelsens dækning, eller |
| --- | --- | --- |

19.

I forbindelse med sikkerhedsstillelse, som ydes i forbindelse med gensidige garantiordninger, der anerkendes som sådanne af de kompetente myndigheder, eller som udstedes eller modgaranteres af de i punkt 16 omtalte enheder, anses kravene i punkt 18, litra a), for overholdt, når en af nedenstående betingelser er opfyldt:

a)

det långivende kreditinstitut har ret til en rettidig foreløbig betaling fra garantistilleren, der beregnes som et rimeligt skøn over det økonomiske tab, herunder tab, der skyldes manglende betaling af renter og andre typer af betalinger, som låntager er forpligtet til at foretage, og som kreditinstituttet forventeligt vil blive påført proportionalt med sikkerhedsstillelsens dækning, eller

| b) | det långivende kreditinstitut kan påvise, at sikkerhedsstillelsens tabsbeskyttende virkninger, herunder tab som følge af manglende betaling af renter og andre typer af betalinger, som låntager er forpligtet til at foretage, berettiger til en sådan behandling. |
| --- | --- |

b)

det långivende kreditinstitut kan påvise, at sikkerhedsstillelsens tabsbeskyttende virkninger, herunder tab som følge af manglende betaling af renter og andre typer af betalinger, som låntager er forpligtet til at foretage, berettiger til en sådan behandling.

2.4.   Supplerende krav til kreditderivater

| 20. | Følgende betingelser skal ligeledes være opfyldt, for at et kreditderivat kan anerkendes:






  a) | med forbehold af litra b) skal kreditbegivenhederne, som angives under kreditderivatet, som et minimum omfatte:






  i) | manglende betaling af skyldige beløb i henhold til betingelserne for den underliggende fordring, som er gældende på tidspunktet for den manglende betaling (med en henstandsperiode, der har præcis samme varighed eller er kortere end henstandsperioden for den underliggende fordring) |
| --- | --- | --- | --- |

20.

Følgende betingelser skal ligeledes være opfyldt, for at et kreditderivat kan anerkendes:

a)

med forbehold af litra b) skal kreditbegivenhederne, som angives under kreditderivatet, som et minimum omfatte:

i)

manglende betaling af skyldige beløb i henhold til betingelserne for den underliggende fordring, som er gældende på tidspunktet for den manglende betaling (med en henstandsperiode, der har præcis samme varighed eller er kortere end henstandsperioden for den underliggende fordring)

| ii) | låntagers konkurs, insolvens eller manglende evne til at betale sin gæld eller låntager manglende evne til at betale sin gæld, efterhånden som denne forfalder, eller låntagers skriftlige indrømmelse af dette og tilsvarende begivenheder, og |
| --- | --- |

ii)

låntagers konkurs, insolvens eller manglende evne til at betale sin gæld eller låntager manglende evne til at betale sin gæld, efterhånden som denne forfalder, eller låntagers skriftlige indrømmelse af dette og tilsvarende begivenheder, og

| iii) | omlægning af den underliggende fordring, herunder eftergivelse eller udsættelse af betalingen af hovedstolen, renter eller gebyrer, som fører til en kreditbegivenhed (f.eks. regulering af værdien eller anden tilsvarende debet på driftsregnskabet) |
| --- | --- |

iii)

omlægning af den underliggende fordring, herunder eftergivelse eller udsættelse af betalingen af hovedstolen, renter eller gebyrer, som fører til en kreditbegivenhed (f.eks. regulering af værdien eller anden tilsvarende debet på driftsregnskabet)

| b) | når kreditbegivenhederne, som er angivet under kreditderivatet, ikke omfatter omlægning af den underliggende fordring som beskrevet i nr. iii) under litra a), kan kreditrisikoafdækningen alligevel anerkendes på betingelse af, at der foretages en nedskrivning af den anerkendte værdi som angivet i del 3, punkt 83 |
| --- | --- |

b)

når kreditbegivenhederne, som er angivet under kreditderivatet, ikke omfatter omlægning af den underliggende fordring som beskrevet i nr. iii) under litra a), kan kreditrisikoafdækningen alligevel anerkendes på betingelse af, at der foretages en nedskrivning af den anerkendte værdi som angivet i del 3, punkt 83

| c) | ved kreditderivater med mulighed for kontante indbetalinger skal der forefindes en forsvarlig værdiansættelsesprocedure, således at man kan foretage pålidelige estimater af tabet. Der skal være tale om en klart angivet periode for værdiansættelser af den underliggende fordring efter kreditbegivenheden |
| --- | --- |

c)

ved kreditderivater med mulighed for kontante indbetalinger skal der forefindes en forsvarlig værdiansættelsesprocedure, således at man kan foretage pålidelige estimater af tabet. Der skal være tale om en klart angivet periode for værdiansættelser af den underliggende fordring efter kreditbegivenheden

| d) | hvis det er nødvendigt, at køberen af kreditrisikoafdækning har ret til og mulighed for at overføre den underliggende fordring til udstederen, skal det af betingelserne for den underliggende beskyttelse fremgå, at det krævede samtykke til en sådan overførsel ikke må tilbageholdes unødigt, og |
| --- | --- |

d)

hvis det er nødvendigt, at køberen af kreditrisikoafdækning har ret til og mulighed for at overføre den underliggende fordring til udstederen, skal det af betingelserne for den underliggende beskyttelse fremgå, at det krævede samtykke til en sådan overførsel ikke må tilbageholdes unødigt, og

| e) | identiteten af de parter, der har ansvaret for at fastslå, hvorvidt kreditbegivenheden er indtruffet, skal defineres entydigt. Fastlæggelsen af deres identitet må ikke være udbyderens eneansvar. Køberen af kreditrisikoafdækningen skal have ret til/mulighed for at underrette udbyderen af kreditrisikoafdækningen om, at kreditbegivenheden er indtruffet. |
| --- | --- |

e)

identiteten af de parter, der har ansvaret for at fastslå, hvorvidt kreditbegivenheden er indtruffet, skal defineres entydigt. Fastlæggelsen af deres identitet må ikke være udbyderens eneansvar. Køberen af kreditrisikoafdækningen skal have ret til/mulighed for at underrette udbyderen af kreditrisikoafdækningen om, at kreditbegivenheden er indtruffet.

| 21. | Der tillades kun manglende match mellem den underliggende fordring og referenceforpligtelsen under kreditderivatet (dvs. forpligtelsen, der anvendes til at fastsætte den kontante afregningsværdi eller den forfaldne forpligtelse) eller mellem den underliggende fordring og forpligtelsen, der benyttes til at afgøre, hvorvidt kreditbegivenheden er indtruffet, hvis følgende betingelser er opfyldt:






  a) | referenceforpligtelsen eller forpligtelsen, der benyttes til at afgøre, hvorvidt en kreditbegivenhed er indtruffet, rangerer på lige fod med eller er efterstillet i forhold til den underliggende fordring, og |
| --- | --- | --- |

21.

Der tillades kun manglende match mellem den underliggende fordring og referenceforpligtelsen under kreditderivatet (dvs. forpligtelsen, der anvendes til at fastsætte den kontante afregningsværdi eller den forfaldne forpligtelse) eller mellem den underliggende fordring og forpligtelsen, der benyttes til at afgøre, hvorvidt kreditbegivenheden er indtruffet, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a)

referenceforpligtelsen eller forpligtelsen, der benyttes til at afgøre, hvorvidt en kreditbegivenhed er indtruffet, rangerer på lige fod med eller er efterstillet i forhold til den underliggende fordring, og

| b) | den underliggende fordring og referenceforpligtelsen eller forpligtelsen, der benyttes til at afgøre, hvorvidt en kreditbegivenhed er indtruffet, har samme låntager (dvs. samme juridiske person), og der forefindes retsgyldige klausuler vedrørende »cross-default« eller »cross-acceleration«. |
| --- | --- |

b)

den underliggende fordring og referenceforpligtelsen eller forpligtelsen, der benyttes til at afgøre, hvorvidt en kreditbegivenhed er indtruffet, har samme låntager (dvs. samme juridiske person), og der forefindes retsgyldige klausuler vedrørende »cross-default« eller »cross-acceleration«.

2.5.   Betingelser for at anvende fremgangsmåden i bilag VII, del 1, punkt 4

| 22. | Anvendelse af fremgangsmåden i bilag VII, del 1, punkt 4, kræver, at den kreditrisikoafdækning, der ydes af en garanti eller et kreditderivat, opfylder følgende betingelser:






  a) | Den underliggende forpligtelse skal være:






  — | et erhvervsengagement som defineret i artikel 86, dog ikke med forsikrings- eller genforsikringsselskaber |
| --- | --- | --- | --- |

22.

Anvendelse af fremgangsmåden i bilag VII, del 1, punkt 4, kræver, at den kreditrisikoafdækning, der ydes af en garanti eller et kreditderivat, opfylder følgende betingelser:

a)

Den underliggende forpligtelse skal være:

—

et erhvervsengagement som defineret i artikel 86, dog ikke med forsikrings- eller genforsikringsselskaber

| — | et engagement med en regionalregering, lokal myndighed eller en offentlig enhed, som ikke behandles som et engagement med en centralregering eller en centralbank i henhold til artikel 86 eller |
| --- | --- |

—

et engagement med en regionalregering, lokal myndighed eller en offentlig enhed, som ikke behandles som et engagement med en centralregering eller en centralbank i henhold til artikel 86 eller

| — | et engagement med et mindre eller mellemstort foretagende, der er klassificeret som et detailengagement i henhold til artikel 86, stk. 4. |
| --- | --- |

—

et engagement med et mindre eller mellemstort foretagende, der er klassificeret som et detailengagement i henhold til artikel 86, stk. 4.

| b) | De underliggende låntagere må ikke være medlemmer af samme koncern som udbyderen af kreditrisikoafdækningen. |
| --- | --- |

b)

De underliggende låntagere må ikke være medlemmer af samme koncern som udbyderen af kreditrisikoafdækningen.

| c) | Engagementet skal være afdækket af et af følgende instrumenter:






  — | ufinansierede »single-name«-kreditderivater eller »single-name«-garantier |
| --- | --- | --- |

c)

Engagementet skal være afdækket af et af følgende instrumenter:

—

ufinansierede »single-name«-kreditderivater eller »single-name«-garantier

| — | »first-to-default«-kurveprodukter — fremgangsmåden anvendes på det aktiv i kurven, der har den laveste risikovægtede engagementsværdi, eller |
| --- | --- |

—

»first-to-default«-kurveprodukter — fremgangsmåden anvendes på det aktiv i kurven, der har den laveste risikovægtede engagementsværdi, eller

| — | »nth-to-default«-kurveprodukter — den opnåede risikoafdækning falder kun inden for disse rammer, hvis der også er opnået anerkendt risikoafdækning for den (n – 1)'te misligholdelse, eller (n – 1) af aktiverne i kurven allerede er blevet misligholdt. Hvis det er tilfældet, anvendes fremgangsmåden på det aktiv i kurven, der har den laveste risikovægtede engagementsværdi. |
| --- | --- |

—

»nth-to-default«-kurveprodukter — den opnåede risikoafdækning falder kun inden for disse rammer, hvis der også er opnået anerkendt risikoafdækning for den (n – 1)'te misligholdelse, eller (n – 1) af aktiverne i kurven allerede er blevet misligholdt. Hvis det er tilfældet, anvendes fremgangsmåden på det aktiv i kurven, der har den laveste risikovægtede engagementsværdi.

| d) | Kreditrisikoafdækningen opfylder kravene i punkt 14, 15, 18, 20 og 21. |
| --- | --- |

d)

Kreditrisikoafdækningen opfylder kravene i punkt 14, 15, 18, 20 og 21.

| e) | Den risikovægt, som engagementet tillægges, før anvendelsen af fremgangsmåden i bilag VII, del 1, punkt 4, er ikke allerede indregnet i kreditrisikoafdækningen. |
| --- | --- |

e)

Den risikovægt, som engagementet tillægges, før anvendelsen af fremgangsmåden i bilag VII, del 1, punkt 4, er ikke allerede indregnet i kreditrisikoafdækningen.

| f) | Kreditinstituttet skal have ret til og kunne forvente, at udbyderen af kreditrisikoafdækningen betaler, uden at det skal anlægge retssag mod modparten for at opnå betaling. Kreditinstituttet skal så vidt muligt sikre sig, at udbyderen af kreditrisikoafdækning er villig til at betale med det samme, hvis en kreditbegivenhed indtræffer. |
| --- | --- |

f)

Kreditinstituttet skal have ret til og kunne forvente, at udbyderen af kreditrisikoafdækningen betaler, uden at det skal anlægge retssag mod modparten for at opnå betaling. Kreditinstituttet skal så vidt muligt sikre sig, at udbyderen af kreditrisikoafdækning er villig til at betale med det samme, hvis en kreditbegivenhed indtræffer.

| g) | Den erhvervede kreditrisikoafdækning skal dække alle kredittab på det afdækkede engagement, som skyldes indtræden af de kreditbegivenheder, der er specificeret i kontrakten. |
| --- | --- |

g)

Den erhvervede kreditrisikoafdækning skal dække alle kredittab på det afdækkede engagement, som skyldes indtræden af de kreditbegivenheder, der er specificeret i kontrakten.

| h) | Hvis udbetalingsstrukturen åbner mulighed for fysisk overdragelse af aktiver, skal der være klare retlige rammer for overdragelsen af lån, obligationer eller eventualforpligtelser. Hvis kreditinstituttet har til hensigt at overdrage en forpligtelse, der ikke er knyttet til det underliggende engagement, skal det sørge for, at den forpligtelse, der skal overdrages, er tilstrækkelig likvid, således at kreditinstituttet har mulighed for at købe den med henblik på at overdrage den i overensstemmelse med kontrakten. |
| --- | --- |

h)

Hvis udbetalingsstrukturen åbner mulighed for fysisk overdragelse af aktiver, skal der være klare retlige rammer for overdragelsen af lån, obligationer eller eventualforpligtelser. Hvis kreditinstituttet har til hensigt at overdrage en forpligtelse, der ikke er knyttet til det underliggende engagement, skal det sørge for, at den forpligtelse, der skal overdrages, er tilstrækkelig likvid, således at kreditinstituttet har mulighed for at købe den med henblik på at overdrage den i overensstemmelse med kontrakten.

| i) | Vilkår og betingelser i aftaler om kreditrisikoafdækning skal bekræftes retligt og skriftligt af både udbyderen af kreditrisikoafdækningen og kreditinstituttet. |
| --- | --- |

i)

Vilkår og betingelser i aftaler om kreditrisikoafdækning skal bekræftes retligt og skriftligt af både udbyderen af kreditrisikoafdækningen og kreditinstituttet.

| j) | Kreditinstitutter skal have en procedure for at identificere for høj korrelation mellem kreditværdigheden hos en udbyder af kreditrisikoafdækning og låntageren i det underliggende engagement som følge af, at deres resultater er afhængig af fælles faktorer, der ligger ud over den systematiske risikofaktor, og |
| --- | --- |

j)

Kreditinstitutter skal have en procedure for at identificere for høj korrelation mellem kreditværdigheden hos en udbyder af kreditrisikoafdækning og låntageren i det underliggende engagement som følge af, at deres resultater er afhængig af fælles faktorer, der ligger ud over den systematiske risikofaktor, og

| k) | Såfremt der er foretaget afdækning af udvandingsrisici, må sælgeren af de erhvervede fordringer ikke være medlem af den samme koncern som udbyderen af kreditrisikoafdækningen. |
| --- | --- |

k)

Såfremt der er foretaget afdækning af udvandingsrisici, må sælgeren af de erhvervede fordringer ikke være medlem af den samme koncern som udbyderen af kreditrisikoafdækningen.

Del 3 — Beregning af virkningerne af kreditrisikoreduktion

| 1. | Med forbehold af del 4-6, og når bestemmelserne i del 1 og 2 er opfyldt, kan beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer i artikel 78-83, og beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer og forventede tab i henhold til artikel 84-89 ændres i overensstemmelse med bestemmelserne i denne del.. |
| --- | --- |

1.

Med forbehold af del 4-6, og når bestemmelserne i del 1 og 2 er opfyldt, kan beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer i artikel 78-83, og beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer og forventede tab i henhold til artikel 84-89 ændres i overensstemmelse med bestemmelserne i denne del..

| 2. | Kontantbeløb, værdipapirer eller råvarer, der købes, lånes eller modtages i forbindelse med en genkøbstransaktion eller udlån eller indlån i værdipapirer og råvarer behandles som sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

2.

Kontantbeløb, værdipapirer eller råvarer, der købes, lånes eller modtages i forbindelse med en genkøbstransaktion eller udlån eller indlån i værdipapirer og råvarer behandles som sikkerhedsstillelse.

1.   FINANSIERET KREDITRISIKOAFDÆKNING

1.1.   »Credit linked notes«

| 3. | Investeringer i »credit linked notes« udstedt af det långivende kreditinstitut kan behandles som kontant sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

3.

Investeringer i »credit linked notes« udstedt af det långivende kreditinstitut kan behandles som kontant sikkerhedsstillelse.

1.2.   Balanceført netting

| 4. | Lån og indeståender hos det långivende kreditinstitut, som er omfattet af balanceført netting, skal behandles som kontant sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

4.

Lån og indeståender hos det långivende kreditinstitut, som er omfattet af balanceført netting, skal behandles som kontant sikkerhedsstillelse.

1.3.   Masternettingaftaler, der omfatter genkøbstransaktioner og/eller indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner

1.3.1.   Beregning af den fuldt regulerede engagementsværdi

A.   Ved brug af »tilsynsmetoden« eller metoden med »egne estimater« for volatilitetsjusteringer

| 5. | Med forbehold af punkt 12-21 skal der ved beregningen af den »fuldt regulerede engagementsværdi« (E*) for engagementer, der er omfattet af en anerkendt masternettingaftale, der dækker genkøbstransaktioner og/eller indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner, enten anvendes volatilitetsjusteringer beregnet som beskrevet nedenfor med tilsynsmetoden eller metoden med egne estimater som beskrevet i punkt 30-61 for den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse. Ved brug af metoden med egne estimater gælder de samme betingelser og krav som for den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

5.

Med forbehold af punkt 12-21 skal der ved beregningen af den »fuldt regulerede engagementsværdi« (E*) for engagementer, der er omfattet af en anerkendt masternettingaftale, der dækker genkøbstransaktioner og/eller indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner, enten anvendes volatilitetsjusteringer beregnet som beskrevet nedenfor med tilsynsmetoden eller metoden med egne estimater som beskrevet i punkt 30-61 for den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse. Ved brug af metoden med egne estimater gælder de samme betingelser og krav som for den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse.

| 6. | Nettopositionen for de enkelte typer af værdipapirer eller råvarer beregnes ved at trække den samlede værdi af værdipapirer eller råvarer af den pågældende type, der lånes, købes eller stilles til rådighed i henhold til aftalen, fra den samlede værdi af værdipapirer eller råvarer af den pågældende type, der lånes, købes eller stilles til rådighed i henhold til masternettingaftalen. |
| --- | --- |

6.

Nettopositionen for de enkelte typer af værdipapirer eller råvarer beregnes ved at trække den samlede værdi af værdipapirer eller råvarer af den pågældende type, der lånes, købes eller stilles til rådighed i henhold til aftalen, fra den samlede værdi af værdipapirer eller råvarer af den pågældende type, der lånes, købes eller stilles til rådighed i henhold til masternettingaftalen.

| 7. | I forbindelse med punkt 6 betegner »type værdipapir« værdipapirer, som udstedes af samme enhed, har samme udstedelsesdato, samme løbetid og er omfattet af de samme betingelser og bestemmelser og er underlagt de samme likvidationsperioder som angivet i punkt 34-59. |
| --- | --- |

7.

I forbindelse med punkt 6 betegner »type værdipapir« værdipapirer, som udstedes af samme enhed, har samme udstedelsesdato, samme løbetid og er omfattet af de samme betingelser og bestemmelser og er underlagt de samme likvidationsperioder som angivet i punkt 34-59.

| 8. | Nettopositionen for de enkelte valutaer bortset fra afregningsvalutaen for masternettingaftalen beregnes ved at trække den samlede værdi af værdipapirer i den lånte valuta, som lånes, købes eller stilles til rådighed i henhold til aftalen, og som lægges til kontantbeløbet i den pågældende valuta, som lånes eller stilles til rådighed i henhold til aftalen, fra den samlede værdi af værdipapirer i den pågældende valuta, som udlånes, sælges eller stilles til rådighed i henhold til masternettingaftalen, som lægges til kontantbeløbet i den pågældende valuta, som lånes eller modtages i henhold til aftalen. |
| --- | --- |

8.

Nettopositionen for de enkelte valutaer bortset fra afregningsvalutaen for masternettingaftalen beregnes ved at trække den samlede værdi af værdipapirer i den lånte valuta, som lånes, købes eller stilles til rådighed i henhold til aftalen, og som lægges til kontantbeløbet i den pågældende valuta, som lånes eller stilles til rådighed i henhold til aftalen, fra den samlede værdi af værdipapirer i den pågældende valuta, som udlånes, sælges eller stilles til rådighed i henhold til masternettingaftalen, som lægges til kontantbeløbet i den pågældende valuta, som lånes eller modtages i henhold til aftalen.

| 9. | Den korrekte volatilitetsjustering for en given type værdipapirer eller kontantposition anvendes på den absolutte værdi af den positive eller negative nettoposition for værdipapirer af den pågældende type. |
| --- | --- |

9.

Den korrekte volatilitetsjustering for en given type værdipapirer eller kontantposition anvendes på den absolutte værdi af den positive eller negative nettoposition for værdipapirer af den pågældende type.

| 10. | Volatilitetsjusteringen for valutakursrisici (fx) anvendes på den positive eller negative nettoposition i de enkelte valutaer bortset fra afregningsvalutaen for den pågældende masternettingaftale. |
| --- | --- |

10.

Volatilitetsjusteringen for valutakursrisici (fx) anvendes på den positive eller negative nettoposition i de enkelte valutaer bortset fra afregningsvalutaen for den pågældende masternettingaftale.

| 11. | E* beregnes ved hjælp af følgende formel:
  E* = max {0, [(Σ(E) - Σ(C)) + Σ(|nettoposition for de enkelte værdipapirer| × Hsec) + (Σ|Efx| × Hfx)]}
  Når de risikovægtede værdier af engagementerne beregnes i henhold til artikel 78-83, er E engagementets værdi for de enkelte engagementer i henhold til aftalen, som ville være gældende, hvis der ikke var anvendt kreditrisikoafdækning.
  Når de risikovægtede værdier af engagementerne og de forventede tab beregnes i henhold til artikel 84-89, er E engagementets værdi for de enkelte engagementer i henhold til aftalen, som ville være gældende, hvis der ikke var anvendt kreditrisikoafdækning.
  C er værdien af værdipapirer eller råvarer, som lånes, købes eller modtages, eller kontanter, som lånes eller modtages, i forbindelse med hvert enkelt af sådanne engagementer.
  Σ(E) er summen af alle E'er under aftalen.
  Σ(C) er summen af alle C'er under aftalen.
  Efx er nettopositionen (positiv eller negativ) i en given valuta bortset fra afregningsvalutaen for aftalen som beregnet under punkt 8.
  Hsec er den korrekte volatilitetsjustering for en bestemt type værdipapir.
  Hfx er volatilitetsjusteringen for valutakursrisici.
  E* er den fuldt regulerede engagementsværdi. |
| --- | --- |

11.

E* beregnes ved hjælp af følgende formel:

E* = max {0, [(Σ(E) - Σ(C)) + Σ(|nettoposition for de enkelte værdipapirer| × Hsec) + (Σ|Efx| × Hfx)]}

Når de risikovægtede værdier af engagementerne beregnes i henhold til artikel 78-83, er E engagementets værdi for de enkelte engagementer i henhold til aftalen, som ville være gældende, hvis der ikke var anvendt kreditrisikoafdækning.

Når de risikovægtede værdier af engagementerne og de forventede tab beregnes i henhold til artikel 84-89, er E engagementets værdi for de enkelte engagementer i henhold til aftalen, som ville være gældende, hvis der ikke var anvendt kreditrisikoafdækning.

C er værdien af værdipapirer eller råvarer, som lånes, købes eller modtages, eller kontanter, som lånes eller modtages, i forbindelse med hvert enkelt af sådanne engagementer.

Σ(E) er summen af alle E'er under aftalen.

Σ(C) er summen af alle C'er under aftalen.

Efx er nettopositionen (positiv eller negativ) i en given valuta bortset fra afregningsvalutaen for aftalen som beregnet under punkt 8.

Hsec er den korrekte volatilitetsjustering for en bestemt type værdipapir.

Hfx er volatilitetsjusteringen for valutakursrisici.

E* er den fuldt regulerede engagementsværdi.

B.   Med metoden med interne modeller

| 12. | Som et alternativ til tilsynsmetoden eller metoden med egne estimater til beregning af volatilitetsjusteringer i forbindelse med beregning af den fuldt regulerede engagementsværdi (E*), som er resultatet af at benytte en anerkendt masternettingaftale, der omfatter genkøbstransaktioner, indlåns- eller udlånstransaktioner med værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner bortset fra transaktioner i derivater, kan kreditinstitutterne få tilladelse til at benytte en metode med interne modeller, hvor der tages hensyn til korrelationsvirkninger mellem værdipapirpositioner, der er omfattet af den pågældende masternettingaftale samt likviditeten for de pågældende instrumenter. Resultatet fra de interne modeller, der anvendes ved denne metode, skal omfatte estimater af den potentielle ændring af værdien af den ikke-sikrede engagementsværdi (ΣE - ΣC). Med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse kan kreditinstitutter også anvende deres interne modeller i forbindelse med »margin lending«-transaktioner, hvis disse transaktioner er omfattet af en bilateral masternettingaftale, der opfylder kravene i bilag III, del 7. |
| --- | --- |

12.

Som et alternativ til tilsynsmetoden eller metoden med egne estimater til beregning af volatilitetsjusteringer i forbindelse med beregning af den fuldt regulerede engagementsværdi (E*), som er resultatet af at benytte en anerkendt masternettingaftale, der omfatter genkøbstransaktioner, indlåns- eller udlånstransaktioner med værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner bortset fra transaktioner i derivater, kan kreditinstitutterne få tilladelse til at benytte en metode med interne modeller, hvor der tages hensyn til korrelationsvirkninger mellem værdipapirpositioner, der er omfattet af den pågældende masternettingaftale samt likviditeten for de pågældende instrumenter. Resultatet fra de interne modeller, der anvendes ved denne metode, skal omfatte estimater af den potentielle ændring af værdien af den ikke-sikrede engagementsværdi (ΣE - ΣC). Med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse kan kreditinstitutter også anvende deres interne modeller i forbindelse med »margin lending«-transaktioner, hvis disse transaktioner er omfattet af en bilateral masternettingaftale, der opfylder kravene i bilag III, del 7.

| 13. | Et kreditinstitut kan vælge at benytte metoden med interne modeller uafhængigt af, om det har valgt artikel 78-83 og artikel 84-89 til beregning af risikovægtede værdier af engagementer. Hvis et kreditinstitut imidlertid ønsker at benytte metoden med interne modeller, skal det gøre det for alle modparter og værdipapirer, undtagen immaterielle porteføljer, hvor det kan benytte enten tilsynsmetoden eller metoden med egne estimater til volatilitetsjusteringer som beskrevet i punkt 5-11. |
| --- | --- |

13.

Et kreditinstitut kan vælge at benytte metoden med interne modeller uafhængigt af, om det har valgt artikel 78-83 og artikel 84-89 til beregning af risikovægtede værdier af engagementer. Hvis et kreditinstitut imidlertid ønsker at benytte metoden med interne modeller, skal det gøre det for alle modparter og værdipapirer, undtagen immaterielle porteføljer, hvor det kan benytte enten tilsynsmetoden eller metoden med egne estimater til volatilitetsjusteringer som beskrevet i punkt 5-11.

| 14. | Metoden med interne modeller kan benyttes af kreditinstitutter, der har fået anerkendt en intern risikostyringsmodel i henhold til bilag V i direktiv 2006/.../EF. |
| --- | --- |

14.

Metoden med interne modeller kan benyttes af kreditinstitutter, der har fået anerkendt en intern risikostyringsmodel i henhold til bilag V i direktiv 2006/.../EF.

| 15. | Kreditinstitutter, som ikke har fået tilsynsmyndighedernes godkendelse til at benytte en sådan model i henhold til direktiv 2006/.../EF, kan ansøge de kompetente myndigheder om at få anerkendt en model til måling af den interne risiko med henblik på anvendelse af punkt 12-21. |
| --- | --- |

15.

Kreditinstitutter, som ikke har fået tilsynsmyndighedernes godkendelse til at benytte en sådan model i henhold til direktiv 2006/.../EF, kan ansøge de kompetente myndigheder om at få anerkendt en model til måling af den interne risiko med henblik på anvendelse af punkt 12-21.

| 16. | Denne godkendelse gives kun, hvis den kompetente myndighed anser det for godtgjort, at kreditinstituttets risikostyringssystem til forvaltning af risici, der opstår i forbindelse med transaktioner omfattet af den pågældende masternettingaftale, er konceptuelt forsvarligt og implementeres med integritet, og navnlig at følgende kvalitative standarder er opfyldt:






  a) | modellen til måling af den interne risiko, der anvendes til beregning af den potentielle prisvolatilitet for transaktionerne, udgør en integreret del af kreditinstituttets daglige risikostyringsprocedure og udgør grundlaget for rapportering om risikoeksponering til kreditinstituttets øverste ledelse |
| --- | --- | --- |

16.

Denne godkendelse gives kun, hvis den kompetente myndighed anser det for godtgjort, at kreditinstituttets risikostyringssystem til forvaltning af risici, der opstår i forbindelse med transaktioner omfattet af den pågældende masternettingaftale, er konceptuelt forsvarligt og implementeres med integritet, og navnlig at følgende kvalitative standarder er opfyldt:

a)

modellen til måling af den interne risiko, der anvendes til beregning af den potentielle prisvolatilitet for transaktionerne, udgør en integreret del af kreditinstituttets daglige risikostyringsprocedure og udgør grundlaget for rapportering om risikoeksponering til kreditinstituttets øverste ledelse

| b) | kreditinstituttet har en risikokontrolenhed, der er uafhængig af handelsafdelingerne, og som rapporterer direkte til den øverste ledelse. Enheden skal have ansvaret for at udforme og implementere kreditinstituttets risikostyringssystem. Den skal udarbejde og analysere daglige rapporter om resultaterne fra risikomålingsmodellen samt om hensigtsmæssige foranstaltninger vedrørende afgrænsning af positioner |
| --- | --- |

b)

kreditinstituttet har en risikokontrolenhed, der er uafhængig af handelsafdelingerne, og som rapporterer direkte til den øverste ledelse. Enheden skal have ansvaret for at udforme og implementere kreditinstituttets risikostyringssystem. Den skal udarbejde og analysere daglige rapporter om resultaterne fra risikomålingsmodellen samt om hensigtsmæssige foranstaltninger vedrørende afgrænsning af positioner

| c) | de daglige rapporter fra risikokontrolenheden gennemgås på et ledelsesniveau med tilstrækkelige beføjelser til at foretage reduktioner af positioner og af den samlede risikoeksponering |
| --- | --- |

c)

de daglige rapporter fra risikokontrolenheden gennemgås på et ledelsesniveau med tilstrækkelige beføjelser til at foretage reduktioner af positioner og af den samlede risikoeksponering

| d) | kreditinstituttet råder over et tilstrækkeligt antal medarbejdere, der har erfaring i brugen af de avancerede modeller i risikokontrolenheden |
| --- | --- |

d)

kreditinstituttet råder over et tilstrækkeligt antal medarbejdere, der har erfaring i brugen af de avancerede modeller i risikokontrolenheden

| e) | kreditinstituttet har indført procedurer for overvågning og sikring af overholdelsen af et dokumenteret sæt af interne politikker og kontroller vedrørende den overordnede brug af risikomålingssystemet |
| --- | --- |

e)

kreditinstituttet har indført procedurer for overvågning og sikring af overholdelsen af et dokumenteret sæt af interne politikker og kontroller vedrørende den overordnede brug af risikomålingssystemet

| f) | kreditinstituttets modeller har vist sig at være rimeligt nøjagtige til måling af risici, hvilket kan påvises ved kontrol af resultaterne ved hjælp af oplysninger for mindst et år |
| --- | --- |

f)

kreditinstituttets modeller har vist sig at være rimeligt nøjagtige til måling af risici, hvilket kan påvises ved kontrol af resultaterne ved hjælp af oplysninger for mindst et år

| g) | kreditinstituttet gennemfører regelmæssigt et grundigt program med stresstest, og resultaterne af disse test gennemgås af den øverste ledelse og afspejles i de politikker og grænser, som denne fastsætter |
| --- | --- |

g)

kreditinstituttet gennemfører regelmæssigt et grundigt program med stresstest, og resultaterne af disse test gennemgås af den øverste ledelse og afspejles i de politikker og grænser, som denne fastsætter

| h) | kreditinstituttet skal som led i sin interne revisionsprocedure foretage en uafhængig gennemgang af sit risikomålingssystem. Denne gennemgang skal både omfatte handelsafdelingernes og den uafhængige risikokontrolenheds aktiviteter |
| --- | --- |

h)

kreditinstituttet skal som led i sin interne revisionsprocedure foretage en uafhængig gennemgang af sit risikomålingssystem. Denne gennemgang skal både omfatte handelsafdelingernes og den uafhængige risikokontrolenheds aktiviteter

| i) | kreditinstituttet skal mindst en gang årligt foretage en gennemgang af sit risikostyringssystem, og |
| --- | --- |

i)

kreditinstituttet skal mindst en gang årligt foretage en gennemgang af sit risikostyringssystem, og

| j) | den interne model skal opfylde de krav, der er anført i bilag III, del 6, punkt 40-42. |
| --- | --- |

j)

den interne model skal opfylde de krav, der er anført i bilag III, del 6, punkt 40-42.

| 17. | Beregningen af de potentielle ændringer af værdien skal udføres i henhold til følgende minimumsstandarder:






  a) | mindst en daglig beregning af den potentielle ændring af værdien |
| --- | --- | --- |

17.

Beregningen af de potentielle ændringer af værdien skal udføres i henhold til følgende minimumsstandarder:

a)

mindst en daglig beregning af den potentielle ændring af værdien

| b) | et 99-percentil, enhalet pålidelighedsinterval |
| --- | --- |

b)

et 99-percentil, enhalet pålidelighedsinterval

| c) | en likvidationsperiode på 5-dages ækvivalent, undtagen ved andre transaktioner end genkøbstransaktioner i værdipapirer eller indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer, hvor der skal benyttes en likvidationsperiode på 10-dages ækvivalent |
| --- | --- |

c)

en likvidationsperiode på 5-dages ækvivalent, undtagen ved andre transaktioner end genkøbstransaktioner i værdipapirer eller indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer, hvor der skal benyttes en likvidationsperiode på 10-dages ækvivalent

| d) | en effektiv historisk observationsperiode på mindst et år, undtagen når en kortere observationsperiode kan begrundes med en betydelig stigning i prisvolatiliteten |
| --- | --- |

d)

en effektiv historisk observationsperiode på mindst et år, undtagen når en kortere observationsperiode kan begrundes med en betydelig stigning i prisvolatiliteten

| e) | opdatering af datasættene hver tredje måned. |
| --- | --- |

e)

opdatering af datasættene hver tredje måned.

| 18. | De kompetente myndigheder skal kræve, at den interne risikomålingsmodel omfatter et tilstrækkeligt antal risikofaktorer med henblik på at registrere alle væsentlige prisrisici. |
| --- | --- |

18.

De kompetente myndigheder skal kræve, at den interne risikomålingsmodel omfatter et tilstrækkeligt antal risikofaktorer med henblik på at registrere alle væsentlige prisrisici.

| 19. | De kompetente myndigheder kan give kreditinstitutterne lov til at benytte empiriske korrelationer inden for risikokategorier og på tværs af risikokategorier, hvis de finder det godtgjort, at kreditinstituttets system til måling af korrelationer er forsvarligt og implementeres med integritet. |
| --- | --- |

19.

De kompetente myndigheder kan give kreditinstitutterne lov til at benytte empiriske korrelationer inden for risikokategorier og på tværs af risikokategorier, hvis de finder det godtgjort, at kreditinstituttets system til måling af korrelationer er forsvarligt og implementeres med integritet.

| 20. | Den fuldt regulerede engagementsværdi (E*) for kreditinstitutter, der anvender metoden med interne modeller, beregnes ved hjælp af følgende formel:
  E* = max {0, [(ΣE - ΣC) + (målingen af den potentielle risikoværdi (»value-at risk«) af den interne model)]}
  Når de risikovægtede værdier af engagementerne beregnes i henhold til artikel 78-83, er E engagementets værdi for de enkelte engagementer i henhold til aftalen, som ville være gældende, hvis der ikke var anvendt kreditrisikoafdækning.
  Når de risikovægtede værdier af engagementerne og de forventede tab beregnes i henhold til artikel 84-89, er E engagementets værdi for de enkelte engagementer i henhold til aftalen, som ville være gældende, hvis der ikke var anvendt kreditrisikoafdækning.
  C er den aktuelle værdi af værdipapirer, som lånes, købes eller modtages, eller kontanter, som lånes eller modtages, i forbindelse med hvert enkelt af sådanne engagementer.
  Σ(E) er summen af alle E'er under aftalen.
  Σ(C) er summen af alle C'er under aftalen. |
| --- | --- |

20.

Den fuldt regulerede engagementsværdi (E*) for kreditinstitutter, der anvender metoden med interne modeller, beregnes ved hjælp af følgende formel:

E* = max {0, [(ΣE - ΣC) + (målingen af den potentielle risikoværdi (»value-at risk«) af den interne model)]}

Når de risikovægtede værdier af engagementerne beregnes i henhold til artikel 78-83, er E engagementets værdi for de enkelte engagementer i henhold til aftalen, som ville være gældende, hvis der ikke var anvendt kreditrisikoafdækning.

Når de risikovægtede værdier af engagementerne og de forventede tab beregnes i henhold til artikel 84-89, er E engagementets værdi for de enkelte engagementer i henhold til aftalen, som ville være gældende, hvis der ikke var anvendt kreditrisikoafdækning.

C er den aktuelle værdi af værdipapirer, som lånes, købes eller modtages, eller kontanter, som lånes eller modtages, i forbindelse med hvert enkelt af sådanne engagementer.

Σ(E) er summen af alle E'er under aftalen.

Σ(C) er summen af alle C'er under aftalen.

| 21. | Ved beregning af de risikovægtede engagementers størrelse ved hjælp af interne modeller skal kreditinstitutterne benytte resultatet af modellen fra den foregående arbejdsdag. |
| --- | --- |

21.

Ved beregning af de risikovægtede engagementers størrelse ved hjælp af interne modeller skal kreditinstitutterne benytte resultatet af modellen fra den foregående arbejdsdag.

1.3.2.   Beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer og forventede tab for genkøbstransaktioner og/eller indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner, der er omfattet af masternettingaftaler

Standardmetoden

| 22. | E* som beregnet i henhold til punkt 5-21 anvendes som den eksponerede værdi af engagementet med modparten, der opstår som følge af transaktioner, der er underlagt den pågældende masternettingaftale i henhold til artikel 80. |
| --- | --- |

22.

E* som beregnet i henhold til punkt 5-21 anvendes som den eksponerede værdi af engagementet med modparten, der opstår som følge af transaktioner, der er underlagt den pågældende masternettingaftale i henhold til artikel 80.

IRB-metoden

| 23. | E* som beregnet i henhold til punkt 5-21 anvendes som den eksponerede værdi af engagementet med modparten, der opstår som følge af transaktioner, der er underlagt den pågældende masternettingaftale i henhold til bilag VII. |
| --- | --- |

23.

E* som beregnet i henhold til punkt 5-21 anvendes som den eksponerede værdi af engagementet med modparten, der opstår som følge af transaktioner, der er underlagt den pågældende masternettingaftale i henhold til bilag VII.

1.4.   Finansiel sikkerhedsstillelse

1.4.1.   Den enkle metode for finansiel sikkerhedsstillelse

| 24. | Den enkle metode for finansiel sikkerhedsstillelse kan kun anvendes, når størrelsen af det risikovægtede engagement beregnes i henhold til artikel 78-83. Et kreditinstitut kan ikke både anvende den enkle og den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

24.

Den enkle metode for finansiel sikkerhedsstillelse kan kun anvendes, når størrelsen af det risikovægtede engagement beregnes i henhold til artikel 78-83. Et kreditinstitut kan ikke både anvende den enkle og den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse.

Værdiansættelse

| 25. | I henhold til denne metode tildeles den finansielle sikkerhedsstillelse en værdi svarende til markedsværdien som fastlagt i henhold til del 2, punkt 6. |
| --- | --- |

25.

I henhold til denne metode tildeles den finansielle sikkerhedsstillelse en værdi svarende til markedsværdien som fastlagt i henhold til del 2, punkt 6.

Beregning af størrelsen af de risikovægtede engagementer

| 26. | Den risikovægtning, der ville blive tillagt i henhold til artikel 78-83, hvis långiver var direkte eksponeret for instrumentet, der anvendes som sikkerhedsstillelse, tillægges de dele af fordringerne, hvor sikkerhedsstillelsen er dækket af markedsværdien af den anerkendte sikkerhedsstillelse. Risikovægten af den del, der er omfattet af sikkerhedsstillelse, skal være på mindst 20 %, bortset fra de i punkt 27-29 omtalte tilfælde. Den resterende del af engagementet er omfattet af en risikovægt svarende til den, der ville skulle tillægges for et ikke-sikret engagement med modparten i henhold til artikel 78-83. |
| --- | --- |

26.

Den risikovægtning, der ville blive tillagt i henhold til artikel 78-83, hvis långiver var direkte eksponeret for instrumentet, der anvendes som sikkerhedsstillelse, tillægges de dele af fordringerne, hvor sikkerhedsstillelsen er dækket af markedsværdien af den anerkendte sikkerhedsstillelse. Risikovægten af den del, der er omfattet af sikkerhedsstillelse, skal være på mindst 20 %, bortset fra de i punkt 27-29 omtalte tilfælde. Den resterende del af engagementet er omfattet af en risikovægt svarende til den, der ville skulle tillægges for et ikke-sikret engagement med modparten i henhold til artikel 78-83.

Genkøbstransaktioner og indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer eller råvarer

| 27. | Der tillægges en risikovægt på 0 % på den sikrede del af engagementet, der vedrører transaktioner, som opfylder kriterierne i punkt 58 og 59. Hvis modparten i transaktionen ikke er en central markedsaktør, tillægges en risikovægt på 10 %. |
| --- | --- |

27.

Der tillægges en risikovægt på 0 % på den sikrede del af engagementet, der vedrører transaktioner, som opfylder kriterierne i punkt 58 og 59. Hvis modparten i transaktionen ikke er en central markedsaktør, tillægges en risikovægt på 10 %.

Transaktioner i OTC-derivater, for hvilke der foretages daglig værdiansættelse til markedsværdi

| 28. | Der tillægges en risikovægt på 0 % for den sikrede dels vedkommende på værdien af eksponeringen som fastlagt i henhold til bilag III for de i bilag IV omtalte derivatinstrumenter, for hvilke der foretages daglig værdiansættelse til markedsværdi, og som er sikret med kontanter eller kontantlignende instrumenter, når der ikke er tale om manglende valutamatch. Der tillægges en risikovægt på 10 % på den sikrede del af engagementet ved transaktioner, der er sikret med gældsbeviser udstedt af centralregeringer eller centralbanker, som er tillagt en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 78-83.
  I forbindelse med dette punkt omfatter betegnelsen »gældsbeviser udstedt af centralregeringer eller centralbanker« følgende:






  a) | gældsbeviser udstedt af regionalregeringer eller lokale myndigheder, med hvem engagementer behandles som engagementer med den centralregering, på hvis retsområde de er beliggende, i henhold til artikel 78-83 |
| --- | --- | --- |

28.

Der tillægges en risikovægt på 0 % for den sikrede dels vedkommende på værdien af eksponeringen som fastlagt i henhold til bilag III for de i bilag IV omtalte derivatinstrumenter, for hvilke der foretages daglig værdiansættelse til markedsværdi, og som er sikret med kontanter eller kontantlignende instrumenter, når der ikke er tale om manglende valutamatch. Der tillægges en risikovægt på 10 % på den sikrede del af engagementet ved transaktioner, der er sikret med gældsbeviser udstedt af centralregeringer eller centralbanker, som er tillagt en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 78-83.

I forbindelse med dette punkt omfatter betegnelsen »gældsbeviser udstedt af centralregeringer eller centralbanker« følgende:

a)

gældsbeviser udstedt af regionalregeringer eller lokale myndigheder, med hvem engagementer behandles som engagementer med den centralregering, på hvis retsområde de er beliggende, i henhold til artikel 78-83

| b) | gældsbeviser udstedt af multilaterale udviklingsbanker, som tillægges en risikovægt på 0 %, i henhold til artikel 78-83, og |
| --- | --- |

b)

gældsbeviser udstedt af multilaterale udviklingsbanker, som tillægges en risikovægt på 0 %, i henhold til artikel 78-83, og

| c) | gældsbeviser udstedt af internationale organisationer, som tillægges en risikovægt på 0 %, i henhold til artikel 78-83. |
| --- | --- |

c)

gældsbeviser udstedt af internationale organisationer, som tillægges en risikovægt på 0 %, i henhold til artikel 78-83.

Øvrige transaktioner

| 29. | Der kan tillægges en risikovægt på 0 %, når engagementet og sikkerhedsstillelsen er denomineret i samme valuta, og en af følgende faktorer gør sig gældende:






  a) | sikkerhedsstillelsen er deponerede kontanter eller et kontantlignende instrument, eller |
| --- | --- | --- |

29.

Der kan tillægges en risikovægt på 0 %, når engagementet og sikkerhedsstillelsen er denomineret i samme valuta, og en af følgende faktorer gør sig gældende:

a)

sikkerhedsstillelsen er deponerede kontanter eller et kontantlignende instrument, eller

| b) | sikkerhedsstillelsen sker i form af gældsbeviser udstedt af centralregeringer eller centralbanker, der er tillagt en risikovægt på 0 %, i henhold til artikel 78-83, og hvor markedsværdien nedsættes med 20 %. |
| --- | --- |

b)

sikkerhedsstillelsen sker i form af gældsbeviser udstedt af centralregeringer eller centralbanker, der er tillagt en risikovægt på 0 %, i henhold til artikel 78-83, og hvor markedsværdien nedsættes med 20 %.

I forbindelse med dette punkt omfatter betegnelsen »gældsbeviser udstedt af centralregeringer eller centralbanker« de gældsbeviser, der omtales i punkt 28.

1.4.2.   Den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse

| 30. | Ved vurderingen af finansiel sikkerhedsstillelse i forbindelse med den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse anvendes der »volatilitetsjusteringer« på sikkerhedsstillelsens markedsværdi i henhold til punkt 34-59 nedenfor med henblik på at tage hensyn til prisvolatiliteten. |
| --- | --- |

30.

Ved vurderingen af finansiel sikkerhedsstillelse i forbindelse med den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse anvendes der »volatilitetsjusteringer« på sikkerhedsstillelsens markedsværdi i henhold til punkt 34-59 nedenfor med henblik på at tage hensyn til prisvolatiliteten.

| 31. | Med forbehold af behandlingen af manglende valutamatch ved transaktioner i OTC-derivater som angivet i punkt 32 skal der, hvis sikkerhedsstillelsen er denomineret i en anden valuta end det underliggende engagement, anvendes en supplerende justering, der afspejler kursvolatiliteten, ud over den relevante volatilitetsjustering for sikkerhedsstillelsen i henhold til punkt 34-59. |
| --- | --- |

31.

Med forbehold af behandlingen af manglende valutamatch ved transaktioner i OTC-derivater som angivet i punkt 32 skal der, hvis sikkerhedsstillelsen er denomineret i en anden valuta end det underliggende engagement, anvendes en supplerende justering, der afspejler kursvolatiliteten, ud over den relevante volatilitetsjustering for sikkerhedsstillelsen i henhold til punkt 34-59.

| 32. | Ved transaktioner i OTC-derivater, der er omfattet af nettingaftaler, som er anerkendt af de kompetente myndigheder i henhold til bilag III, skal der foretages en volatilitetsjustering, der afspejler valutavolatiliteten, når der foreligger manglende match mellem valutaen, som sikkerhedsstillelsen er denomineret i, og afregningsvalutaen. Selv i de tilfælde, hvor der anvendes flere valutaer til de transaktioner, der er omfattet af nettingaftalen, anvendes der kun en enkelt volatilitetsjustering. |
| --- | --- |

32.

Ved transaktioner i OTC-derivater, der er omfattet af nettingaftaler, som er anerkendt af de kompetente myndigheder i henhold til bilag III, skal der foretages en volatilitetsjustering, der afspejler valutavolatiliteten, når der foreligger manglende match mellem valutaen, som sikkerhedsstillelsen er denomineret i, og afregningsvalutaen. Selv i de tilfælde, hvor der anvendes flere valutaer til de transaktioner, der er omfattet af nettingaftalen, anvendes der kun en enkelt volatilitetsjustering.

A.   Beregning af de regulerede værdier

| 33. | Den relevante volatilitetsjusterede værdi af sikkerhedsstillelsen beregnes som angivet nedenfor for alle transaktioner undtagen transaktioner, der er underlagt anerkendte masternettingaftaler, for hvilke bestemmelserne i punkt 5-23 finder anvendelse:
  CVA = C × (1-HC-HFX)
  Den volatilitetsjusterede værdi af det relevante engagement beregnes som følger:
  EVA = E × (1+HE), og for transaktioner i OTC-derivater EVA = E.
  Den fuldt regulerede værdi af engagementet under hensyntagen til såvel volatiliteten som de risikobegrænsende virkninger af sikkerhedsstillelsen beregnes som følger:
  E* = max {0, [EVA - CVAM]}
  hvor:
  E er engagementets værdi i henhold til henholdsvis artikel 78-83 eller artikel 84-89, hvis engagementet ikke var sikret. Med henblik herpå fastsættes for kreditinstitutter, der beregner de risikovægtede engagementers størrelse i henhold til artikel 78-83, engagementsværdien af ikke-balanceførte poster, opført i bilag II, til 100 % af værdien og ikke den procentsats, der er anført i artikel 78, stk. 1, og for kreditinstitutter, der beregner de risikovægtede engagementers størrelse i henhold til artikel 84-89, beregnes engagementsværdien af de poster, der er opført i bilag VII, del 3, punkt 9-11 ved at anvende en omregningsfaktor på 100 % og ikke de omregningsfaktorer eller procentsatser, der er anført i de pågældende punkter.
  EVA er den volatilitetsjusterede værdi af engagementet.
  CVA er den volatilitetsjusterede værdi af sikkerhedsstillelsen.
  CVAM er CVA med yderligere regulering for manglende løbetidsmatch i henhold til bestemmelserne i del 4.
  HE er den relevante volatilitetsjustering for engagementet (E) som beregnet i henhold til punkt 34-59.
  HC er den relevante volatilitetsjustering for sikkerhedsstillelsen som beregnet i henhold til punkt 34-59.
  HFX er den relevante volatilitetsjustering på grund manglende valutamatch som beregnet i henhold til punkt 34-59.
  E* er den fuldt regulerede værdi af engagementet under hensyntagen til volatiliteten og den risikobegrænsende virkning af sikkerhedsstillelsen. |
| --- | --- |

33.

Den relevante volatilitetsjusterede værdi af sikkerhedsstillelsen beregnes som angivet nedenfor for alle transaktioner undtagen transaktioner, der er underlagt anerkendte masternettingaftaler, for hvilke bestemmelserne i punkt 5-23 finder anvendelse:

CVA = C × (1-HC-HFX)

Den volatilitetsjusterede værdi af det relevante engagement beregnes som følger:

EVA = E × (1+HE), og for transaktioner i OTC-derivater EVA = E.

Den fuldt regulerede værdi af engagementet under hensyntagen til såvel volatiliteten som de risikobegrænsende virkninger af sikkerhedsstillelsen beregnes som følger:

E* = max {0, [EVA - CVAM]}

hvor:

E er engagementets værdi i henhold til henholdsvis artikel 78-83 eller artikel 84-89, hvis engagementet ikke var sikret. Med henblik herpå fastsættes for kreditinstitutter, der beregner de risikovægtede engagementers størrelse i henhold til artikel 78-83, engagementsværdien af ikke-balanceførte poster, opført i bilag II, til 100 % af værdien og ikke den procentsats, der er anført i artikel 78, stk. 1, og for kreditinstitutter, der beregner de risikovægtede engagementers størrelse i henhold til artikel 84-89, beregnes engagementsværdien af de poster, der er opført i bilag VII, del 3, punkt 9-11 ved at anvende en omregningsfaktor på 100 % og ikke de omregningsfaktorer eller procentsatser, der er anført i de pågældende punkter.

EVA er den volatilitetsjusterede værdi af engagementet.

CVA er den volatilitetsjusterede værdi af sikkerhedsstillelsen.

CVAM er CVA med yderligere regulering for manglende løbetidsmatch i henhold til bestemmelserne i del 4.

HE er den relevante volatilitetsjustering for engagementet (E) som beregnet i henhold til punkt 34-59.

HC er den relevante volatilitetsjustering for sikkerhedsstillelsen som beregnet i henhold til punkt 34-59.

HFX er den relevante volatilitetsjustering på grund manglende valutamatch som beregnet i henhold til punkt 34-59.

E* er den fuldt regulerede værdi af engagementet under hensyntagen til volatiliteten og den risikobegrænsende virkning af sikkerhedsstillelsen.

B.   Den relevante beregning af volatilitetsjusteringer

| 34. | Volatilitetsjusteringer kan beregnes på to måder: tilsynsmetoden for volatilitetsjusteringer og metoden for volatilitetsjusteringer baseret på egne estimater (metoden med egne estimater). |
| --- | --- |

34.

Volatilitetsjusteringer kan beregnes på to måder: tilsynsmetoden for volatilitetsjusteringer og metoden for volatilitetsjusteringer baseret på egne estimater (metoden med egne estimater).

| 35. | Et kreditinstitut kan vælge at benytte tilsynsmetoden til beregning af volatilitetsjusteringer eller metoden med egne estimater, uanset om det har valgt artikel 78-83 eller artikel 84-89 til beregning af de risikovægtede værdier af engagementerne. Men hvis kreditinstitutterne ønsker at anvende metoden med egne estimater, skal de gøre det for hele rækken af instrumenttyper, undtagen immaterielle porteføljer, hvor de kan benytte tilsynsmetoden for volatilitetsjusteringer.
  Når sikkerhedsstillelsen består af en række anerkendte elementer, er volatilitetsjusteringen , hvor ai er et elements forhold til sikkerhedsstillelsen som helhed, og Hi er den gældende volatilitetsjustering for det pågældende element. |
| --- | --- |

35.

Et kreditinstitut kan vælge at benytte tilsynsmetoden til beregning af volatilitetsjusteringer eller metoden med egne estimater, uanset om det har valgt artikel 78-83 eller artikel 84-89 til beregning af de risikovægtede værdier af engagementerne. Men hvis kreditinstitutterne ønsker at anvende metoden med egne estimater, skal de gøre det for hele rækken af instrumenttyper, undtagen immaterielle porteføljer, hvor de kan benytte tilsynsmetoden for volatilitetsjusteringer.

Når sikkerhedsstillelsen består af en række anerkendte elementer, er volatilitetsjusteringen Formula, hvor ai er et elements forhold til sikkerhedsstillelsen som helhed, og Hi er den gældende volatilitetsjustering for det pågældende element.

i)   Tilsynsbaserede volatilitetsjusteringer

| 36. | De volatilitetsjusteringer, der skal anvendes under tilsynsmetoden for volatilitetsjusteringer (under forudsætning af daglige værdiansættelser), angives i tabel 1-4. |
| --- | --- |

36.

De volatilitetsjusteringer, der skal anvendes under tilsynsmetoden for volatilitetsjusteringer (under forudsætning af daglige værdiansættelser), angives i tabel 1-4.

VOLATILITETSJUSTERINGER

Tabel 1

| Kreditkvalitetstrin, som kreditvurderingen af gældsbeviset er henført til | Restløbetid | Volatilitetsjusteringer for gældsbeviser udstedt af de i del 1, punkt 7, litra b), beskrevne enheder | Volatilitetsjusteringer for gældsbeviser udstedt af de i del 1, punkt 7, litra c) og d), beskrevne enheder |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 10 dages likvidationsperiode (%) | 10 dages likvidationsperiode (%) | 5 dages likvidationsperiode (%) | 20 dages likvidationsperiode (%) | 10 dages likvidationsperiode (%) | 5 dages likvidationsperiode (%) |
| 1 | ≤ 1 år | 0,707 | 0,5 | 0,354 | 1,414 | 1 | 0,707 |
| | >1 ≤ 5 år | 2,828 | 2 | 1,414 | 5,657 | 4 | 2,828 |
| | > 5 år | 5,657 | 4 | 2,828 | 11,314 | 8 | 5,657 |
| 2-3 | ≤ 1 år | 1,414 | 1 | 0,707 | 2,828 | 2 | 1,414 |
| | >1 ≤ 5 år | 4,243 | 3 | 2,121 | 8,485 | 6 | 4,243 |
| | > 5 år | 8,485 | 6 | 4,243 | 16,971 | 12 | 8,485 |
| 4 | ≤ 1 år | 21,213 | 15 | 10,607 | ITR | ITR | ITR |
| | >1 ≤ 5 år | 21,213 | 15 | 10,607 | ITR | ITR | ITR |
| | > 5 år | 21,213 | 15 | 10,607 | ITR | ITR | ITR |

Kreditkvalitetstrin, som kreditvurderingen af gældsbeviset er henført til

Restløbetid

Volatilitetsjusteringer for gældsbeviser udstedt af de i del 1, punkt 7, litra b), beskrevne enheder

Volatilitetsjusteringer for gældsbeviser udstedt af de i del 1, punkt 7, litra c) og d), beskrevne enheder

10 dages likvidationsperiode (%)

10 dages likvidationsperiode (%)

5 dages likvidationsperiode (%)

20 dages likvidationsperiode (%)

10 dages likvidationsperiode (%)

5 dages likvidationsperiode (%)

1

≤ 1 år

0,707

0,5

0,354

1,414

1

0,707

>1 ≤ 5 år

2,828

2

1,414

5,657

4

2,828

> 5 år

5,657

4

2,828

11,314

8

5,657

2-3

≤ 1 år

1,414

1

0,707

2,828

2

1,414

>1 ≤ 5 år

4,243

3

2,121

8,485

6

4,243

> 5 år

8,485

6

4,243

16,971

12

8,485

4

≤ 1 år

21,213

15

10,607

ITR

ITR

ITR

>1 ≤ 5 år

21,213

15

10,607

ITR

ITR

ITR

> 5 år

21,213

15

10,607

ITR

ITR

ITR

Tabel 2

| Kreditkvalitetstrin, som kreditvurderingen af et gældsbevis med kort løbetid er henført til | Volatilitetsjusteringer for gældsbeviser udstedt af de i del 1, punkt 7, litra b), beskrevne enheder med kreditvurderinger med kort løbetid | Volatilitetsjusteringer for gældsbeviser udstedt af de i del 1, punkt 7, litra c) og d), beskrevne enheder med kreditvurderinger med kort løbetid |
| --- | --- | --- |
| | 20 dages likvidationsperiode (%) | 10 dages likvidationsperiode (%) | 5 dages likvidationsperiode (%) | 20 dages likvidationsperiode (%) | 10 dages likvidationsperiode (%) | 5 dages likvidationsperiode (%) |
| 1 | 0,707 | 0,5 | 0,354 | 1,414 | 1 | 0,707 |
| 2-3 | 1,414 | 1 | 0,707 | 2,828 | 2 | 1,414 |

Kreditkvalitetstrin, som kreditvurderingen af et gældsbevis med kort løbetid er henført til

Volatilitetsjusteringer for gældsbeviser udstedt af de i del 1, punkt 7, litra b), beskrevne enheder med kreditvurderinger med kort løbetid

Volatilitetsjusteringer for gældsbeviser udstedt af de i del 1, punkt 7, litra c) og d), beskrevne enheder med kreditvurderinger med kort løbetid

20 dages likvidationsperiode (%)

10 dages likvidationsperiode (%)

5 dages likvidationsperiode (%)

20 dages likvidationsperiode (%)

10 dages likvidationsperiode (%)

5 dages likvidationsperiode (%)

1

0,707

0,5

0,354

1,414

1

0,707

2-3

1,414

1

0,707

2,828

2

1,414

Tabel 3

| Andre typer sikkerhedsstillelse eller engagementer |
| --- |
| | 20 dages likvidationsperiode (%) | 10 dages likvidationsperiode (%) | 5 dages likvidationsperiode (%) |
| Aktier mv. i hovedindekser, konvertible obligationer i hovedindekser | 21,213 | 15 | 10,607 |
| Andre aktier mv. eller konvertible obligationer noteret på en anerkendt børs | 35,355 | 25 | 17,678 |
| Kontanter | 0 | 0 | 0 |
| Guld | 21,213 | 15 | 10,607 |

Andre typer sikkerhedsstillelse eller engagementer

20 dages likvidationsperiode (%)

10 dages likvidationsperiode (%)

5 dages likvidationsperiode (%)

Aktier mv. i hovedindekser, konvertible obligationer i hovedindekser

21,213

15

10,607

Andre aktier mv. eller konvertible obligationer noteret på en anerkendt børs

35,355

25

17,678

Kontanter

0

0

0

Guld

21,213

15

10,607

Tabel 4

| Volatilitetsjustering for manglende valutamatch |
| --- |
| 20 dages likvidationsperiode (%) | 10 dages likvidationsperiode (%) | 5 dages likvidationsperiode (%) |
| 11,314 | 8 | 5,657 |

Volatilitetsjustering for manglende valutamatch

20 dages likvidationsperiode (%)

10 dages likvidationsperiode (%)

5 dages likvidationsperiode (%)

11,314

8

5,657

| 37. | Ved sikrede udlånstransaktioner er likvidationsperioden 20 hverdage. For genkøbstransaktioner (undtagen transaktioner, der omfatter overførsel af råvarer eller garanterede rettigheder vedrørende adkomst til råvarer) samt indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer er likvidationsperioden 5 hverdage. For andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner er likvidationsperioden 10 hverdage. |
| --- | --- |

37.

Ved sikrede udlånstransaktioner er likvidationsperioden 20 hverdage. For genkøbstransaktioner (undtagen transaktioner, der omfatter overførsel af råvarer eller garanterede rettigheder vedrørende adkomst til råvarer) samt indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer er likvidationsperioden 5 hverdage. For andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner er likvidationsperioden 10 hverdage.

| 38. | I tabel 1-4 og i punkt 39-41 er det kreditkvalitetstrin, som en kreditvurdering af gældsbeviset er henført til, det kreditkvalitetstrin, som anvendes af de relevante kompetente myndigheder, som i henhold til artikel 78-83 henføres til kreditvurderingen. Med henblik på nærværende punkt finder del 1, punkt 10, ligeledes anvendelse. |
| --- | --- |

38.

I tabel 1-4 og i punkt 39-41 er det kreditkvalitetstrin, som en kreditvurdering af gældsbeviset er henført til, det kreditkvalitetstrin, som anvendes af de relevante kompetente myndigheder, som i henhold til artikel 78-83 henføres til kreditvurderingen. Med henblik på nærværende punkt finder del 1, punkt 10, ligeledes anvendelse.

| 39. | For ikke-anerkendte værdipapirer eller råvarer, der udlånes eller sælges i forbindelse med genkøbstransaktioner eller indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer eller råvarer, er volatilitetsjusteringen den samme som for værdipapirer uden for hovedindekserne, der er noteret på en anerkendt børs. |
| --- | --- |

39.

For ikke-anerkendte værdipapirer eller råvarer, der udlånes eller sælges i forbindelse med genkøbstransaktioner eller indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer eller råvarer, er volatilitetsjusteringen den samme som for værdipapirer uden for hovedindekserne, der er noteret på en anerkendt børs.

| 40. | For anerkendte enheder i kollektive investeringsforetagender er volatilitetsjusteringen det vægtede gennemsnit af de volatilitetsjusteringer, der under hensyntagen til likvidationsperioden for transaktionen i henhold til punkt 37 ville være gældende for de aktiver, fonden har investeret i. Hvis de aktiver, fonden har investeret i, ikke er kreditinstituttet bekendt, er volatilitetsjusteringen den højeste volatilitetsjustering, der ville være gældende for ethvert aktiv, som fonden har ret til at investere i. |
| --- | --- |

40.

For anerkendte enheder i kollektive investeringsforetagender er volatilitetsjusteringen det vægtede gennemsnit af de volatilitetsjusteringer, der under hensyntagen til likvidationsperioden for transaktionen i henhold til punkt 37 ville være gældende for de aktiver, fonden har investeret i. Hvis de aktiver, fonden har investeret i, ikke er kreditinstituttet bekendt, er volatilitetsjusteringen den højeste volatilitetsjustering, der ville være gældende for ethvert aktiv, som fonden har ret til at investere i.

| 41. | For ikke-ratede gældsbeviser udstedt af institutioner, som opfylder godkendelseskriterierne i del 1, punkt 8, er volatilitetsjusteringerne de samme som for værdipapirer udstedt af institutioner eller virksomheder med en ekstern kreditvurdering på kreditkvalitetstrin 2 eller 3. |
| --- | --- |

41.

For ikke-ratede gældsbeviser udstedt af institutioner, som opfylder godkendelseskriterierne i del 1, punkt 8, er volatilitetsjusteringerne de samme som for værdipapirer udstedt af institutioner eller virksomheder med en ekstern kreditvurdering på kreditkvalitetstrin 2 eller 3.

ii)   Egne estimater af volatilitetsjusteringer

| 42. | De kompetente myndigheder tillader, at kreditinstitutter, der opfylder kravene i punkt 47-56, benytter deres egne estimater af volatiliteten til at beregne de volatilitetsjusteringer, der skal anvendes på sikkerhedsstillelse og engagementer. |
| --- | --- |

42.

De kompetente myndigheder tillader, at kreditinstitutter, der opfylder kravene i punkt 47-56, benytter deres egne estimater af volatiliteten til at beregne de volatilitetsjusteringer, der skal anvendes på sikkerhedsstillelse og engagementer.

| 43. | Når gældsbeviser har en kreditvurdering fra et anerkendt kreditvurderingsinstitut (ECAI) svarende til »investment grade« eller bedre, kan de kompetente myndigheder give kreditinstitutterne tilladelse til at beregne et volatilitetsestimat for hver enkelt kategori af værdipapirer. |
| --- | --- |

43.

Når gældsbeviser har en kreditvurdering fra et anerkendt kreditvurderingsinstitut (ECAI) svarende til »investment grade« eller bedre, kan de kompetente myndigheder give kreditinstitutterne tilladelse til at beregne et volatilitetsestimat for hver enkelt kategori af værdipapirer.

| 44. | Ved fastlæggelsen af de relevante kategorier skal kreditinstitutterne tage hensyn til typen af udsteder af værdipapirerne, den eksterne kreditvurdering af værdipapirerne, restløbetiden og deres modificerede varighed. Volatilitetsestimaterne skal være repræsentative for de værdipapirer, som kreditinstituttet har medtaget inden for den pågældende kategori. |
| --- | --- |

44.

Ved fastlæggelsen af de relevante kategorier skal kreditinstitutterne tage hensyn til typen af udsteder af værdipapirerne, den eksterne kreditvurdering af værdipapirerne, restløbetiden og deres modificerede varighed. Volatilitetsestimaterne skal være repræsentative for de værdipapirer, som kreditinstituttet har medtaget inden for den pågældende kategori.

| 45. | For gældsbeviser, der har en kreditvurdering fra et anerkendt ECAI svarende til under »investment grade« samt for andre anerkendte sikkerhedsstillelser, skal volatilitetsjusteringer beregnes for de enkelte papirer. |
| --- | --- |

45.

For gældsbeviser, der har en kreditvurdering fra et anerkendt ECAI svarende til under »investment grade« samt for andre anerkendte sikkerhedsstillelser, skal volatilitetsjusteringer beregnes for de enkelte papirer.

| 46. | Kreditinstitutter, der benytter metoden med egne estimater, skal vurdere volatiliteten for sikkerhedsstillelsen eller som følge af manglende valutamatch uden hensyntagen til eventuelle sammenhænge mellem det usikrede engagement, sikkerhedsstillelsen og/eller valutakurser. |
| --- | --- |

46.

Kreditinstitutter, der benytter metoden med egne estimater, skal vurdere volatiliteten for sikkerhedsstillelsen eller som følge af manglende valutamatch uden hensyntagen til eventuelle sammenhænge mellem det usikrede engagement, sikkerhedsstillelsen og/eller valutakurser.

Kvantitative kriterier

| 47. | Ved beregningen af volatilitetsjusteringer anvendes et 99-percentil, enhalet pålidelighedsinterval. |
| --- | --- |

47.

Ved beregningen af volatilitetsjusteringer anvendes et 99-percentil, enhalet pålidelighedsinterval.

| 48. | Likvidationsperioden skal være 20 hverdage for sikrede udlånstransaktioner; 5 hverdage for genkøbstransaktioner, undtagen når sådanne transaktioner omfatter overførsel af råvarer eller garanterede rettigheder vedrørende adkomsten til sådanne råvarer, og udlåns- og indlånstransaktioner i værdipapirer; og 10 hverdage for andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner. |
| --- | --- |

48.

Likvidationsperioden skal være 20 hverdage for sikrede udlånstransaktioner; 5 hverdage for genkøbstransaktioner, undtagen når sådanne transaktioner omfatter overførsel af råvarer eller garanterede rettigheder vedrørende adkomsten til sådanne råvarer, og udlåns- og indlånstransaktioner i værdipapirer; og 10 hverdage for andre kapitalmarkedsrelaterede transaktioner.

| 49. | Kreditinstitutter kan bruge tal for volatilitetsjusteringen, der beregnes i henhold til kortere eller længere likvidationsperioder, og som skaleres op eller ned til den likvidationsperiode, der angives i punkt 48 for den pågældende transaktionstype, ved hjælp af kvadratroden på tiden:



  hvor TM er den relevante likvidationsperiode
  HM er volatilitetsjusteringen i løbet af TM

  HN er volatilitetsjusteringen baseret på likvidationsperioden TN, og |
| --- | --- |

49.

Kreditinstitutter kan bruge tal for volatilitetsjusteringen, der beregnes i henhold til kortere eller længere likvidationsperioder, og som skaleres op eller ned til den likvidationsperiode, der angives i punkt 48 for den pågældende transaktionstype, ved hjælp af kvadratroden på tiden:

Formula

hvor TM er den relevante likvidationsperiode

HM er volatilitetsjusteringen i løbet af TM

HN er volatilitetsjusteringen baseret på likvidationsperioden TN, og

| 50. | Kreditinstitutterne skal tage højde for manglende likviditet for aktiver af lavere kvalitet. Likvidationsperioden reguleres i opadgående retning, når der er tvivl om sikkerhedsstillelsens likviditet. De skal også identificere tilfælde, hvor historiske data kan føre til en undervurdering af den potentielle volatilitet, f.eks. en valuta, der er knyttet til en anden valuta. Sådanne tilfælde skal håndteres ved hjælp af et stressscenario. |
| --- | --- |

50.

Kreditinstitutterne skal tage højde for manglende likviditet for aktiver af lavere kvalitet. Likvidationsperioden reguleres i opadgående retning, når der er tvivl om sikkerhedsstillelsens likviditet. De skal også identificere tilfælde, hvor historiske data kan føre til en undervurdering af den potentielle volatilitet, f.eks. en valuta, der er knyttet til en anden valuta. Sådanne tilfælde skal håndteres ved hjælp af et stressscenario.

| 51. | Den historiske observationsperiode (stikprøvemetoden) til beregning af volatilitetsjusteringer skal som et minimum være på et år. For kreditinstitutter, der bruger en vægtningsmetode eller andre metoder på den historiske observationsperiode, skal den effektive observationsperiode være på mindst et år (dvs. at den vægtede, gennemsnitlige tidsforskydning for de enkelte observationer ikke må være mindre end seks måneder). De kompetente myndigheder kan også kræve, at et kreditinstitut beregner sine volatilitetsjusteringer på baggrund af en kortere observationsperiode, hvis de kompetente myndigheder skønner, at dette kan begrundes med en kraftig stigning i prisvolatiliteten. |
| --- | --- |

51.

Den historiske observationsperiode (stikprøvemetoden) til beregning af volatilitetsjusteringer skal som et minimum være på et år. For kreditinstitutter, der bruger en vægtningsmetode eller andre metoder på den historiske observationsperiode, skal den effektive observationsperiode være på mindst et år (dvs. at den vægtede, gennemsnitlige tidsforskydning for de enkelte observationer ikke må være mindre end seks måneder). De kompetente myndigheder kan også kræve, at et kreditinstitut beregner sine volatilitetsjusteringer på baggrund af en kortere observationsperiode, hvis de kompetente myndigheder skønner, at dette kan begrundes med en kraftig stigning i prisvolatiliteten.

| 52. | Kreditinstitutterne skal ajourføre deres data mindst en gang hver tredje måned og skal også foretage en fornyet vurdering, når der forekommer betydelige ændringer i markedspriserne. Dette indebærer, at volatilitetsjusteringer skal beregnes mindst hver tredje måned. |
| --- | --- |

52.

Kreditinstitutterne skal ajourføre deres data mindst en gang hver tredje måned og skal også foretage en fornyet vurdering, når der forekommer betydelige ændringer i markedspriserne. Dette indebærer, at volatilitetsjusteringer skal beregnes mindst hver tredje måned.

Kvalitative kriterier

| 53. | Volatilitetsestimaterne skal bruges i kreditinstituttets daglige risikostyring, herunder i forhold til dets interne grænse for engagementer. |
| --- | --- |

53.

Volatilitetsestimaterne skal bruges i kreditinstituttets daglige risikostyring, herunder i forhold til dets interne grænse for engagementer.

| 54. | Hvis likvidationsperioden, som kreditinstituttet bruger i sin daglige risikostyring, er længere end angivet i denne del for den pågældende transaktionstype, skal kreditinstituttets volatilitetsjusteringer skaleres op ved hjælp af formlen med kvadratroden på tiden som beskrevet i punkt 49. |
| --- | --- |

54.

Hvis likvidationsperioden, som kreditinstituttet bruger i sin daglige risikostyring, er længere end angivet i denne del for den pågældende transaktionstype, skal kreditinstituttets volatilitetsjusteringer skaleres op ved hjælp af formlen med kvadratroden på tiden som beskrevet i punkt 49.

| 55. | Kreditinstituttet skal have etablerede procedurer for overvågning og sikring af overholdelsen af et dokumenteret sæt af politikker og kontroller til brug i dets system til estimater af volatilitetsjusteringer samt for integration af sådanne estimater i dets risikostyringsproces. |
| --- | --- |

55.

Kreditinstituttet skal have etablerede procedurer for overvågning og sikring af overholdelsen af et dokumenteret sæt af politikker og kontroller til brug i dets system til estimater af volatilitetsjusteringer samt for integration af sådanne estimater i dets risikostyringsproces.

| 56. | Der skal regelmæssigt foretages en uafhængig gennemgang af kreditinstituttets system for estimater af volatilitetsjusteringer i forbindelse med kreditinstituttets egen interne revisionsprocedure. Der skal foretages en revision af det samlede system for estimater af volatilitetsjusteringer og integration af disse justeringer i kreditinstituttets risikostyringsproces mindst en gang om året, og denne skal som et minimum omfatte:






  a) | integration af de estimerede volatilitetsjusteringer i den daglige risikostyring |
| --- | --- | --- |

56.

Der skal regelmæssigt foretages en uafhængig gennemgang af kreditinstituttets system for estimater af volatilitetsjusteringer i forbindelse med kreditinstituttets egen interne revisionsprocedure. Der skal foretages en revision af det samlede system for estimater af volatilitetsjusteringer og integration af disse justeringer i kreditinstituttets risikostyringsproces mindst en gang om året, og denne skal som et minimum omfatte:

a)

integration af de estimerede volatilitetsjusteringer i den daglige risikostyring

| b) | validering af eventuelle væsentlige ændringer i proceduren for estimater af volatilitetsjusteringer |
| --- | --- |

b)

validering af eventuelle væsentlige ændringer i proceduren for estimater af volatilitetsjusteringer

| c) | kontrol af relevansen, rettidigheden og troværdigheden af datakilder, der benyttes inden for systemet til estimering af volatilitetsjusteringer, herunder sådanne datakilders uafhængighed, og |
| --- | --- |

c)

kontrol af relevansen, rettidigheden og troværdigheden af datakilder, der benyttes inden for systemet til estimering af volatilitetsjusteringer, herunder sådanne datakilders uafhængighed, og

| d) | nøjagtigheden og relevansen af de antagelser, der ligger til grund for volatiliteten. |
| --- | --- |

d)

nøjagtigheden og relevansen af de antagelser, der ligger til grund for volatiliteten.

iii)   Opskalering af volatilitetsjusteringer

| 57. | De volatilitetsjusteringer, der beskrives i punkt 36-41, er de volatilitetsjusteringer, der skal anvendes, når der anvendes daglige fornyede værdiansættelser. Når et kreditinstitut anvender sine egne estimater af volatilitetsjusteringer i overensstemmelse med punkt 42-56, skal disse i første omgang beregnes på grundlag af den daglige værdiansættelse. Hvis værdiansættelsen sker mindre hyppigt end dagligt, skal der anvendes større volatilitetsjusteringer. Disse beregnes ved at opskalere den daglige værdiansættelse af volatilitetsjusteringerne ved hjælp af følgende formel for »kvadratroden af tiden«:



  hvor:
  H er den volatilitetsjustering, der skal anvendes
  HM er volatilitetsjusteringen, når der anvendes daglig værdiansættelse
  NR er det faktiske antal hverdage mellem værdiansættelserne
  TM er likvidationsperioden for den pågældende transaktionstype. |
| --- | --- |

57.

De volatilitetsjusteringer, der beskrives i punkt 36-41, er de volatilitetsjusteringer, der skal anvendes, når der anvendes daglige fornyede værdiansættelser. Når et kreditinstitut anvender sine egne estimater af volatilitetsjusteringer i overensstemmelse med punkt 42-56, skal disse i første omgang beregnes på grundlag af den daglige værdiansættelse. Hvis værdiansættelsen sker mindre hyppigt end dagligt, skal der anvendes større volatilitetsjusteringer. Disse beregnes ved at opskalere den daglige værdiansættelse af volatilitetsjusteringerne ved hjælp af følgende formel for »kvadratroden af tiden«:

Formula

hvor:

H er den volatilitetsjustering, der skal anvendes

HM er volatilitetsjusteringen, når der anvendes daglig værdiansættelse

NR er det faktiske antal hverdage mellem værdiansættelserne

TM er likvidationsperioden for den pågældende transaktionstype.

iv)   Betingelser for anvendelse af en 0 % volatilitetsjustering

| 58. | Når et kreditinstitut i forbindelse med genkøbstransaktioner og indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer anvender tilsynsmetoden til beregning af volatilitetsjusteringer eller metoden med egne estimater, og hvor betingelserne i litra a)-h) er opfyldt, kan kreditinstitutter i stedet for at benytte de volatilitetsjusteringer, der er beregnet i henhold til punkt 34-57, anvende en volatilitetsjustering på 0 %. Denne mulighed gælder ikke for kreditinstitutter, der anvender metoden med interne modeller, som beskrives i punkt 12-21.






  a) | Såvel engagementet som sikkerhedsstillelsen er kontanter eller gældsbeviser, udstedt af centralregeringer eller centralbanker, i den i del 1, punkt 7, litra b), anvendte betydning, og som er anerkendt til en risikovægtning på 0 % i henhold til artikel 78-83. |
| --- | --- | --- |

58.

Når et kreditinstitut i forbindelse med genkøbstransaktioner og indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer anvender tilsynsmetoden til beregning af volatilitetsjusteringer eller metoden med egne estimater, og hvor betingelserne i litra a)-h) er opfyldt, kan kreditinstitutter i stedet for at benytte de volatilitetsjusteringer, der er beregnet i henhold til punkt 34-57, anvende en volatilitetsjustering på 0 %. Denne mulighed gælder ikke for kreditinstitutter, der anvender metoden med interne modeller, som beskrives i punkt 12-21.

a)

Såvel engagementet som sikkerhedsstillelsen er kontanter eller gældsbeviser, udstedt af centralregeringer eller centralbanker, i den i del 1, punkt 7, litra b), anvendte betydning, og som er anerkendt til en risikovægtning på 0 % i henhold til artikel 78-83.

| b) | Engagementet og sikkerhedsstillelsen er i samme valuta. |
| --- | --- |

b)

Engagementet og sikkerhedsstillelsen er i samme valuta.

| c) | Enten er transaktionens løbetid højst en dag, eller både engagementet og sikkerhedsstillelsen er genstand for daglig værdiansættelse til markedsværdi eller daglig fastsættelse af margen. |
| --- | --- |

c)

Enten er transaktionens løbetid højst en dag, eller både engagementet og sikkerhedsstillelsen er genstand for daglig værdiansættelse til markedsværdi eller daglig fastsættelse af margen.

| d) | Tidsrummet mellem den seneste værdiansættelse til markedsværdi før modpartens manglende fastsættelse af margen og likvidationen af sikkerhedsstillelsen må højst være fire hverdage. |
| --- | --- |

d)

Tidsrummet mellem den seneste værdiansættelse til markedsværdi før modpartens manglende fastsættelse af margen og likvidationen af sikkerhedsstillelsen må højst være fire hverdage.

| e) | Transaktionen afregnes ved hjælp af et anerkendt afregningssystem for den pågældende transaktionstype. |
| --- | --- |

e)

Transaktionen afregnes ved hjælp af et anerkendt afregningssystem for den pågældende transaktionstype.

| f) | Dokumentationen for aftalen er en standardmarkedsdokumentation for genkøbstransaktioner eller indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer for de pågældende værdipapirer. |
| --- | --- |

f)

Dokumentationen for aftalen er en standardmarkedsdokumentation for genkøbstransaktioner eller indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer for de pågældende værdipapirer.

| g) | Transaktionen er omfattet af dokumentation, hvori det angives, at hvis modparten undlader at opfylde en forpligtelse til at aflevere kontanter eller værdipapirer eller til at fastsætte margenen eller på anden måde misligholder aftalen, kan transaktionen afsluttes med øjeblikkelig virkning, og |
| --- | --- |

g)

Transaktionen er omfattet af dokumentation, hvori det angives, at hvis modparten undlader at opfylde en forpligtelse til at aflevere kontanter eller værdipapirer eller til at fastsætte margenen eller på anden måde misligholder aftalen, kan transaktionen afsluttes med øjeblikkelig virkning, og

| h) | Modparten betragtes som en »central markedsaktør« af de kompetente myndigheder. Centrale markedsaktører omfatter følgende enheder:






  — | de i del 1, punkt 7, litra b), nævnte enheder, med hvilke engagementer tillægges en risikovægtning på 0 % i henhold til artikel 78-83 |
| --- | --- | --- |

h)

Modparten betragtes som en »central markedsaktør« af de kompetente myndigheder. Centrale markedsaktører omfatter følgende enheder:

—

de i del 1, punkt 7, litra b), nævnte enheder, med hvilke engagementer tillægges en risikovægtning på 0 % i henhold til artikel 78-83

| — | institutioner |
| --- | --- |

—

institutioner

| — | andre finansielle virksomheder (herunder forsikringsselskaber), med hvilke engagementer tillægges en risikovægtning på 20 % i henhold til artikel 78-83, eller som, når der er tale om kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer og forventede tab i henhold til artikel 83-89, ikke har en kreditvurdering foretaget af et anerkendt ECAI, og som internt betragtes som havende en sandsynlighed for misligholdelse svarende til den, der er knyttet til kreditvurderinger foretaget af ECAI'er, som de kompetente myndigheder betragter som havende en kreditkvalitet på trin 2 eller derover i henhold til bestemmelserne om risikovægtning af engagementer med selskaber i henhold til artikel 78-83 |
| --- | --- |

—

andre finansielle virksomheder (herunder forsikringsselskaber), med hvilke engagementer tillægges en risikovægtning på 20 % i henhold til artikel 78-83, eller som, når der er tale om kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer og forventede tab i henhold til artikel 83-89, ikke har en kreditvurdering foretaget af et anerkendt ECAI, og som internt betragtes som havende en sandsynlighed for misligholdelse svarende til den, der er knyttet til kreditvurderinger foretaget af ECAI'er, som de kompetente myndigheder betragter som havende en kreditkvalitet på trin 2 eller derover i henhold til bestemmelserne om risikovægtning af engagementer med selskaber i henhold til artikel 78-83

| — | regulerede kollektive investeringsforetagender, der er underlagt kapitalkrav eller krav vedrørende gæld i forhold til egenkapitalen |
| --- | --- |

—

regulerede kollektive investeringsforetagender, der er underlagt kapitalkrav eller krav vedrørende gæld i forhold til egenkapitalen

| — | regulerede pensionsfonde og |
| --- | --- |

—

regulerede pensionsfonde og

| — | anerkendte clearingorganisationer. |
| --- | --- |

—

anerkendte clearingorganisationer.

| 59. | Når en kompetent myndighed giver tilladelse til, at behandlingen i henhold til punkt 58 kan anvendes på genkøbstransaktioner eller indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer, der udstedes af dens hjemlige regering, kan andre kompetente myndigheder vælge at give kreditinstitutter, der er etableret på deres retsområde, tilladelse til at anvende samme metode på de samme transaktioner. |
| --- | --- |

59.

Når en kompetent myndighed giver tilladelse til, at behandlingen i henhold til punkt 58 kan anvendes på genkøbstransaktioner eller indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer, der udstedes af dens hjemlige regering, kan andre kompetente myndigheder vælge at give kreditinstitutter, der er etableret på deres retsområde, tilladelse til at anvende samme metode på de samme transaktioner.

c)   Beregning af størrelsen af de risikovægtede engagementer og forventede tab

Standardmetoden

| 60. | E* som beregnet i henhold til punkt 33 anvendes som engagementets værdi i forbindelse med artikel 80. I forbindelse med ikke-balanceførte poster opført i bilag II anvendes E* som den værdi, de i artikel 78, stk. 1, anførte procentsatser anvendes på, for at nå frem til engagementets værdi. |
| --- | --- |

60.

E* som beregnet i henhold til punkt 33 anvendes som engagementets værdi i forbindelse med artikel 80. I forbindelse med ikke-balanceførte poster opført i bilag II anvendes E* som den værdi, de i artikel 78, stk. 1, anførte procentsatser anvendes på, for at nå frem til engagementets værdi.

IRB-metoden

| 61. | LGD* (det faktiske tab i tilfælde af misligholdelse — »Loss Given Default«) beregnet som beskrevet i dette punkt anvendes som LGD med henblik på bilag VII.
  LGD* = LGD × [(E*/E]
  hvor
  LGD er tabet i tilfælde af misligholdelse, der ville finde anvendelse på engagementer i henhold til artikel 84-89, hvis engagementet ikke var sikret
  E er engagementets værdi som skrevet i henhold til punkt 33
  E* er som beregnet i henhold til punkt 33. |
| --- | --- |

61.

LGD* (det faktiske tab i tilfælde af misligholdelse — »Loss Given Default«) beregnet som beskrevet i dette punkt anvendes som LGD med henblik på bilag VII.

LGD* = LGD × [(E*/E]

hvor

LGD er tabet i tilfælde af misligholdelse, der ville finde anvendelse på engagementer i henhold til artikel 84-89, hvis engagementet ikke var sikret

E er engagementets værdi som skrevet i henhold til punkt 33

E* er som beregnet i henhold til punkt 33.

1.5.   Andre anerkendte sikkerhedsstillelser under artikel 84-89

1.5.1.   Værdiansættelse

A.   Sikkerhedsstillelse i form af fast ejendom

| 62. | Ejendommen skal være vurderet til markedsværdien eller derunder af en uafhængig valuar. I medlemsstater, der har fastsat stramme kriterier for vurderingen af belåningsværdien i lovgivningsmæssige eller administrative bestemmelser, kan ejendommen i stedet være vurderet til belåningsværdien eller derunder af en uafhængig valuar. |
| --- | --- |

62.

Ejendommen skal være vurderet til markedsværdien eller derunder af en uafhængig valuar. I medlemsstater, der har fastsat stramme kriterier for vurderingen af belåningsværdien i lovgivningsmæssige eller administrative bestemmelser, kan ejendommen i stedet være vurderet til belåningsværdien eller derunder af en uafhængig valuar.

| 63. | Ved »markedsværdien« forstås det skønnede beløb, som ejendommen kan handles til på værdiansættelsesdatoen ved en uafhængig transaktion mellem en interesseret køber og en interesseret sælger efter korrekt markedsføring, hvor parterne hver især har handlet på et velinformeret grundlag, med forsigtighed og uden tvang. Markedsværdien skal dokumenteres på en gennemsigtig og klar måde. |
| --- | --- |

63.

Ved »markedsværdien« forstås det skønnede beløb, som ejendommen kan handles til på værdiansættelsesdatoen ved en uafhængig transaktion mellem en interesseret køber og en interesseret sælger efter korrekt markedsføring, hvor parterne hver især har handlet på et velinformeret grundlag, med forsigtighed og uden tvang. Markedsværdien skal dokumenteres på en gennemsigtig og klar måde.

| 64. | Ved »belåningsværdi« forstås ejendommens værdi som fastsat gennem en forsigtig vurdering af de fremtidige muligheder for at sælge under hensyn til bl.a. ejendommens holdbarhed på lang sigt, de almindelige og de lokale markedsforhold, den nuværende brug og alternative anvendelsesmuligheder for ejendommen. Ved vurderingen af belåningsværdien må der ikke tages hensyn til spekulative elementer. Belåningsværdien skal dokumenteres på en gennemsigtig og klar måde. |
| --- | --- |

64.

Ved »belåningsværdi« forstås ejendommens værdi som fastsat gennem en forsigtig vurdering af de fremtidige muligheder for at sælge under hensyn til bl.a. ejendommens holdbarhed på lang sigt, de almindelige og de lokale markedsforhold, den nuværende brug og alternative anvendelsesmuligheder for ejendommen. Ved vurderingen af belåningsværdien må der ikke tages hensyn til spekulative elementer. Belåningsværdien skal dokumenteres på en gennemsigtig og klar måde.

| 65. | Værdien af sikkerhedsstillelsen er markedsværdien eller belåningsværdien, for hvilken der er foretaget en nedskrivning, der afspejler resultaterne af det tilsyn, der kræves i henhold til del 2, punkt 8, samt for at tage hensyn til eventuelle foranstående krav på ejendommen. |
| --- | --- |

65.

Værdien af sikkerhedsstillelsen er markedsværdien eller belåningsværdien, for hvilken der er foretaget en nedskrivning, der afspejler resultaterne af det tilsyn, der kræves i henhold til del 2, punkt 8, samt for at tage hensyn til eventuelle foranstående krav på ejendommen.

B.   Fordringer

| 66. | Værdien af fordringer er værdien af det udestående beløb. |
| --- | --- |

66.

Værdien af fordringer er værdien af det udestående beløb.

C.   Anden fysisk sikkerhedsstillelse

| 67. | Formuegodet vurderes til markedsværdien — dvs. det skønnede beløb, som formuegodet kan handles til på værdiansættelsesdatoen i en uafhængig transaktion mellem en interesseret køber og en interesseret sælger. |
| --- | --- |

67.

Formuegodet vurderes til markedsværdien — dvs. det skønnede beløb, som formuegodet kan handles til på værdiansættelsesdatoen i en uafhængig transaktion mellem en interesseret køber og en interesseret sælger.

1.5.2.   Beregning af størrelsen af de risikovægtede engagementer og forventede tab

A.   Generel behandling

| 68. | Som LGD* (tab i tilfælde af misligholdelse — »Loss Given Default«) beregnet som beskrevet i punkt 69-72 anvendes LGD som angivet i bilag VII. |
| --- | --- |

68.

Som LGD* (tab i tilfælde af misligholdelse — »Loss Given Default«) beregnet som beskrevet i punkt 69-72 anvendes LGD som angivet i bilag VII.

| 69. | Når forholdet mellem sikkerhedsstillelsens værdi (C) og engagementets værdi (E) ligger under et tærskelniveau på C* (det krævede minimumsniveau for sikkerhedsstillelsen for engagementet) som angivet i tabel 5, er LGD* lig med LGD som fastsat i bilag VII for usikrede engagementer med modparten. |
| --- | --- |

69.

Når forholdet mellem sikkerhedsstillelsens værdi (C) og engagementets værdi (E) ligger under et tærskelniveau på C* (det krævede minimumsniveau for sikkerhedsstillelsen for engagementet) som angivet i tabel 5, er LGD* lig med LGD som fastsat i bilag VII for usikrede engagementer med modparten.

| 70. | Når forholdet mellem sikkerhedsstillelsens værdi og engagementets værdi overstiger et andet og højere tærskelniveau på C** (dvs. det krævede niveau for sikkerhedsstillelse for at kunne opnå fuld anerkendelse af LGD) som angivet i tabel 5, er LGD* det i tabel 5 fastsatte. |
| --- | --- |

70.

Når forholdet mellem sikkerhedsstillelsens værdi og engagementets værdi overstiger et andet og højere tærskelniveau på C** (dvs. det krævede niveau for sikkerhedsstillelse for at kunne opnå fuld anerkendelse af LGD) som angivet i tabel 5, er LGD* det i tabel 5 fastsatte.

| 71. | Når det krævede niveau for sikkerhedsstillelse C** ikke er nået for engagementet som helhed, skal engagementet i denne forbindelse opfattes som to engagementer — en del, for hvilken det krævede niveau for sikkerhedsstillelse C** er nået, samt resten. |
| --- | --- |

71.

Når det krævede niveau for sikkerhedsstillelse C** ikke er nået for engagementet som helhed, skal engagementet i denne forbindelse opfattes som to engagementer — en del, for hvilken det krævede niveau for sikkerhedsstillelse C** er nået, samt resten.

| 72. | I tabel 5 angives det relevante LGD* samt de krævede sikkerhedsstillelsesniveauer for den sikrede del af engagementerne:
  Tabel 5
  Minimums-LGD for de sikrede dele af engagementerne | LGD* for privilegerede fordringer eller eventualfordringer | LGD* for efterstillede fordringer eller eventualfordringer | Krævet minimalt sikkerhedsstillelsesniveau for engagementet (C*) | Krævet minimalt sikkerhedsstillelsesniveau for engagementet (C**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fordringer | 35 % | 65 % | 0 % | 125 % |
| Boliger/erhvervsejendomme | 35 % | 65 % | 30 % | 140 % |
| Anden sikkerhedsstillelse | 40 % | 70 % | 30 % | 140 % |

72.

I tabel 5 angives det relevante LGD* samt de krævede sikkerhedsstillelsesniveauer for den sikrede del af engagementerne:

Tabel 5

Minimums-LGD for de sikrede dele af engagementerne

LGD* for privilegerede fordringer eller eventualfordringer

LGD* for efterstillede fordringer eller eventualfordringer

Krævet minimalt sikkerhedsstillelsesniveau for engagementet (C*)

Krævet minimalt sikkerhedsstillelsesniveau for engagementet (C**)

Fordringer

35 %

65 %

0 %

125 %

Boliger/erhvervsejendomme

35 %

65 %

30 %

140 %

Anden sikkerhedsstillelse

40 %

70 %

30 %

140 %

Indtil den 31. december 2012 kan de kompetente myndigheder undtagelsesvis og med forbehold af de i tabel 5 anførte niveauer for sikkerhedsstillelse:

| a) | lade kreditinstitutterne anvende et LGD på 30 % på privilegerede fordringer i form af leasing af erhvervsejendomme; og |
| --- | --- |

a)

lade kreditinstitutterne anvende et LGD på 30 % på privilegerede fordringer i form af leasing af erhvervsejendomme; og

| b) | lade kreditinstitutterne anvende et LGD på 35 % på privilegerede fordringer i form af leasing af udstyr |
| --- | --- |

b)

lade kreditinstitutterne anvende et LGD på 35 % på privilegerede fordringer i form af leasing af udstyr

| c) | anvende et LGD på 30 % på privilegerede fordringer, der er sikret ved bolig- eller erhvervsejendomme. |
| --- | --- |

c)

anvende et LGD på 30 % på privilegerede fordringer, der er sikret ved bolig- eller erhvervsejendomme.

Ved slutningen af denne periode tages denne undtagelsesbestemmelse op til revision.

B.   Alternativ behandling af sikkerhedsstillelse i form af fast ejendom

| 73. | I henhold til kravene i dette punkt og punkt 74 og som et alternativ til behandlingen i henhold til punkt 68-72 kan en medlemsstats kompetente myndigheder give kreditinstitutter tilladelse til at anvende en risikovægtning på 50 % på den del af engagementet, der er sikret fuldt ud med pant i boligejendomme eller erhvervsejendomme, der er beliggende på medlemsstatens område, hvis det er godtgjort, at de relevante markeder er veludviklede og veletablerede med tabsprocenter på udlån med sikkerhed i henholdsvis boligejendomme og erhvervsejendomme, der ikke overstiger følgende niveauer:






  a) | tab i forbindelse med udlån med sikkerhed i boligejendomme eller erhvervsejendomme på op til 50 % af markedsværdien (eller 60 % af belåningsværdien, hvor det er relevant, og hvis denne er lavere) et niveau på 0,3 % af de udestående lån med sikkerhed i denne type ejendomme i et givet år, og |
| --- | --- | --- |

73.

I henhold til kravene i dette punkt og punkt 74 og som et alternativ til behandlingen i henhold til punkt 68-72 kan en medlemsstats kompetente myndigheder give kreditinstitutter tilladelse til at anvende en risikovægtning på 50 % på den del af engagementet, der er sikret fuldt ud med pant i boligejendomme eller erhvervsejendomme, der er beliggende på medlemsstatens område, hvis det er godtgjort, at de relevante markeder er veludviklede og veletablerede med tabsprocenter på udlån med sikkerhed i henholdsvis boligejendomme og erhvervsejendomme, der ikke overstiger følgende niveauer:

a)

tab i forbindelse med udlån med sikkerhed i boligejendomme eller erhvervsejendomme på op til 50 % af markedsværdien (eller 60 % af belåningsværdien, hvor det er relevant, og hvis denne er lavere) et niveau på 0,3 % af de udestående lån med sikkerhed i denne type ejendomme i et givet år, og

| b) | de samlede tab på udlån med sikkerhed i henholdsvis bolig- eller erhvervsejendomme et niveau på højst 0,5 % af de udestående realkreditlån med sikkerhed i den pågældende form for fast ejendom i et givet år. |
| --- | --- |

b)

de samlede tab på udlån med sikkerhed i henholdsvis bolig- eller erhvervsejendomme et niveau på højst 0,5 % af de udestående realkreditlån med sikkerhed i den pågældende form for fast ejendom i et givet år.

| 74. | Hvis en af betingelserne i punkt 73 ikke er opfyldt i et givet år, ophæves muligheden for at anvende denne behandling, indtil betingelserne er opfyldt i et efterfølgende år. |
| --- | --- |

74.

Hvis en af betingelserne i punkt 73 ikke er opfyldt i et givet år, ophæves muligheden for at anvende denne behandling, indtil betingelserne er opfyldt i et efterfølgende år.

| 75. | De kompetente myndigheder, som ikke giver godkendelse til behandlingen i henhold til punkt 73, kan give kreditinstitutter tilladelse til at tillægge risikovægte, der er tilladt i henhold til denne behandling, for engagementer med sikkerhed i henholdsvis bolig- eller erhvervsejendomme, der er placeret på de medlemsstaters område, hvis kompetente myndigheder giver tilladelse til denne behandling i henhold til de samme betingelser, som er gældende i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

75.

De kompetente myndigheder, som ikke giver godkendelse til behandlingen i henhold til punkt 73, kan give kreditinstitutter tilladelse til at tillægge risikovægte, der er tilladt i henhold til denne behandling, for engagementer med sikkerhed i henholdsvis bolig- eller erhvervsejendomme, der er placeret på de medlemsstaters område, hvis kompetente myndigheder giver tilladelse til denne behandling i henhold til de samme betingelser, som er gældende i den pågældende medlemsstat.

1.6.   Beregning af størrelsen af de risikovægtede engagementer og forventede tab ved blandede puljer af sikkerhedsstillelse

| 76. | Når størrelsen af de risikovægtede engagementer og størrelsen af de forventede tab beregnes i henhold til artikel 84-89, og engagementet sikres med både finansiel sikkerhedsstillelse og andre anerkendte former for sikkerhedsstillelse, beregnes LGD* (de faktiske tab i tilfælde af misligholdelse), som skal anvendes som LGD i forbindelse med bilag VII, som følger. |
| --- | --- |

76.

Når størrelsen af de risikovægtede engagementer og størrelsen af de forventede tab beregnes i henhold til artikel 84-89, og engagementet sikres med både finansiel sikkerhedsstillelse og andre anerkendte former for sikkerhedsstillelse, beregnes LGD* (de faktiske tab i tilfælde af misligholdelse), som skal anvendes som LGD i forbindelse med bilag VII, som følger.

| 77. | Det kræves, at kreditinstituttet opdeler engagementets volatilitetsjusterede værdi (dvs. værdien efter anvendelse af volatilitetsjustering som angivet i punkt 33) i dele, der hver især dækkes af kun én type sikkerhedsstillelse. Det vil sige, at kreditinstituttet skal opdele engagementet i en del, der dækkes af en anerkendt finansiel sikkerhedsstillelse, en del, der dækkes af fordringer, dele, der dækkes af sikkerhed i form af erhvervsejendomme og/eller boligejendomme, en del, der er dækket af andre typer af anerkendt sikkerhedsstillelse, samt den usikrede del. |
| --- | --- |

77.

Det kræves, at kreditinstituttet opdeler engagementets volatilitetsjusterede værdi (dvs. værdien efter anvendelse af volatilitetsjustering som angivet i punkt 33) i dele, der hver især dækkes af kun én type sikkerhedsstillelse. Det vil sige, at kreditinstituttet skal opdele engagementet i en del, der dækkes af en anerkendt finansiel sikkerhedsstillelse, en del, der dækkes af fordringer, dele, der dækkes af sikkerhed i form af erhvervsejendomme og/eller boligejendomme, en del, der er dækket af andre typer af anerkendt sikkerhedsstillelse, samt den usikrede del.

| 78. | LGD* for hver del af engagementet beregnes separat i henhold til de relevante bestemmelser i dette bilag. |
| --- | --- |

78.

LGD* for hver del af engagementet beregnes separat i henhold til de relevante bestemmelser i dette bilag.

1.7.   Andre typer af finansieret kreditrisikoafdækning

1.7.1.   Depoter hos tredjepartsinstitutter

| 79. | Når betingelserne i del 2, punkt 12, er opfyldt, kan kreditrisikoafdækning, der er omfattet af bestemmelserne i del 1, punkt 23, behandles som en garanti stillet af tredjepartsinstituttet. |
| --- | --- |

79.

Når betingelserne i del 2, punkt 12, er opfyldt, kan kreditrisikoafdækning, der er omfattet af bestemmelserne i del 1, punkt 23, behandles som en garanti stillet af tredjepartsinstituttet.

1.7.2.   Livsforsikringspolicer pantsat hos det långivende kreditinstitut

| 80. | Når betingelserne i del 2, punkt 13, er opfyldt, kan kreditrisikoafdækning, der er omfattet af bestemmelserne i del 1, punkt 24, behandles som sikkerhed stillet af den virksomhed, der udbyder livsforsikringen. Værdien af den anerkendte kreditrisikoafdækning er livsforsikringspolicens tilbagekøbsværdi. |
| --- | --- |

80.

Når betingelserne i del 2, punkt 13, er opfyldt, kan kreditrisikoafdækning, der er omfattet af bestemmelserne i del 1, punkt 24, behandles som sikkerhed stillet af den virksomhed, der udbyder livsforsikringen. Værdien af den anerkendte kreditrisikoafdækning er livsforsikringspolicens tilbagekøbsværdi.

1.7.3.   Institutionelle instrumenter, der genkøbes på anmodning

| 81. | Instrumenter, der er anerkendt i henhold til del 1, punkt 25, kan behandles som en garanti stillet af det udstedende institut. |
| --- | --- |

81.

Instrumenter, der er anerkendt i henhold til del 1, punkt 25, kan behandles som en garanti stillet af det udstedende institut.

| 82. | Værdien fastsættes af den anerkendte kreditrisikoafdækning som følger:






  a) | når instrumentet vil blive genkøbt til pålydende værdi, er værdien af sikkerhedsstillelsen dette beløb |
| --- | --- | --- |

82.

Værdien fastsættes af den anerkendte kreditrisikoafdækning som følger:

a)

når instrumentet vil blive genkøbt til pålydende værdi, er værdien af sikkerhedsstillelsen dette beløb

| b) | når instrumentet vil blive genkøbt til markedsprisen, er værdien af sikkerhedsstillelsen instrumentets værdi vurderet på samme måde som de gældsbeviser, der angives i del 1, punkt 8. |
| --- | --- |

b)

når instrumentet vil blive genkøbt til markedsprisen, er værdien af sikkerhedsstillelsen instrumentets værdi vurderet på samme måde som de gældsbeviser, der angives i del 1, punkt 8.

2.   UFINANSIERET KREDITRISIKOAFDÆKNING

2.1.   Værdiansættelse

| 83. | Værdien af ufinansieret kreditrisikoafdækning (G) er det beløb, som udstederen har garanteret at ville udbetale, hvis låntager misligholder aftalen eller ikke betaler, eller hvis andre, nærmere bestemte kreditbegivenheder indtræffer. Ved kreditderivater, der ikke som kreditbegivenhed har medtaget en omlægning af den underliggende fordring, herunder eftergivelse eller udskydelse af tilbagebetaling af hovedstol, renter eller gebyrer, der fører til en kreditbegivenhed (f.eks. værdiregulering, foretagelse af værdiregulering eller anden tilsvarende debet på driftsregnskabet):






  a) | skal værdien af kreditrisikoafdækningen som beregnet i henhold til første punktum under dette punkt reduceres med 40 %, hvis det beløb, udstederen har garanteret at ville udbetale, ikke er højere end engagementets værdi, eller |
| --- | --- | --- |

83.

Værdien af ufinansieret kreditrisikoafdækning (G) er det beløb, som udstederen har garanteret at ville udbetale, hvis låntager misligholder aftalen eller ikke betaler, eller hvis andre, nærmere bestemte kreditbegivenheder indtræffer. Ved kreditderivater, der ikke som kreditbegivenhed har medtaget en omlægning af den underliggende fordring, herunder eftergivelse eller udskydelse af tilbagebetaling af hovedstol, renter eller gebyrer, der fører til en kreditbegivenhed (f.eks. værdiregulering, foretagelse af værdiregulering eller anden tilsvarende debet på driftsregnskabet):

a)

skal værdien af kreditrisikoafdækningen som beregnet i henhold til første punktum under dette punkt reduceres med 40 %, hvis det beløb, udstederen har garanteret at ville udbetale, ikke er højere end engagementets værdi, eller

| b) | hvis det beløb, udstederen har garanteret at ville udbetale, er højere end engagementets værdi, skal værdien af kreditrisikoafdækningen ikke være højere end 60 % af engagementets værdi. |
| --- | --- |

b)

hvis det beløb, udstederen har garanteret at ville udbetale, er højere end engagementets værdi, skal værdien af kreditrisikoafdækningen ikke være højere end 60 % af engagementets værdi.

| 84. | Når den ufinansierede kreditrisikoafdækning er denomineret i en anden valuta end den valuta, hvori engagementet er denomineret (manglende valutamatch), reduceres værdien af kreditrisikoafdækningen gennem anvendelse af en volatilitetsjustering HFX defineret som følger:
  G* = G × (1-HFX)
  hvor:
  G er den pålydende værdi af kreditrisikoafdækningen
  G* er G reguleret for en eventuel kursrisiko, og
  Hfx er volatilitetsjusteringen, når der foreligger manglende valutamatch mellem kreditrisikoafdækningen og den underliggende fordring.
  Når der ikke foreligger manglende valutamatch, er
  G* = G |
| --- | --- |

84.

Når den ufinansierede kreditrisikoafdækning er denomineret i en anden valuta end den valuta, hvori engagementet er denomineret (manglende valutamatch), reduceres værdien af kreditrisikoafdækningen gennem anvendelse af en volatilitetsjustering HFX defineret som følger:

G* = G × (1-HFX)

hvor:

G er den pålydende værdi af kreditrisikoafdækningen

G* er G reguleret for en eventuel kursrisiko, og

Hfx er volatilitetsjusteringen, når der foreligger manglende valutamatch mellem kreditrisikoafdækningen og den underliggende fordring.

Når der ikke foreligger manglende valutamatch, er

G* = G

| 85. | De volatilitetsjusteringer, der skal anvendes i tilfælde af manglende valutamatch, kan beregnes efter tilsynsmetoden for volatilitetsjusteringer eller metoden med egne estimater som beskrevet i punkt 34-57. |
| --- | --- |

85.

De volatilitetsjusteringer, der skal anvendes i tilfælde af manglende valutamatch, kan beregnes efter tilsynsmetoden for volatilitetsjusteringer eller metoden med egne estimater som beskrevet i punkt 34-57.

2.2.   Beregning af størrelsen af de risikovægtede engagementer og størrelsen af de forventede tab

2.2.1.   Delvis risikoafdækning — tranching

| 86. | Når kreditinstituttet overfører en del af risikoen ved et lån i en eller flere trancher, finder bestemmelserne i artikel 94-101 anvendelse. Tærskelværdier for betalinger, under hvilke der ikke foretages nogen udbetaling i tilfælde af tab, anses for at svare til de ikke-afhændede »first loss«-positioner og indebærer en trancheinddelt risikooverførsel. |
| --- | --- |

86.

Når kreditinstituttet overfører en del af risikoen ved et lån i en eller flere trancher, finder bestemmelserne i artikel 94-101 anvendelse. Tærskelværdier for betalinger, under hvilke der ikke foretages nogen udbetaling i tilfælde af tab, anses for at svare til de ikke-afhændede »first loss«-positioner og indebærer en trancheinddelt risikooverførsel.

2.2.2.   Standardmetoden

A.   Fuld risikoafdækning

| 87. | I forbindelse med artikel 80 er g den risikovægt, der skal anvendes for et engagement, der er fuldt afdækket af ufinansieret risikoafdækning (GA),
  hvor:
  g er risikovægten for engagementer med udstederen som angivet i henhold til artikel 78-83; og
  GA er værdien af G* som beregnet i henhold til punkt 84 og videre justeret for manglende løbetidsmatch som angivet i del 4. |
| --- | --- |

87.

I forbindelse med artikel 80 er g den risikovægt, der skal anvendes for et engagement, der er fuldt afdækket af ufinansieret risikoafdækning (GA),

hvor:

g er risikovægten for engagementer med udstederen som angivet i henhold til artikel 78-83; og

GA er værdien af G* som beregnet i henhold til punkt 84 og videre justeret for manglende løbetidsmatch som angivet i del 4.

B.   Delvis risikoafdækning — samme prioritet

| 88. | Når det afdækkede beløb er lavere end engagementets værdi, og de afdækkede og ikke-afdækkede dele har samme prioritet — dvs. kreditinstituttet og udstederen af risikoafdækningen deles prorata om tab, tillades der en forholdsmæssig, lovgivningsbestemt kapitalfritagelse. I forbindelse med artikel 80 beregnes de enkelte engagementers risikovægtede værdi efter følgende formel:
  (E-GA) × r + GA × g
  hvor:
  E er engagementets værdi
  GA er værdien af G* som beregnet i henhold til punkt 84 og videre justeret for manglende løbetidsmatch som angivet i del 4
  r er risikovægten for engagementer over for låntager som angivet i henhold til artikel 78-83
  g er risikovægten for engagementer med udstederen som angivet i henhold til artikel 78-83. |
| --- | --- |

88.

Når det afdækkede beløb er lavere end engagementets værdi, og de afdækkede og ikke-afdækkede dele har samme prioritet — dvs. kreditinstituttet og udstederen af risikoafdækningen deles prorata om tab, tillades der en forholdsmæssig, lovgivningsbestemt kapitalfritagelse. I forbindelse med artikel 80 beregnes de enkelte engagementers risikovægtede værdi efter følgende formel:

(E-GA) × r + GA × g

hvor:

E er engagementets værdi

GA er værdien af G* som beregnet i henhold til punkt 84 og videre justeret for manglende løbetidsmatch som angivet i del 4

r er risikovægten for engagementer over for låntager som angivet i henhold til artikel 78-83

g er risikovægten for engagementer med udstederen som angivet i henhold til artikel 78-83.

C.   Statslige garantier

| 89. | De kompetente myndigheder kan udvide behandlingen i henhold til bilag VI, del 1, punkt 4 og 5, til at omfatte engagementer eller dele af engagementer, der garanteres af centralregeringen eller centralbanken, når sikkerheden er denomineret i låntagerens nationale valuta, og engagementet finansieres i samme valuta. |
| --- | --- |

89.

De kompetente myndigheder kan udvide behandlingen i henhold til bilag VI, del 1, punkt 4 og 5, til at omfatte engagementer eller dele af engagementer, der garanteres af centralregeringen eller centralbanken, når sikkerheden er denomineret i låntagerens nationale valuta, og engagementet finansieres i samme valuta.

2.2.3.   IRB-metoden

Fuld risikoafdækning/delvis risikoafdækning — samme prioritet

| 90. | For den afdækkede del af engagementet (baseret på den justerede værdi af kreditrisikoafdækningen GA) kan PD i forbindelse med bilag VII, del 2, være PD for udstederen af kreditrisikoafdækningen eller en PD, der ligger mellem låntagerens og garantistillerens, hvis det ikke skønnes nødvendigt med fuld substitution. Ved efterstillede tilgodehavender og ikke-efterstillet, ufinansieret risikoafdækning kan det LGD, der anvendes i forbindelse med bilag VII, del 2, være det samme som det, der benyttes for privilegerede fordringer. |
| --- | --- |

90.

For den afdækkede del af engagementet (baseret på den justerede værdi af kreditrisikoafdækningen GA) kan PD i forbindelse med bilag VII, del 2, være PD for udstederen af kreditrisikoafdækningen eller en PD, der ligger mellem låntagerens og garantistillerens, hvis det ikke skønnes nødvendigt med fuld substitution. Ved efterstillede tilgodehavender og ikke-efterstillet, ufinansieret risikoafdækning kan det LGD, der anvendes i forbindelse med bilag VII, del 2, være det samme som det, der benyttes for privilegerede fordringer.

| 91. | For eventuelle ikke-afdækkede dele af engagementet skal PD være låntagers PD, mens LGD er LGD for det underliggende engagement. |
| --- | --- |

91.

For eventuelle ikke-afdækkede dele af engagementet skal PD være låntagers PD, mens LGD er LGD for det underliggende engagement.

| 92. | GA er værdien af G* som beregnet i henhold til punkt 84 og yderligere justeret for eventuel manglende løbetidsmatch som angivet i del 4. |
| --- | --- |

92.

GA er værdien af G* som beregnet i henhold til punkt 84 og yderligere justeret for eventuel manglende løbetidsmatch som angivet i del 4.

Del 4 — Manglende løbetidsmatch

| 1. | Ved beregning af risikovægtede engagementer forekommer manglende løbetidsmatch, når restløbetiden for kreditrisikoafdækningen er kortere end restløbetiden for det afdækkede engagement. Risikoafdækning med mindre en tre måneders restløbetid, hvor løbetiden er kortere end løbetiden for det underliggende engagement, anerkendes ikke. |
| --- | --- |

1.

Ved beregning af risikovægtede engagementer forekommer manglende løbetidsmatch, når restløbetiden for kreditrisikoafdækningen er kortere end restløbetiden for det afdækkede engagement. Risikoafdækning med mindre en tre måneders restløbetid, hvor løbetiden er kortere end løbetiden for det underliggende engagement, anerkendes ikke.

| 2. | Når der forekommer manglende løbetidsmatch, anerkendes kreditrisikoafdækningen ikke, når






  a) | den oprindelige løbetid for risikoafdækningen er under 1 år; eller |
| --- | --- | --- |

2.

Når der forekommer manglende løbetidsmatch, anerkendes kreditrisikoafdækningen ikke, når

a)

den oprindelige løbetid for risikoafdækningen er under 1 år; eller

| b) | engagementet er et kortfristet engagement, som ifølge de kompetente myndigheder er omfattet af en bundværdi på en dag snarere end på et år med hensyn til løbetiden (M) i henhold til bilag VII, del 2, punkt 14. |
| --- | --- |

b)

engagementet er et kortfristet engagement, som ifølge de kompetente myndigheder er omfattet af en bundværdi på en dag snarere end på et år med hensyn til løbetiden (M) i henhold til bilag VII, del 2, punkt 14.

1.   DEFINITION AF LØBETID

| 3. | Inden for en maksimal periode på 5 år er den effektive løbetid for det underliggende engagement den længst mulige resterende tid, før låntager efter planen skal opfylde sine forpligtelser. Med forbehold af punkt 4 er kreditrisikoafdækningens løbetid tidsrummet frem til den tidligste dato, hvor risikoafdækningen kan afsluttes. |
| --- | --- |

3.

Inden for en maksimal periode på 5 år er den effektive løbetid for det underliggende engagement den længst mulige resterende tid, før låntager efter planen skal opfylde sine forpligtelser. Med forbehold af punkt 4 er kreditrisikoafdækningens løbetid tidsrummet frem til den tidligste dato, hvor risikoafdækningen kan afsluttes.

| 4. | Når sælgeren af risikoafdækningen har mulighed for at vælge at afslutte risikoafdækningen, er risikoafdækningens løbetid tidsrummet frem til den tidligste dato, hvor denne mulighed kan benyttes. Når køberen af risikoafdækningen har mulighed for at afslutte risikoafdækningen, og betingelserne i den aftale, der ligger til grund for risikoafdækningen, indeholder et positivt incitament til, at kreditinstituttet kan afslutte transaktionen før den kontraktbestemte forfaldsdato, er risikoafdækningens løbetid den tidligste dato, hvor denne mulighed kan anvendes; ellers anses en sådan mulighed ikke for at påvirke risikoafdækningens løbetid. |
| --- | --- |

4.

Når sælgeren af risikoafdækningen har mulighed for at vælge at afslutte risikoafdækningen, er risikoafdækningens løbetid tidsrummet frem til den tidligste dato, hvor denne mulighed kan benyttes. Når køberen af risikoafdækningen har mulighed for at afslutte risikoafdækningen, og betingelserne i den aftale, der ligger til grund for risikoafdækningen, indeholder et positivt incitament til, at kreditinstituttet kan afslutte transaktionen før den kontraktbestemte forfaldsdato, er risikoafdækningens løbetid den tidligste dato, hvor denne mulighed kan anvendes; ellers anses en sådan mulighed ikke for at påvirke risikoafdækningens løbetid.

| 5. | Når der ikke er noget til hinder for, at et kreditderivat forfalder forud for en eventuel henstandsperiode i tilfælde af misligholdelse af den underliggende fordring, der træder i kraft ved manglende betaling, reduceres risikoafdækningens løbetid med samme tidsrum som henstandsperioden. |
| --- | --- |

5.

Når der ikke er noget til hinder for, at et kreditderivat forfalder forud for en eventuel henstandsperiode i tilfælde af misligholdelse af den underliggende fordring, der træder i kraft ved manglende betaling, reduceres risikoafdækningens løbetid med samme tidsrum som henstandsperioden.

2.   VÆRDIANSÆTTELSE AF RISIKOAFDÆKNINGEN

2.1.   Transaktioner omfattet af finansieret kreditrisikoafdækning — den enkle metode for finansiel sikkerhedsstillelse

| 6. | Når der er manglende match mellem engagementets løbetid og beskyttelsens løbetid, anerkendes sikkerhedsstillelsen ikke. |
| --- | --- |

6.

Når der er manglende match mellem engagementets løbetid og beskyttelsens løbetid, anerkendes sikkerhedsstillelsen ikke.

2.2.   Transaktioner omfattet af finansieret kreditrisikoafdækning — den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse

| 7. | Kreditrisikoafdækningens og engagementets løbetid skal afspejles i den justerede værdi af sikkerhedsstillelsen i henhold til følgende formel:
  CVAM = CVA × (t-t*)/(T-t*)
  hvor
  CVA er den volatilitetskorrigerede værdi af sikkerhedsstillelsen som angivet i del 3, punkt 33, eller engagementets størrelse, idet den laveste af disse to anvendes
  t er det resterende antal år frem til kreditrisikoafdækningens forfaldsdato beregnet i overensstemmelse med punkt 3-5 eller værdien af T, idet den laveste af disse to anvendes
  T er det resterende antal år frem til engagementets forfaldsdato beregnet i overensstemmelse med punkt 3-5 eller 5 år, idet den laveste af de to anvendes, og
  t* er 0,25.
  CVAM er CVA med yderligere justering for manglende løbetidsmatch, som medtages i formlen til beregning af den fuldt justerede værdi af engagementet (E*) som angivet i del 3, punkt 33. |
| --- | --- |

7.

Kreditrisikoafdækningens og engagementets løbetid skal afspejles i den justerede værdi af sikkerhedsstillelsen i henhold til følgende formel:

CVAM = CVA × (t-t*)/(T-t*)

hvor

CVA er den volatilitetskorrigerede værdi af sikkerhedsstillelsen som angivet i del 3, punkt 33, eller engagementets størrelse, idet den laveste af disse to anvendes

t er det resterende antal år frem til kreditrisikoafdækningens forfaldsdato beregnet i overensstemmelse med punkt 3-5 eller værdien af T, idet den laveste af disse to anvendes

T er det resterende antal år frem til engagementets forfaldsdato beregnet i overensstemmelse med punkt 3-5 eller 5 år, idet den laveste af de to anvendes, og

t* er 0,25.

CVAM er CVA med yderligere justering for manglende løbetidsmatch, som medtages i formlen til beregning af den fuldt justerede værdi af engagementet (E*) som angivet i del 3, punkt 33.

2.3.   Transaktioner omfattet af ufinansieret kreditrisikoafdækning

| 8. | Kreditrisikoafdækningens og engagementets løbetid skal afspejles i den justerede værdi af sikkerhedsstillelsen i henhold til følgende formel:
  GA = G* × (t-t*)/(T-t*)
  hvor:
  G* er risikoafdækningens størrelse justeret for eventuelt manglende valutamatch
  GA er G* justeret for eventuelt manglende løbetidsmatch
  t er det resterende antal år frem til kreditrisikoafdækningens forfaldsdato beregnet i overensstemmelse med punkt 3-5 eller værdien af T, idet den laveste af de to anvendes
  T er det resterende antal år frem til engagementets forfaldsdato beregnet i overensstemmelse med punkt 3-5 eller 5 år, idet den laveste af de to vælges, og
  t* er 0,25.
  GA er herefter værdien af risikoafdækningen i henhold til del 3, punkt 83-92. |
| --- | --- |

8.

Kreditrisikoafdækningens og engagementets løbetid skal afspejles i den justerede værdi af sikkerhedsstillelsen i henhold til følgende formel:

GA = G* × (t-t*)/(T-t*)

hvor:

G* er risikoafdækningens størrelse justeret for eventuelt manglende valutamatch

GA er G* justeret for eventuelt manglende løbetidsmatch

t er det resterende antal år frem til kreditrisikoafdækningens forfaldsdato beregnet i overensstemmelse med punkt 3-5 eller værdien af T, idet den laveste af de to anvendes

T er det resterende antal år frem til engagementets forfaldsdato beregnet i overensstemmelse med punkt 3-5 eller 5 år, idet den laveste af de to vælges, og

t* er 0,25.

GA er herefter værdien af risikoafdækningen i henhold til del 3, punkt 83-92.

Del 5 — Kombineret kreditrisikoreduktion i forbindelse med standardmetoden

| 1. | Når et kreditinstitut beregner størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til artikel 78-83, og der er tale om mere end én type kreditrisikoreduktion for et enkelt engagement (f.eks. et kreditinstitut har både sikkerhedsstillelse og en garanti som delvis afdækning af et engagement), skal kreditinstituttet opdele engagementet i dele, der dækkes af de forskellige typer af værktøjer til kreditrisikoreduktion (f.eks. en del, der dækkes af sikkerhedsstillelse, og en del, der dækkes af en garanti) og størrelsen af risikovægtede engagementer for hver af delene skal beregnes separat i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 78-83 og dette bilag. |
| --- | --- |

1.

Når et kreditinstitut beregner størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til artikel 78-83, og der er tale om mere end én type kreditrisikoreduktion for et enkelt engagement (f.eks. et kreditinstitut har både sikkerhedsstillelse og en garanti som delvis afdækning af et engagement), skal kreditinstituttet opdele engagementet i dele, der dækkes af de forskellige typer af værktøjer til kreditrisikoreduktion (f.eks. en del, der dækkes af sikkerhedsstillelse, og en del, der dækkes af en garanti) og størrelsen af risikovægtede engagementer for hver af delene skal beregnes separat i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 78-83 og dette bilag.

| 2. | Når kreditrisikoafdækningen fra samme udsteder har forskellige løbetider, anvendes en metode svarende til den, der beskrives i punkt 1. |
| --- | --- |

2.

Når kreditrisikoafdækningen fra samme udsteder har forskellige løbetider, anvendes en metode svarende til den, der beskrives i punkt 1.

Del 6 — Kurve af CRM-teknikker

1.   »FIRST-TO-DEFAULT«-KREDITDERIVATER

| 1. | Når et kreditinstitut opnår kreditrisikoafdækning for en række engagementer på de vilkår, at den første misligholdelse blandt engagementerne udløser forfald, og at denne kreditbegivenhed medfører kontraktens ophør, kan kreditinstituttet ændre beregningen af størrelsen af de risikovægtede engagementer og eventuelt det forventede tab på engagementet, som ved manglende kreditrisikoafdækning ville medføre det laveste risikovægtede engagement i henhold til enten artikel 78-83 eller artikel 84-89 i overensstemmelse med dette bilag, men kun hvis engagementets værdi er mindre end eller lig med værdien af kreditrisikoafdækningen. |
| --- | --- |

1.

Når et kreditinstitut opnår kreditrisikoafdækning for en række engagementer på de vilkår, at den første misligholdelse blandt engagementerne udløser forfald, og at denne kreditbegivenhed medfører kontraktens ophør, kan kreditinstituttet ændre beregningen af størrelsen af de risikovægtede engagementer og eventuelt det forventede tab på engagementet, som ved manglende kreditrisikoafdækning ville medføre det laveste risikovægtede engagement i henhold til enten artikel 78-83 eller artikel 84-89 i overensstemmelse med dette bilag, men kun hvis engagementets værdi er mindre end eller lig med værdien af kreditrisikoafdækningen.

2.   »NTH-TO-DEFAULT«-KREDITDERIVATER

| 2. | Når den n'te misligholdelse af engagementerne udløser udbetaling under kreditrisikoafdækningen, må det kreditinstitut, der erhverver risikoafdækningen, kun anerkende risikoafdækningen til beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer og eventuelt størrelsen af de forventede tab, hvis der også har været risikoafdækning af misligholdelse 1 til n – 1, eller når der allerede er forekommet n – 1 misligholdelser. I sådanne tilfælde skal metoden svare til den, der angives i punkt 1 under »first-to-default«-derivater med de nødvendige ændringer for »nth-to-default«-produkter. |
| --- | --- |

2.

Når den n'te misligholdelse af engagementerne udløser udbetaling under kreditrisikoafdækningen, må det kreditinstitut, der erhverver risikoafdækningen, kun anerkende risikoafdækningen til beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer og eventuelt størrelsen af de forventede tab, hvis der også har været risikoafdækning af misligholdelse 1 til n – 1, eller når der allerede er forekommet n – 1 misligholdelser. I sådanne tilfælde skal metoden svare til den, der angives i punkt 1 under »first-to-default«-derivater med de nødvendige ændringer for »nth-to-default«-produkter.

BILAG IX

SECURITISATION

Del 1 — Definitioner med henblik på bilag IX

| 1. | I dette bilag forstås ved:






  — | »overskydende spread«: opkrævede finansieringsudgifter og andre gebyrindtægter, der modtages i forbindelse med de securitiserede engagementer før omkostninger og udgifter |
| --- | --- | --- |

1.

I dette bilag forstås ved:

—

»overskydende spread«: opkrævede finansieringsudgifter og andre gebyrindtægter, der modtages i forbindelse med de securitiserede engagementer før omkostninger og udgifter

| — | »clean-up call option«: en kontraktbestemt option, som giver det engagementsleverende kreditinstitut mulighed for at genkøbe eller annullere securitisationspositionerne, før alle de underliggende engagementer er tilbagebetalt, når størrelsen af de udestående engagementer når under et bestemt niveau |
| --- | --- |

—

»clean-up call option«: en kontraktbestemt option, som giver det engagementsleverende kreditinstitut mulighed for at genkøbe eller annullere securitisationspositionerne, før alle de underliggende engagementer er tilbagebetalt, når størrelsen af de udestående engagementer når under et bestemt niveau

| — | »likviditetsfacilitet«: securitisationsposition, der udspringer af en kontraktmæssig aftale om at stille finansiering til rådighed for at sikre rettidige udbetalinger til investorer |
| --- | --- |

—

»likviditetsfacilitet«: securitisationsposition, der udspringer af en kontraktmæssig aftale om at stille finansiering til rådighed for at sikre rettidige udbetalinger til investorer

| — | »kirb«: 8 % af størrelsen af risikovægtede engagementer som beregnet i henhold til artikel 84-89 for de securitiserede engagementer, hvis de ikke var securitiserede, plus størrelsen af forventede tab i forbindelse med de pågældende engagementer beregnet i henhold til disse artikler |
| --- | --- |

—

»kirb«: 8 % af størrelsen af risikovægtede engagementer som beregnet i henhold til artikel 84-89 for de securitiserede engagementer, hvis de ikke var securitiserede, plus størrelsen af forventede tab i forbindelse med de pågældende engagementer beregnet i henhold til disse artikler

| — | »ratingmetoden«: metode til beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer for securitisationspositioner i henhold til del 4, punkt 46-51 |
| --- | --- |

—

»ratingmetoden«: metode til beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer for securitisationspositioner i henhold til del 4, punkt 46-51

| — | »tilsynsmetoden«: metode til beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer for securitisationspositioner i henhold til del 4, punkt 52-54 |
| --- | --- |

—

»tilsynsmetoden«: metode til beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer for securitisationspositioner i henhold til del 4, punkt 52-54

| — | »ikke-rated position«: en securitisationsposition, som ikke har en gyldig kreditvurdering foretaget af et anerkendt ECAI som defineret i artikel 97 |
| --- | --- |

—

»ikke-rated position«: en securitisationsposition, som ikke har en gyldig kreditvurdering foretaget af et anerkendt ECAI som defineret i artikel 97

| — | »rated position«: en securitisationsposition, som har en gyldig kreditvurdering foretaget af et anerkendt ECAI som defineret i artikel 97, og |
| --- | --- |

—

»rated position«: en securitisationsposition, som har en gyldig kreditvurdering foretaget af et anerkendt ECAI som defineret i artikel 97, og

| — | »program for gældsbreve med sikkerhed i konkrete aktiver« (»ABCP«-program): securitisationsprogram, hvor værdipapirerne hovedsagelig er gældsbreve med en løbetid på et år eller derunder. |
| --- | --- |

—

»program for gældsbreve med sikkerhed i konkrete aktiver« (»ABCP«-program): securitisationsprogram, hvor værdipapirerne hovedsagelig er gældsbreve med en løbetid på et år eller derunder.

Del 2 — Minimumskrav for anerkendelse af overførsel af væsentlige kreditrisici og beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer og forventede tab i forbindelse med securitiserede engagementer

1.   MINIMUMSKRAV FOR ANERKENDELSE AF OVERFØRSEL AF VÆSENTLIGE KREDITRISICI I EN TRADITIONEL SECURITISERINGSTRANSAKTION

| 1. | Det engagementsleverende kreditinstitut ved en traditionel securitisation kan udelukke securitiserede engagementer fra beregningen af størrelsen af de risikovægtede engagementer og størrelsen af de forventede tab, hvis en betydelig kreditrisiko vedrørende de securitiserede engagementer er blevet overført til tredjemand, og overførslen opfylder følgende betingelser:






  a) | dokumentationen vedrørende securitisationen afspejler transaktionens økonomiske substans |
| --- | --- | --- |

1.

Det engagementsleverende kreditinstitut ved en traditionel securitisation kan udelukke securitiserede engagementer fra beregningen af størrelsen af de risikovægtede engagementer og størrelsen af de forventede tab, hvis en betydelig kreditrisiko vedrørende de securitiserede engagementer er blevet overført til tredjemand, og overførslen opfylder følgende betingelser:

a)

dokumentationen vedrørende securitisationen afspejler transaktionens økonomiske substans

| b) | de securitiserede engagementer bringes uden for det engagementsleverende kreditinstituts og dettes kreditorers rækkevidde, herunder i tilfælde af konkurs og likvidation. Dette skal underbygges med en udtalelse fra en autoriseret advokat |
| --- | --- |

b)

de securitiserede engagementer bringes uden for det engagementsleverende kreditinstituts og dettes kreditorers rækkevidde, herunder i tilfælde af konkurs og likvidation. Dette skal underbygges med en udtalelse fra en autoriseret advokat

| c) | de udstedte værdipapirer må ikke udgøre betalingsforpligtelser, der påhviler det engagementsleverende kreditinstitut |
| --- | --- |

c)

de udstedte værdipapirer må ikke udgøre betalingsforpligtelser, der påhviler det engagementsleverende kreditinstitut

| d) | modtageren er en enhed, der er oprettet særligt med henblik på securitisationen (SSPE) |
| --- | --- |

d)

modtageren er en enhed, der er oprettet særligt med henblik på securitisationen (SSPE)

| e) | det engagementsleverende kreditinstitut bevarer ikke en reel eller indirekte kontrol over de overførte engagementer. Et engagementsleverende kreditinstitut anses for at have bevaret reel kontrol over de overførte engagementer, hvis det har ret til at genkøbe de tidligere overførte engagementer fra modtageren med henblik på at realisere gevinsterne af disse, eller hvis det er forpligtet til igen at påtage sig den overførte risiko. Hvis det engagementsleverende kreditinstitut bevarer sine rettigheder eller forpligtelser vedrørende engagementerne, udgør dette ikke i sig selv nogen indirekte kontrol over engagementerne |
| --- | --- |

e)

det engagementsleverende kreditinstitut bevarer ikke en reel eller indirekte kontrol over de overførte engagementer. Et engagementsleverende kreditinstitut anses for at have bevaret reel kontrol over de overførte engagementer, hvis det har ret til at genkøbe de tidligere overførte engagementer fra modtageren med henblik på at realisere gevinsterne af disse, eller hvis det er forpligtet til igen at påtage sig den overførte risiko. Hvis det engagementsleverende kreditinstitut bevarer sine rettigheder eller forpligtelser vedrørende engagementerne, udgør dette ikke i sig selv nogen indirekte kontrol over engagementerne

| f) | når der er tale om en »clean-up call option«, skal følgende betingelser være opfyldt:






  i) | den pågældende »clean-up call option« kan udøves, når det engagementsleverende kreditinstitut ønsker det |
| --- | --- | --- |

f)

når der er tale om en »clean-up call option«, skal følgende betingelser være opfyldt:

i)

den pågældende »clean-up call option« kan udøves, når det engagementsleverende kreditinstitut ønsker det

| ii) | den pågældende »clean-up call option« kan kun udnyttes, når 10 % eller derunder af de securitiserede engagementers værdi ikke er afskrevet, og |
| --- | --- |

ii)

den pågældende »clean-up call option« kan kun udnyttes, når 10 % eller derunder af de securitiserede engagementers værdi ikke er afskrevet, og

| iii) | den pågældende »clean-up call option« ikke er struktureret med henblik på at undgå fordeling af tab på positioner til forbedring af kreditværdigheden eller andre positioner, som indehaves af investorer, og ikke i øvrigt er struktureret med henblik på at forbedre kreditværdigheden, og |
| --- | --- |

iii)

den pågældende »clean-up call option« ikke er struktureret med henblik på at undgå fordeling af tab på positioner til forbedring af kreditværdigheden eller andre positioner, som indehaves af investorer, og ikke i øvrigt er struktureret med henblik på at forbedre kreditværdigheden, og

| g) | dokumentationen for securitisationen indeholder ikke bestemmelser, som:






  i) | undtagen hvis der foreligger førtidsindfrielsesbestemmelser, stiller krav om, at positioner i securitisationen skal forbedres af det engagementsleverende kreditinstitut, herunder, men ikke begrænset til ændringer af de underliggende kreditengagementer eller forøgelse af udbytte, som skal udbetales til investorer i tilfælde af en forringelse af de securitiserede engagementers kreditkvalitet, eller |
| --- | --- | --- |

g)

dokumentationen for securitisationen indeholder ikke bestemmelser, som:

i)

undtagen hvis der foreligger førtidsindfrielsesbestemmelser, stiller krav om, at positioner i securitisationen skal forbedres af det engagementsleverende kreditinstitut, herunder, men ikke begrænset til ændringer af de underliggende kreditengagementer eller forøgelse af udbytte, som skal udbetales til investorer i tilfælde af en forringelse af de securitiserede engagementers kreditkvalitet, eller

| ii) | øger udbyttet, der skal udbetales til indehavere af positioner inden for securitisationen på grund af en forringelse af puljen af underliggende aktivers kreditkvalitet. |
| --- | --- |

ii)

øger udbyttet, der skal udbetales til indehavere af positioner inden for securitisationen på grund af en forringelse af puljen af underliggende aktivers kreditkvalitet.

2.   MINIMUMSKRAV FOR ANERKENDELSE AF OVERFØRSEL AF VÆSENTLIGE KREDITRISICI I EN SYNTETISK SECURITISATION

| 2. | Et engagementsleverende kreditinstitut til en syntetisk securitisation kan beregne størrelsen af risikovægtede engagementer og i givet fald størrelsen af de forventede tab for de securitiserede engagementer i overensstemmelse med punkt 3 og 4 nedenfor, hvis en betydelig kreditrisiko er overført til tredjemand enten gennem finansieret eller ufinansieret kreditrisikoafdækning, og overførslen opfylder følgende betingelser:






  a) | dokumentationen vedrørende securitisationen afspejler transaktionens økonomiske substans |
| --- | --- | --- |

2.

Et engagementsleverende kreditinstitut til en syntetisk securitisation kan beregne størrelsen af risikovægtede engagementer og i givet fald størrelsen af de forventede tab for de securitiserede engagementer i overensstemmelse med punkt 3 og 4 nedenfor, hvis en betydelig kreditrisiko er overført til tredjemand enten gennem finansieret eller ufinansieret kreditrisikoafdækning, og overførslen opfylder følgende betingelser:

a)

dokumentationen vedrørende securitisationen afspejler transaktionens økonomiske substans

| b) | kreditrisikoafdækningen, hvorved kreditrisikoen er overført, opfylder godkendelseskravene og andre krav i henhold til artikel 90-93 vedrørende anerkendelse af en sådan kreditrisikoafdækning. Med henblik på nærværende punkt anerkendes enheder med særlige formål ikke som udstedere af ufinansieret risikoafdækning |
| --- | --- |

b)

kreditrisikoafdækningen, hvorved kreditrisikoen er overført, opfylder godkendelseskravene og andre krav i henhold til artikel 90-93 vedrørende anerkendelse af en sådan kreditrisikoafdækning. Med henblik på nærværende punkt anerkendes enheder med særlige formål ikke som udstedere af ufinansieret risikoafdækning

| c) | instrumenterne, der anvendes til overførsel af kreditrisikoen, indeholder ikke betingelser eller bestemmelser, som:






  i) | pålægger væsentlige tærskelværdier, under hvilke kreditrisikoafdækningen ikke udløses, hvis en kreditbegivenhed indtræffer |
| --- | --- | --- |

c)

instrumenterne, der anvendes til overførsel af kreditrisikoen, indeholder ikke betingelser eller bestemmelser, som:

i)

pålægger væsentlige tærskelværdier, under hvilke kreditrisikoafdækningen ikke udløses, hvis en kreditbegivenhed indtræffer

| ii) | giver mulighed for at ophæve risikoafdækningen som følge af en forringelse af de underliggende engagementers kreditkvalitet |
| --- | --- |

ii)

giver mulighed for at ophæve risikoafdækningen som følge af en forringelse af de underliggende engagementers kreditkvalitet

| iii) | kræver, at positionerne inden for securitisationen forbedres af det engagementsleverende kreditinstitut, undtagen hvis der foreligger førtidsindfrielsesbestemmelser |
| --- | --- |

iii)

kræver, at positionerne inden for securitisationen forbedres af det engagementsleverende kreditinstitut, undtagen hvis der foreligger førtidsindfrielsesbestemmelser

| iv) | øger kreditinstituttets omkostninger til kreditrisikoafdækning eller udbytte, der skal udbetales til indehavere af positionen inden for securitisationen som følge af en forringelse af de underliggende aktivers kreditkvalitet, og |
| --- | --- |

iv)

øger kreditinstituttets omkostninger til kreditrisikoafdækning eller udbytte, der skal udbetales til indehavere af positionen inden for securitisationen som følge af en forringelse af de underliggende aktivers kreditkvalitet, og

| d) | der indhentes en udtalelse fra en autoriseret advokat, hvori det bekræftes, at kreditrisikoafdækningen kan håndhæves i alle relevante retsområder. |
| --- | --- |

d)

der indhentes en udtalelse fra en autoriseret advokat, hvori det bekræftes, at kreditrisikoafdækningen kan håndhæves i alle relevante retsområder.

3.   DET ENGAGEMENTSLEVERENDE KREDITINSTITUTS BEREGNING AF STØRRELSEN AF RISIKOVÆGTEDE ENGAGEMENTER FOR ENGAGEMENTER, DER ER SECURITISERET I EN SYNTETISK SECURITISATION

| 3. | Ved beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer for de securitiserede engagementer skal det engagementsleverende kreditinstitut for en syntetisk securitisation, når betingelserne i punkt 2 er opfyldt og med forbehold af punkt 5-7, anvende de relevante beregningsmetoder, som beskrives i del 4 og ikke de i artikel 78-89 beskrevne. For kreditinstitutter, der beregner størrelsen af risikovægtede engagementer og størrelsen af de forventede tab i henhold til artikel 84-89, skal det forventede tab på sådanne engagementer være nul. |
| --- | --- |

3.

Ved beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer for de securitiserede engagementer skal det engagementsleverende kreditinstitut for en syntetisk securitisation, når betingelserne i punkt 2 er opfyldt og med forbehold af punkt 5-7, anvende de relevante beregningsmetoder, som beskrives i del 4 og ikke de i artikel 78-89 beskrevne. For kreditinstitutter, der beregner størrelsen af risikovægtede engagementer og størrelsen af de forventede tab i henhold til artikel 84-89, skal det forventede tab på sådanne engagementer være nul.

| 4. | For klarhedens skyld henviser punkt 3 til hele puljen af engagementer, der omfattes af securitisationen. Med forbehold af punkt 5-7 kræves det, at det engagementsleverende kreditinstitut beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer for alle trancher i securitisationen i overensstemmelse med bestemmelserne i del 4, herunder de bestemmelser, der vedrører anerkendelse af kreditrisikoreduktion. Når en tranche f.eks. overføres til tredjemand gennem ufinansieret kreditrisikoafdækning, skal risikovægten for den pågældende tredjemand anvendes på tranchen ved beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer for det engagementsleverende kreditinstitut. |
| --- | --- |

4.

For klarhedens skyld henviser punkt 3 til hele puljen af engagementer, der omfattes af securitisationen. Med forbehold af punkt 5-7 kræves det, at det engagementsleverende kreditinstitut beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer for alle trancher i securitisationen i overensstemmelse med bestemmelserne i del 4, herunder de bestemmelser, der vedrører anerkendelse af kreditrisikoreduktion. Når en tranche f.eks. overføres til tredjemand gennem ufinansieret kreditrisikoafdækning, skal risikovægten for den pågældende tredjemand anvendes på tranchen ved beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer for det engagementsleverende kreditinstitut.

3.1.   Behandling af manglende løbetidsmatch inden for syntetiske securitisationer

| 5. | I forbindelse med beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer i overensstemmelse med punkt 3 skal der tages hensyn til eventuelt manglende løbetidsmatch mellem kreditrisikoafdækningen, med hvilken trancheopdelingen foretages, og de securitiserede engagementer i overensstemmelse med punkt 6 og 7. |
| --- | --- |

5.

I forbindelse med beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer i overensstemmelse med punkt 3 skal der tages hensyn til eventuelt manglende løbetidsmatch mellem kreditrisikoafdækningen, med hvilken trancheopdelingen foretages, og de securitiserede engagementer i overensstemmelse med punkt 6 og 7.

| 6. | Som løbetid for de securitiserede engagementer anvendes den længste løbetid for disse engagementer, dog højst fem år. Løbetiden for kreditrisikoafdækningen fastsættes i overensstemmelse med bilag VIII. |
| --- | --- |

6.

Som løbetid for de securitiserede engagementer anvendes den længste løbetid for disse engagementer, dog højst fem år. Løbetiden for kreditrisikoafdækningen fastsættes i overensstemmelse med bilag VIII.

| 7. | Et engagementsleverende kreditinstitut skal ved beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer for trancher, der som led i del 4 tillægges en risikovægt på 1 250 %, ikke tage hensyn til manglende løbetidsmatch. For alle andre trancher anvendes den behandling af manglende løbetidsmatch, som er angivet i bilag VIII, i overensstemmelse med følgende formel:
  RW* er [RW(SP) x (t-t*)/(T-t*)] + [RW(Ass) x (T-t)/(T-t*)]
  hvor:
  RW* er størrelsen af det risikovægtede engagement i henhold til artikel 75, litra a)
  RW(Ass) er størrelsen af det risikovægtede engagement for engagementer, hvis de ikke var securitiseret, beregnet prorata
  RW(SP) er størrelsen af det risikovægtede engagement beregnet i henhold til punkt 3, hvis der ikke var tale om manglende løbetidsmatch
  T er løbetiden for de underliggende engagementer udtrykt i år
  t er løbetiden for kreditrisikoafdækningen udtrykt i år, og
  t* er 0,25. |
| --- | --- |

7.

Et engagementsleverende kreditinstitut skal ved beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer for trancher, der som led i del 4 tillægges en risikovægt på 1 250 %, ikke tage hensyn til manglende løbetidsmatch. For alle andre trancher anvendes den behandling af manglende løbetidsmatch, som er angivet i bilag VIII, i overensstemmelse med følgende formel:

RW* er [RW(SP) x (t-t*)/(T-t*)] + [RW(Ass) x (T-t)/(T-t*)]

hvor:

RW* er størrelsen af det risikovægtede engagement i henhold til artikel 75, litra a)

RW(Ass) er størrelsen af det risikovægtede engagement for engagementer, hvis de ikke var securitiseret, beregnet prorata

RW(SP) er størrelsen af det risikovægtede engagement beregnet i henhold til punkt 3, hvis der ikke var tale om manglende løbetidsmatch

T er løbetiden for de underliggende engagementer udtrykt i år

t er løbetiden for kreditrisikoafdækningen udtrykt i år, og

t* er 0,25.

Del 3 — Eksterne kreditvurderinger

1.   KRAV, SOM SKAL OPFYLDES VED KREDITVURDERINGER FORETAGET AF ECAI'ER

| 1. | Hvis den anvendes til beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til del 4, skal en kreditvurdering foretaget af et anerkendt ECAI opfylde følgende betingelser:






  a) | der må ikke være forskel mellem de typer af betalinger, der afspejles i kreditvurderingen, og de typer af betalinger, som kreditinstituttet er berettiget til i henhold til den kontrakt, der ligger til grund for den pågældende securitisationsposition, og |
| --- | --- | --- |

1.

Hvis den anvendes til beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til del 4, skal en kreditvurdering foretaget af et anerkendt ECAI opfylde følgende betingelser:

a)

der må ikke være forskel mellem de typer af betalinger, der afspejles i kreditvurderingen, og de typer af betalinger, som kreditinstituttet er berettiget til i henhold til den kontrakt, der ligger til grund for den pågældende securitisationsposition, og

| b) | kreditvurderingerne skal være offentligt tilgængelig på markedet. Kreditvurderinger anses kun for offentligt tilgængelige, hvis de er offentliggjort i et offentligt tilgængeligt forum og er medtaget i den pågældende ECAI's transitionsmatrice. Kreditvurderinger, der kun stilles til rådighed for et begrænset antal enheder, anses ikke for at være offentligt tilgængelige. |
| --- | --- |

b)

kreditvurderingerne skal være offentligt tilgængelig på markedet. Kreditvurderinger anses kun for offentligt tilgængelige, hvis de er offentliggjort i et offentligt tilgængeligt forum og er medtaget i den pågældende ECAI's transitionsmatrice. Kreditvurderinger, der kun stilles til rådighed for et begrænset antal enheder, anses ikke for at være offentligt tilgængelige.

2.   BRUG AF KREDITVURDERINGER

| 2. | Et kreditinstitut kan udpege et eller flere anerkendte ECAI'er, hvis kreditvurderinger skal anvendes ved beregning af størrelsen af dets risikovægtede engagementer i henhold til artikel 94-101 (et »udpeget ECAI«). |
| --- | --- |

2.

Et kreditinstitut kan udpege et eller flere anerkendte ECAI'er, hvis kreditvurderinger skal anvendes ved beregning af størrelsen af dets risikovægtede engagementer i henhold til artikel 94-101 (et »udpeget ECAI«).

| 3. | Med forbehold af punkt 5-7 nedenfor skal et kreditinstitut benytte kreditvurderinger fra udpegede ECAI'er konsekvent i forbindelse med dets securitisationspositioner. |
| --- | --- |

3.

Med forbehold af punkt 5-7 nedenfor skal et kreditinstitut benytte kreditvurderinger fra udpegede ECAI'er konsekvent i forbindelse med dets securitisationspositioner.

| 4. | Med forbehold af punkt 5 og 6 kan et kreditinstitut ikke benytte et ECAI's kreditvurderinger til sine positioner i nogle trancher og et andet ECAI's kreditvurderinger til sine positioner i andre trancher inden for samme struktur, uanset om den er blevet rated af det førstenævnte ECAI eller ej. |
| --- | --- |

4.

Med forbehold af punkt 5 og 6 kan et kreditinstitut ikke benytte et ECAI's kreditvurderinger til sine positioner i nogle trancher og et andet ECAI's kreditvurderinger til sine positioner i andre trancher inden for samme struktur, uanset om den er blevet rated af det førstenævnte ECAI eller ej.

| 5. | Hvor en position har to kreditvurderinger foretaget af udpegede ECAI'er, skal kreditinstituttet benytte den mindst fordelagtige kreditvurdering. |
| --- | --- |

5.

Hvor en position har to kreditvurderinger foretaget af udpegede ECAI'er, skal kreditinstituttet benytte den mindst fordelagtige kreditvurdering.

| 6. | Hvor en position har mere end to kreditvurderinger foretaget af udpegede ECAI'er, skal kreditinstituttet benytte de to mest fordelagtige kreditvurderinger. Hvis de to mest fordelagtige vurderinger er forskellige, skal den mindst fordelagtige af de to benyttes. |
| --- | --- |

6.

Hvor en position har mere end to kreditvurderinger foretaget af udpegede ECAI'er, skal kreditinstituttet benytte de to mest fordelagtige kreditvurderinger. Hvis de to mest fordelagtige vurderinger er forskellige, skal den mindst fordelagtige af de to benyttes.

| 7. | Når den anerkendte kreditrisikoafdækning i henhold til artikel 90-93 ydes direkte til SSPE, og denne risikoafdækning kommer til udtryk i kreditvurderingen af en position foretaget af et udpeget ECAI, kan risikovægten i forbindelse med den pågældende kreditvurdering benyttes. Hvis risikoafdækningen ikke er anerkendt i henhold til artikel 90-93, godkendes kreditvurderingen ikke. I de tilfælde, hvor kreditrisikoafdækningen ikke gælder SSPE'en, men snarere direkte vedrører en securitisationsposition, anerkendes kreditvurderingen ikke. |
| --- | --- |

7.

Når den anerkendte kreditrisikoafdækning i henhold til artikel 90-93 ydes direkte til SSPE, og denne risikoafdækning kommer til udtryk i kreditvurderingen af en position foretaget af et udpeget ECAI, kan risikovægten i forbindelse med den pågældende kreditvurdering benyttes. Hvis risikoafdækningen ikke er anerkendt i henhold til artikel 90-93, godkendes kreditvurderingen ikke. I de tilfælde, hvor kreditrisikoafdækningen ikke gælder SSPE'en, men snarere direkte vedrører en securitisationsposition, anerkendes kreditvurderingen ikke.

3.   KONVERTERING

| 8. | De kompetente myndigheder skal afgøre, hvilket kreditkvalitetstrin i tabellerne i del 4 de enkelte kreditvurderinger foretaget af et anerkendt ECAI skal henføres til. I den forbindelse skal de kompetente myndigheder sondre mellem de relative risikograder, som kommer til udtryk ved de enkelte vurderinger. De skal overveje kvantitative faktorer såsom misligholdelses- og/eller tabsprocenter samt kvalitative faktorer såsom rækken af transaktioner, der vurderes af det pågældende ECAI, og kreditvurderingens betydning. |
| --- | --- |

8.

De kompetente myndigheder skal afgøre, hvilket kreditkvalitetstrin i tabellerne i del 4 de enkelte kreditvurderinger foretaget af et anerkendt ECAI skal henføres til. I den forbindelse skal de kompetente myndigheder sondre mellem de relative risikograder, som kommer til udtryk ved de enkelte vurderinger. De skal overveje kvantitative faktorer såsom misligholdelses- og/eller tabsprocenter samt kvalitative faktorer såsom rækken af transaktioner, der vurderes af det pågældende ECAI, og kreditvurderingens betydning.

| 9. | De kompetente myndigheder skal forsøge at sikre, at securitisationspositioner, for hvilke den samme risikovægtning anvendes på grundlag af kreditvurderinger foretaget af anerkendte ECAI'er, er placeret på samme kreditkvalitetstrin. Dette indebærer, at de skal ændre deres fastsættelse af kreditkvalitetstrin, som en bestemt kreditvurdering henføres til som den rette. |
| --- | --- |

9.

De kompetente myndigheder skal forsøge at sikre, at securitisationspositioner, for hvilke den samme risikovægtning anvendes på grundlag af kreditvurderinger foretaget af anerkendte ECAI'er, er placeret på samme kreditkvalitetstrin. Dette indebærer, at de skal ændre deres fastsættelse af kreditkvalitetstrin, som en bestemt kreditvurdering henføres til som den rette.

Del 4 — Beregning

1.   BEREGNING AF STØRRELSEN AF RISIKOVÆGTEDE ENGAGEMENTER

| 1. | I forbindelse med artikel 96 skal størrelsen af risikovægtede engagementer i en securitisationsposition beregnes ved at anvende den relevante risikovægtning som angivet i denne del på engagementets værdi inden for positionen. |
| --- | --- |

1.

I forbindelse med artikel 96 skal størrelsen af risikovægtede engagementer i en securitisationsposition beregnes ved at anvende den relevante risikovægtning som angivet i denne del på engagementets værdi inden for positionen.

| 2. | Med forbehold af punkt 3:






  a) | skal engagementets værdi for en balanceført securitisationsposition være dets regnskabsmæssige værdi, når et kreditinstitut beregner størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til punkt 6-36 |
| --- | --- | --- |

2.

Med forbehold af punkt 3:

a)

skal engagementets værdi for en balanceført securitisationsposition være dets regnskabsmæssige værdi, når et kreditinstitut beregner størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til punkt 6-36

| b) | skal engagementets værdi for en balanceført securitisationsposition opgøres før værdireguleringer, når et kreditinstitut beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i henhold til punkt 37-76 |
| --- | --- |

b)

skal engagementets værdi for en balanceført securitisationsposition opgøres før værdireguleringer, når et kreditinstitut beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i henhold til punkt 37-76

| c) | skal engagementets værdi for en ikke-balanceført securitisationsposition være dets nominelle værdi ganget med en konverteringsfaktor som foreskrevet i dette bilag. Denne konverteringsfaktor skal være 100 %, medmindre andet angives. |
| --- | --- |

c)

skal engagementets værdi for en ikke-balanceført securitisationsposition være dets nominelle værdi ganget med en konverteringsfaktor som foreskrevet i dette bilag. Denne konverteringsfaktor skal være 100 %, medmindre andet angives.

| 3. | Engagementets værdi for en securitisationsposition, der hidrører fra et af de derivatinstrumenter, som angives i bilag IV, skal fastlægges i overensstemmelse med bilag III. |
| --- | --- |

3.

Engagementets værdi for en securitisationsposition, der hidrører fra et af de derivatinstrumenter, som angives i bilag IV, skal fastlægges i overensstemmelse med bilag III.

| 4. | Når en securitisationsposition er omfattet af finansieret risikoafdækning, kan engagementets værdi i den pågældende position ændres i overensstemmelse med og med forbehold af kravene i bilag VIII som specificeret yderligere i dette bilag. |
| --- | --- |

4.

Når en securitisationsposition er omfattet af finansieret risikoafdækning, kan engagementets værdi i den pågældende position ændres i overensstemmelse med og med forbehold af kravene i bilag VIII som specificeret yderligere i dette bilag.

| 5. | Når et kreditinstitut har to eller flere overlappende positioner inden for en securitisation, skal det for så vidt angår de overlappende positioner ved beregning af størrelsen af de risikovægtede engagementer kun medtage den position eller dele af en position, der giver den højeste risikovægtede værdi af engagementet. Med henblik på dette punkt betegner »overlappende«, at positionerne, helt eller delvis, repræsenterer en eksponering for samme risiko, således at der i den overlappende del er tale om en og samme eksponering. |
| --- | --- |

5.

Når et kreditinstitut har to eller flere overlappende positioner inden for en securitisation, skal det for så vidt angår de overlappende positioner ved beregning af størrelsen af de risikovægtede engagementer kun medtage den position eller dele af en position, der giver den højeste risikovægtede værdi af engagementet. Med henblik på dette punkt betegner »overlappende«, at positionerne, helt eller delvis, repræsenterer en eksponering for samme risiko, således at der i den overlappende del er tale om en og samme eksponering.

2.   BEREGNING AF STØRRELSEN AF RISIKOVÆGTEDE ENGAGEMENTER EFTER STANDARDMETODEN

| 6. | Med forbehold af punkt 8 beregnes størrelsen af risikovægtede engagementer for en rated securitisationsposition ved at gange engagementets værdi med den risikovægt, der er henført til det kreditkvalitetstrin, som de kompetente myndigheder har bestemt, at kreditvurderingen er henført til i overensstemmelse med artikel 98 som anført i nedenstående tabel 1 og 2. |
| --- | --- |

6.

Med forbehold af punkt 8 beregnes størrelsen af risikovægtede engagementer for en rated securitisationsposition ved at gange engagementets værdi med den risikovægt, der er henført til det kreditkvalitetstrin, som de kompetente myndigheder har bestemt, at kreditvurderingen er henført til i overensstemmelse med artikel 98 som anført i nedenstående tabel 1 og 2.

Tabel 1

Andre positioner end positioner med kortfristede kreditvurderinger

| Kreditvurdering | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 og derunder |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Risikovægt | 20 % | 50 % | 100 % | 350 % | 1 250 % |

Kreditvurdering

1

2

3

4

5 og derunder

Risikovægt

20 %

50 %

100 %

350 %

1 250 %

Tabel 2

Positioner med kortfristede kreditvurderinger

| Kreditvurdering | 1 | 2 | 3 | Alle andre kreditvurderinger |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Risikovægt | 20 % | 50 % | 100 % | 1 250 % |

Kreditvurdering

1

2

3

Alle andre kreditvurderinger

Risikovægt

20 %

50 %

100 %

1 250 %

| 7. | Med forbehold af punkt 10-15 skal størrelsen af risikovægtede engagementer for en ikke-rated securitisationsposition beregnes ved at anvende en risikovægt på 1 250 %. |
| --- | --- |

7.

Med forbehold af punkt 10-15 skal størrelsen af risikovægtede engagementer for en ikke-rated securitisationsposition beregnes ved at anvende en risikovægt på 1 250 %.

2.1.   Engagementsleverende og organiserende kreditinstitutter

| 8. | For et engagementsleverende eller et organiserende kreditinstitut kan størrelsen af risikovægtede engagementer beregnet i henhold til positionerne inden for en securitisation begrænses til størrelsen af de risikovægtede engagementer, som ville skulle beregnes for de securitiserede engagementer, hvis de ikke var securitiserede, under hensyn til den forudsatte anvendelse af risikovægten på 150 % for alle poster i restance og poster tilhørende »lovmæssigt fastsatte højrisikokategorier« blandt de securitiserede engagementer. |
| --- | --- |

8.

For et engagementsleverende eller et organiserende kreditinstitut kan størrelsen af risikovægtede engagementer beregnet i henhold til positionerne inden for en securitisation begrænses til størrelsen af de risikovægtede engagementer, som ville skulle beregnes for de securitiserede engagementer, hvis de ikke var securitiserede, under hensyn til den forudsatte anvendelse af risikovægten på 150 % for alle poster i restance og poster tilhørende »lovmæssigt fastsatte højrisikokategorier« blandt de securitiserede engagementer.

2.2.   Behandling af ikke-ratede positioner

| 9. | Kreditinstitutter, der har en ikke-rated securitisationsposition, kan anvende metoden i punkt 10 til beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer for den pågældende position på den betingelse, at sammensætningen af den pulje af engagementer, der er securitiseret, til enhver tid er kendt. |
| --- | --- |

9.

Kreditinstitutter, der har en ikke-rated securitisationsposition, kan anvende metoden i punkt 10 til beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer for den pågældende position på den betingelse, at sammensætningen af den pulje af engagementer, der er securitiseret, til enhver tid er kendt.

| 10. | Et kreditinstitut kan anvende den vægtede, gennemsnitlige risikovægt, som ville skulle anvendes på de securitiserede engagementer i henhold til artikel 78-83 af et kreditinstitut, der ligger inde med engagementerne, ganget med en koncentrationsfaktor. Denne koncentrationsfaktor er lig med summen af de nominelle værdier af alle trancher divideret med summen af de nominelle værdier af trancherne, som er efterstillet eller sidestillet med tranchen, i hvilken positionen indehaves, inklusive den pågældende tranche. Den resulterende risikovægt må ikke være højere end 1 250 % eller lavere end en anden risikovægt, der finder anvendelse på en mere privilegeret tranche med rating. Når kreditinstituttet ikke er i stand til at bestemme de risikovægte, der skal anvendes på de securitiserede engagementer i henhold til artikel 78-83, skal det anvende en risikovægt på 1 250 % for den pågældende position. |
| --- | --- |

10.

Et kreditinstitut kan anvende den vægtede, gennemsnitlige risikovægt, som ville skulle anvendes på de securitiserede engagementer i henhold til artikel 78-83 af et kreditinstitut, der ligger inde med engagementerne, ganget med en koncentrationsfaktor. Denne koncentrationsfaktor er lig med summen af de nominelle værdier af alle trancher divideret med summen af de nominelle værdier af trancherne, som er efterstillet eller sidestillet med tranchen, i hvilken positionen indehaves, inklusive den pågældende tranche. Den resulterende risikovægt må ikke være højere end 1 250 % eller lavere end en anden risikovægt, der finder anvendelse på en mere privilegeret tranche med rating. Når kreditinstituttet ikke er i stand til at bestemme de risikovægte, der skal anvendes på de securitiserede engagementer i henhold til artikel 78-83, skal det anvende en risikovægt på 1 250 % for den pågældende position.

2.3.   Behandling af securitisationspositioner i en »second loss«-tranche eller bedre inden for et ABCP-program

| 11. | Med forbehold for muligheden for en mere fordelagtig behandling i henhold til bestemmelserne om likviditetsfaciliteter i punkt 13-15 kan et kreditinstitut ved securitisationspositioner, der opfylder betingelserne i punkt 12, anvende den højeste værdi af henholdsvis 100 % eller den højeste risikovægt, der ville skulle anvendes på et af de securitiserede engagementer i henhold til artikel 78-83 af et kreditinstitut med de pågældende engagementer. |
| --- | --- |

11.

Med forbehold for muligheden for en mere fordelagtig behandling i henhold til bestemmelserne om likviditetsfaciliteter i punkt 13-15 kan et kreditinstitut ved securitisationspositioner, der opfylder betingelserne i punkt 12, anvende den højeste værdi af henholdsvis 100 % eller den højeste risikovægt, der ville skulle anvendes på et af de securitiserede engagementer i henhold til artikel 78-83 af et kreditinstitut med de pågældende engagementer.

| 12. | Hvis behandlingen i punkt 11 skal finde anvendelse, skal securitisationspositionen være:






  a) | i en tranche, der økonomisk er placeret i en »second loss«-position eller bedre inden for securitisationen, og »first loss«-tranchen skal udgøre en relevant forbedring af kreditkvaliteten i forhold til »second loss« tranchen |
| --- | --- | --- |

12.

Hvis behandlingen i punkt 11 skal finde anvendelse, skal securitisationspositionen være:

a)

i en tranche, der økonomisk er placeret i en »second loss«-position eller bedre inden for securitisationen, og »first loss«-tranchen skal udgøre en relevant forbedring af kreditkvaliteten i forhold til »second loss« tranchen

| b) | af en kreditkvalitet svarende til »investment grade« eller bedre, og |
| --- | --- |

b)

af en kreditkvalitet svarende til »investment grade« eller bedre, og

| c) | ejet af et kreditinstitut, der ikke ligger inde med en position i »first loss«-tranchen. |
| --- | --- |

c)

ejet af et kreditinstitut, der ikke ligger inde med en position i »first loss«-tranchen.

2.4.   Behandling af ikke-ratede likviditetsfaciliteter

2.4.1.   Anerkendte likviditetsfaciliteter

| 13. | Når følgende betingelser er opfyldt, bestemmes engagementets værdi ved at anvende en konverteringsfaktor på 20 % på det nominelle beløb af likviditetsfaciliteter med en oprindelig løbetid på et år eller derunder, mens der anvendes en konverteringsfaktor på 50 % på det nominelle beløb af likviditetsfaciliteter med en oprindelig løbetid på over et år.






  a) | Dokumentationen for likviditetsfaciliteten skal entydigt identificere og afgrænse de omstændigheder, hvorunder faciliteten kan udnyttes. |
| --- | --- | --- |

13.

Når følgende betingelser er opfyldt, bestemmes engagementets værdi ved at anvende en konverteringsfaktor på 20 % på det nominelle beløb af likviditetsfaciliteter med en oprindelig løbetid på et år eller derunder, mens der anvendes en konverteringsfaktor på 50 % på det nominelle beløb af likviditetsfaciliteter med en oprindelig løbetid på over et år.

a)

Dokumentationen for likviditetsfaciliteten skal entydigt identificere og afgrænse de omstændigheder, hvorunder faciliteten kan udnyttes.

| b) | Det må ikke være muligt at trække på faciliteten for at yde kreditstøtte ved at dække tab, der allerede er opstået på det tidspunkt, hvor faciliteten udnyttes — f.eks. ved at stille likviditet til rådighed i forbindelse med misligholdte engagementer på tidspunktet for udnyttelsen af faciliteten eller ved at erhverve aktiver til mere end deres rimelige værdi. |
| --- | --- |

b)

Det må ikke være muligt at trække på faciliteten for at yde kreditstøtte ved at dække tab, der allerede er opstået på det tidspunkt, hvor faciliteten udnyttes — f.eks. ved at stille likviditet til rådighed i forbindelse med misligholdte engagementer på tidspunktet for udnyttelsen af faciliteten eller ved at erhverve aktiver til mere end deres rimelige værdi.

| c) | Faciliteten må ikke anvendes til at stille permanent eller regelmæssig finansiering til rådighed for securitisationen. |
| --- | --- |

c)

Faciliteten må ikke anvendes til at stille permanent eller regelmæssig finansiering til rådighed for securitisationen.

| d) | Tilbagebetaling af trækninger på faciliteten må ikke være efterstillet fordringer fra investorer bortset fra fordringer, der opstår i forbindelse med derivatkontrakter vedrørende renter eller valuta, gebyrer eller andre tilsvarende betalinger, og ej heller være genstand for undtagelser eller udsættelse. |
| --- | --- |

d)

Tilbagebetaling af trækninger på faciliteten må ikke være efterstillet fordringer fra investorer bortset fra fordringer, der opstår i forbindelse med derivatkontrakter vedrørende renter eller valuta, gebyrer eller andre tilsvarende betalinger, og ej heller være genstand for undtagelser eller udsættelse.

| e) | Det må ikke være muligt at trække på faciliteten, efter at alle muligheder for forbedring af kreditkvaliteten, som likviditetsfaciliteten kan være omfattet af, er udtømt, og |
| --- | --- |

e)

Det må ikke være muligt at trække på faciliteten, efter at alle muligheder for forbedring af kreditkvaliteten, som likviditetsfaciliteten kan være omfattet af, er udtømt, og

| f) | Faciliteten skal omfatte en bestemmelse, der medfører en automatisk reduktion af det beløb, der kan udnyttes, svarende til størrelsen af misligholdte engagementer, idet misligholdelse har den betydning, der følger af artikel 84-89, eller hvor puljen af de securitiserede engagementer består af ratede instrumenter, hvorved faciliteten ophæves, hvis den gennemsnitlige kvalitet af puljen falder til under »investment grade«. |
| --- | --- |

f)

Faciliteten skal omfatte en bestemmelse, der medfører en automatisk reduktion af det beløb, der kan udnyttes, svarende til størrelsen af misligholdte engagementer, idet misligholdelse har den betydning, der følger af artikel 84-89, eller hvor puljen af de securitiserede engagementer består af ratede instrumenter, hvorved faciliteten ophæves, hvis den gennemsnitlige kvalitet af puljen falder til under »investment grade«.

Den anvendte risikovægt skal være den højeste risikovægt, der ville blive anvendt på et hvilket som helst af de securitiserede engagementer i henhold til artikel 78-83 af et kreditinstitut, som ligger inde med engagementerne.

2.4.2.   Likviditetsfaciliteter, der kun kan udnyttes i tilfælde af en alvorlig markedsforstyrrelse

| 14. | Med henblik på bestemmelse af engagementets værdi kan en konverteringsfaktor på 0 % anvendes på den pålydende værdi af en likviditetsfacilitet, der kun kan udnyttes i tilfælde af en alvorlig markedsforstyrrelse (dvs. hvor mere end én SPE (enhed med særligt formål) på tværs af flere forskellige transaktioner er ude af stand til at forny gældsbreve, der nærmer sig forfald, og hvor denne manglende evne ikke skyldes en forringelse af den pågældende SPE's kreditværdighed eller kreditværdigheden af de securitiserede engagementer), under forudsætning af at betingelserne i punkt 13 er opfyldt. |
| --- | --- |

14.

Med henblik på bestemmelse af engagementets værdi kan en konverteringsfaktor på 0 % anvendes på den pålydende værdi af en likviditetsfacilitet, der kun kan udnyttes i tilfælde af en alvorlig markedsforstyrrelse (dvs. hvor mere end én SPE (enhed med særligt formål) på tværs af flere forskellige transaktioner er ude af stand til at forny gældsbreve, der nærmer sig forfald, og hvor denne manglende evne ikke skyldes en forringelse af den pågældende SPE's kreditværdighed eller kreditværdigheden af de securitiserede engagementer), under forudsætning af at betingelserne i punkt 13 er opfyldt.

2.4.3.   Faciliteter med kontante forskud

| 15. | Med henblik på at bestemme engagementets værdi kan der anvendes en konverteringsfaktor på 0 % på den pålydende værdi af en likviditetsfacilitet, som kan ophæves betingelsesløst, under forudsætning af at betingelserne i punkt 13 er opfyldt, og at tilbagebetaling af træk på faciliteten har forrang frem for andre fordringer på cash flows fra de securitiserede engagementer. |
| --- | --- |

15.

Med henblik på at bestemme engagementets værdi kan der anvendes en konverteringsfaktor på 0 % på den pålydende værdi af en likviditetsfacilitet, som kan ophæves betingelsesløst, under forudsætning af at betingelserne i punkt 13 er opfyldt, og at tilbagebetaling af træk på faciliteten har forrang frem for andre fordringer på cash flows fra de securitiserede engagementer.

2.5.   Yderligere kapitalkrav for securitisation af revolverende engagementer med førtidsindfrielsesbestemmelser

| 16. | Ud over værdien af risikovægtede engagementer som beregnet for securitisationspositionerne skal et engagementsleverende kreditinstitut beregne den risikovægtede værdi af engagementet efter metoden i punkt 17-33, når det sælger revolverende engagementer til en securitisation, der er underlagt en førtidsindfrielsesbestemmelse. |
| --- | --- |

16.

Ud over værdien af risikovægtede engagementer som beregnet for securitisationspositionerne skal et engagementsleverende kreditinstitut beregne den risikovægtede værdi af engagementet efter metoden i punkt 17-33, når det sælger revolverende engagementer til en securitisation, der er underlagt en førtidsindfrielsesbestemmelse.

| 17. | Kreditinstituttet skal beregne engagementets risikovægtede størrelse i henhold til summen af det engagementsleverende kreditinstituts kapitalinteresser og investors interesser. |
| --- | --- |

17.

Kreditinstituttet skal beregne engagementets risikovægtede størrelse i henhold til summen af det engagementsleverende kreditinstituts kapitalinteresser og investors interesser.

| 18. | Ved securitisationsstrukturer, hvor de securitiserede engagementer omfatter revolverende og ikke-revolverende engagementer, skal et engagementsleverende kreditinstitut anvende den behandling, der beskrives i punkt 19-31, på den del af den underliggende pulje af engagementer, der omfatter revolverende engagementer. |
| --- | --- |

18.

Ved securitisationsstrukturer, hvor de securitiserede engagementer omfatter revolverende og ikke-revolverende engagementer, skal et engagementsleverende kreditinstitut anvende den behandling, der beskrives i punkt 19-31, på den del af den underliggende pulje af engagementer, der omfatter revolverende engagementer.

| 19. | Med henblik på punkt 16-31 betegner »det engagementsleverende kreditinstituts kapitalinteresser« engagementsværdien af den teoretiske del af en pulje af udnyttede beløb, der sælges til en securitisation, hvor forholdet mellem denne og størrelsen af den samlede pulje, der sælges til strukturen, bestemmer den andel af cash flow'et, der genereres af hovedstol og renter samt øvrige tilknyttede beløb, som ikke er til rådighed til udbetaling til enheder, der har securitisationspositioner i securitisationen.
  For at blive anerkendt som sådan må det engagementsleverende kreditinstituts kapitalinteresser ikke være efterstillet investors kapitalinteresser.
  »Investors kapitalinteresser« betegner engagementsværdien af den resterende teoretiske del af de samlede udnyttede beløb. |
| --- | --- |

19.

Med henblik på punkt 16-31 betegner »det engagementsleverende kreditinstituts kapitalinteresser« engagementsværdien af den teoretiske del af en pulje af udnyttede beløb, der sælges til en securitisation, hvor forholdet mellem denne og størrelsen af den samlede pulje, der sælges til strukturen, bestemmer den andel af cash flow'et, der genereres af hovedstol og renter samt øvrige tilknyttede beløb, som ikke er til rådighed til udbetaling til enheder, der har securitisationspositioner i securitisationen.

For at blive anerkendt som sådan må det engagementsleverende kreditinstituts kapitalinteresser ikke være efterstillet investors kapitalinteresser.

»Investors kapitalinteresser« betegner engagementsværdien af den resterende teoretiske del af de samlede udnyttede beløb.

| 20. | Det engagementsleverende kreditinstituts engagement i forbindelse med dets rettigheder i henhold til ordregivers kapitalinteresser betragtes ikke som en securitisationsposition, men som et prorata-engagement i de securitiserede engagementer, som om disse ikke var securitiserede. |
| --- | --- |

20.

Det engagementsleverende kreditinstituts engagement i forbindelse med dets rettigheder i henhold til ordregivers kapitalinteresser betragtes ikke som en securitisationsposition, men som et prorata-engagement i de securitiserede engagementer, som om disse ikke var securitiserede.

2.5.1.   Undtagelser fra behandling som førtidsindfrielse

| 21. | Engagementsleverende institutter, der leverer engagementer til følgende typer af securitisation er fritaget for kapitalkravet i punkt 16:






  a) | securitisationer af revolverende engagementer, hvor investorerne er fuldt eksponeret for alle fremtidige trækninger foretaget af låntagere, således at risikoen på de underliggende faciliteter ikke vender tilbage til det engagementsleverende kreditinstitut, heller ikke efter førtidsindfrielse, og |
| --- | --- | --- |

21.

Engagementsleverende institutter, der leverer engagementer til følgende typer af securitisation er fritaget for kapitalkravet i punkt 16:

a)

securitisationer af revolverende engagementer, hvor investorerne er fuldt eksponeret for alle fremtidige trækninger foretaget af låntagere, således at risikoen på de underliggende faciliteter ikke vender tilbage til det engagementsleverende kreditinstitut, heller ikke efter førtidsindfrielse, og

| b) | securitisationer, hvor en eventuel førtidsindfrielsesbestemmelse udelukkende udløses af begivenheder, der ikke har nogen sammenhæng med, hvordan de securitiserede aktiver eller det engagementsleverende kreditinstitut klarer sig, såsom drastiske ændringer i skattelovgivning eller -regler. |
| --- | --- |

b)

securitisationer, hvor en eventuel førtidsindfrielsesbestemmelse udelukkende udløses af begivenheder, der ikke har nogen sammenhæng med, hvordan de securitiserede aktiver eller det engagementsleverende kreditinstitut klarer sig, såsom drastiske ændringer i skattelovgivning eller -regler.

2.5.2.   Krav til maksimumskapital

| 22. | For et engagementsleverende kreditinstitut, der er underlagt kapitalkravet i punkt 16, må den samlede risikovægtede værdi af engagementet for så vidt angår dets positioner i investors kapitalinteresser og størrelsen af de risikovægtede engagementer beregnet i henhold til punkt 16 ikke være større end den højeste af følgende værdier:






  a) | størrelsen af risikovægtede engagementer beregnet i henhold til dets positioner i investorernes kapitalinteresser |
| --- | --- | --- |

22.

For et engagementsleverende kreditinstitut, der er underlagt kapitalkravet i punkt 16, må den samlede risikovægtede værdi af engagementet for så vidt angår dets positioner i investors kapitalinteresser og størrelsen af de risikovægtede engagementer beregnet i henhold til punkt 16 ikke være større end den højeste af følgende værdier:

a)

størrelsen af risikovægtede engagementer beregnet i henhold til dets positioner i investorernes kapitalinteresser

| b) | størrelsen af risikovægtede engagementer, som ville blive beregnet af et kreditinstitut, der lå inde med engagementerne, for så vidt angår de securitiserede engagementer, som om disse ikke var securitiserede med et beløb svarende til investorernes kapitalinteresser. |
| --- | --- |

b)

størrelsen af risikovægtede engagementer, som ville blive beregnet af et kreditinstitut, der lå inde med engagementerne, for så vidt angår de securitiserede engagementer, som om disse ikke var securitiserede med et beløb svarende til investorernes kapitalinteresser.

| 23. | Fratrækning af eventuelle nettogevinster, der skyldes kapitalisering af fremtidige indtægter som krævet i artikel 57, skal behandles uden for det maksimumsbeløb, der angives i punkt 22. |
| --- | --- |

23.

Fratrækning af eventuelle nettogevinster, der skyldes kapitalisering af fremtidige indtægter som krævet i artikel 57, skal behandles uden for det maksimumsbeløb, der angives i punkt 22.

2.5.3.   Beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer

| 24. | Størrelsen af risikovægtede engagementer, som skal beregnes i overensstemmelse med punkt 16, bestemmes ved at gange størrelsen af investorernes kapitalinteresser med produktet af den relevante konverteringsfaktor, som er angivet i punkt 26-33, og den vægtede gennemsnitlige risikovægtning, der ville finde anvendelse på de securitiserede engagementer, hvis disse ikke var securitiserede. |
| --- | --- |

24.

Størrelsen af risikovægtede engagementer, som skal beregnes i overensstemmelse med punkt 16, bestemmes ved at gange størrelsen af investorernes kapitalinteresser med produktet af den relevante konverteringsfaktor, som er angivet i punkt 26-33, og den vægtede gennemsnitlige risikovægtning, der ville finde anvendelse på de securitiserede engagementer, hvis disse ikke var securitiserede.

| 25. | En førtidsindfrielsesbestemmelse betragtes som værende »kontrolleret«, når følgende betingelser er opfyldt:






  a) | det engagementsleverende kreditinstitut har udarbejdet en hensigtsmæssig kapital-/likviditetsplan for at sikre, at det råder over tilstrækkelig kapital og likviditet i tilfælde af førtidsindfrielse |
| --- | --- | --- |

25.

En førtidsindfrielsesbestemmelse betragtes som værende »kontrolleret«, når følgende betingelser er opfyldt:

a)

det engagementsleverende kreditinstitut har udarbejdet en hensigtsmæssig kapital-/likviditetsplan for at sikre, at det råder over tilstrækkelig kapital og likviditet i tilfælde af førtidsindfrielse

| b) | i hele transaktionens varighed forekommer der prorata-deling mellem det engagementsleverende kreditinstituts kapitalinteresser og investorernes kapitalinteresser hvad angår betaling af renter og hovedstol, udgifter, tab og inddrivelser baseret på balancen på et eller flere referencetidspunkter i hver måned for udestående fordringer |
| --- | --- |

b)

i hele transaktionens varighed forekommer der prorata-deling mellem det engagementsleverende kreditinstituts kapitalinteresser og investorernes kapitalinteresser hvad angår betaling af renter og hovedstol, udgifter, tab og inddrivelser baseret på balancen på et eller flere referencetidspunkter i hver måned for udestående fordringer

| c) | tilbagebetalingsperioden anses for tilstrækkelig for 90 % af den samlede udestående gæld (det engagementsleverende kreditinstituts og investorers kapitalinteresser) ved begyndelsen af perioden for førtidsindfrielse, der skal tilbagebetales eller anerkendes som værende misligholdt, og |
| --- | --- |

c)

tilbagebetalingsperioden anses for tilstrækkelig for 90 % af den samlede udestående gæld (det engagementsleverende kreditinstituts og investorers kapitalinteresser) ved begyndelsen af perioden for førtidsindfrielse, der skal tilbagebetales eller anerkendes som værende misligholdt, og

| d) | tempoet for tilbagebetalingen er ikke højere end for en lineær tilbagebetaling i løbet af den periode, der fastsættes i betingelsen i litra c). |
| --- | --- |

d)

tempoet for tilbagebetalingen er ikke højere end for en lineær tilbagebetaling i løbet af den periode, der fastsættes i betingelsen i litra c).

| 26. | Ved securitisationer, der er omfattet af en førtidsindfrielsesbestemmelse for detailengagementer, der er uforpligtede og kan annulleres betingelsesløst uden forudgående varsel, skal kreditinstitutterne, når førtidsindfrielsen udløses af, at det uforholdsmæssigt store spread falder til et nærmere angivet niveau, sammenligne det uforholdsmæssigt store spread for en periode på tre måneder med det niveau for uforholdsmæssigt store spreads, hvor det kræves, at det uforholdsmæssigt store spread registreres. |
| --- | --- |

26.

Ved securitisationer, der er omfattet af en førtidsindfrielsesbestemmelse for detailengagementer, der er uforpligtede og kan annulleres betingelsesløst uden forudgående varsel, skal kreditinstitutterne, når førtidsindfrielsen udløses af, at det uforholdsmæssigt store spread falder til et nærmere angivet niveau, sammenligne det uforholdsmæssigt store spread for en periode på tre måneder med det niveau for uforholdsmæssigt store spreads, hvor det kræves, at det uforholdsmæssigt store spread registreres.

| 27. | Hvor securitisationen ikke kræver, at det uforholdsmæssigt store spread registreres, anses registreringspunktet for at ligge 4,5 procentpoint højere end niveauet for et overskydende spread, hvor der udløses en førtidsindfrielse. |
| --- | --- |

27.

Hvor securitisationen ikke kræver, at det uforholdsmæssigt store spread registreres, anses registreringspunktet for at ligge 4,5 procentpoint højere end niveauet for et overskydende spread, hvor der udløses en førtidsindfrielse.

| 28. | Den anvendte konverteringsfaktor bestemmes af niveauet på et tre-måneders gennemsnit af det faktiske uforholdsmæssigt store spread i overensstemmelse med tabel 3. |
| --- | --- |

28.

Den anvendte konverteringsfaktor bestemmes af niveauet på et tre-måneders gennemsnit af det faktiske uforholdsmæssigt store spread i overensstemmelse med tabel 3.

Tabel 3

| | Securitisationer omfattet af en kontrolleret førtidsindfrielsesbestemmelse | Securitisationer omfattet af en ikke-kontrolleret førtidsindfrielsesbestemmelse |
| --- | --- | --- |
| 3 måneders gennemsnitligt overskydende spread | Konverteringsfaktor | Konverteringsfaktor |
| Over niveau A | 0 % | 0 % |
| Niveau A | 1 % | 5 % |
| Niveau B | 2 % | 15 % |
| Niveau C | 10 % | 50 % |
| Niveau D | 20 % | 100 % |
| Niveau E | 40 % | 100 % |

Securitisationer omfattet af en kontrolleret førtidsindfrielsesbestemmelse

Securitisationer omfattet af en ikke-kontrolleret førtidsindfrielsesbestemmelse

3 måneders gennemsnitligt overskydende spread

Konverteringsfaktor

Konverteringsfaktor

Over niveau A

0 %

0 %

Niveau A

1 %

5 %

Niveau B

2 %

15 %

Niveau C

10 %

50 %

Niveau D

20 %

100 %

Niveau E

40 %

100 %

| 29. | I tabel 3 betegner »Niveau A« niveauer for et overskydende spread, der er lavere end 133,33 % af »trapping level« for et overskydende spread, men ikke under 100 % af dette »trapping level«; »Niveau B« betegner niveauer for et overskydende spread på under 100 % af »trapping level« for et overskydende spread, men ikke under 75 % af dette »trapping level«; »Niveau C« betegner niveauer for et overskydende spread på under 75 % af »trapping level« for et overskydende spread, men ikke under 50 % af dette »trapping level«; »Niveau D« betegner niveauer for et overskydende spread på under 50 % af »trapping level« for et overskydende spread, men ikke under 25 % af dette »trapping level«; og »Niveau E« betegner niveauer for et overskydende spread på under 25 % af »trapping level« for et overskydende spread. |
| --- | --- |

29.

I tabel 3 betegner »Niveau A« niveauer for et overskydende spread, der er lavere end 133,33 % af »trapping level« for et overskydende spread, men ikke under 100 % af dette »trapping level«; »Niveau B« betegner niveauer for et overskydende spread på under 100 % af »trapping level« for et overskydende spread, men ikke under 75 % af dette »trapping level«; »Niveau C« betegner niveauer for et overskydende spread på under 75 % af »trapping level« for et overskydende spread, men ikke under 50 % af dette »trapping level«; »Niveau D« betegner niveauer for et overskydende spread på under 50 % af »trapping level« for et overskydende spread, men ikke under 25 % af dette »trapping level«; og »Niveau E« betegner niveauer for et overskydende spread på under 25 % af »trapping level« for et overskydende spread.

| 30. | Når der er tale om securitisationer, der er underlagt en førtidsindfrielsesbestemmelse i detailengagementer, som er uforpligtede og betingelsesløst opsigelige uden varsel, og hvor førtidsindfrielsen udløses af en kvantitativ værdi for noget andet end det 3-måneders gennemsnitlige overskydende spread, kan de kompetente myndigheder benytte en behandling, der ligger tæt op ad den, der er fastsat i punkt 26-29, til bestemmelse af det indikerede omregningstal. |
| --- | --- |

30.

Når der er tale om securitisationer, der er underlagt en førtidsindfrielsesbestemmelse i detailengagementer, som er uforpligtede og betingelsesløst opsigelige uden varsel, og hvor førtidsindfrielsen udløses af en kvantitativ værdi for noget andet end det 3-måneders gennemsnitlige overskydende spread, kan de kompetente myndigheder benytte en behandling, der ligger tæt op ad den, der er fastsat i punkt 26-29, til bestemmelse af det indikerede omregningstal.

| 31. | Agter en kompetent myndighed at anvende en behandling i overensstemmelse med punkt 30 i forhold til en særlig securitisation, skal den forinden informere de relevante kompetente myndigheder i alle andre medlemsstater. Inden anvendelsen af denne behandling bliver en del af den kompetente myndigheds generelle fremgangsmåde i forhold til securitisationer, der indeholder førtidsindfrielsesbestemmelser af den pågældende type, skal den kompetente myndighed høre de relevante kompetente myndigheder i alle andre medlemsstater og tage hensyn til de fremsatte synspunkter. De synspunkter, der kommer til udtryk i en sådan høring, og den anvendte behandling skal offentliggøres af den pågældende kompetente myndighed. |
| --- | --- |

31.

Agter en kompetent myndighed at anvende en behandling i overensstemmelse med punkt 30 i forhold til en særlig securitisation, skal den forinden informere de relevante kompetente myndigheder i alle andre medlemsstater. Inden anvendelsen af denne behandling bliver en del af den kompetente myndigheds generelle fremgangsmåde i forhold til securitisationer, der indeholder førtidsindfrielsesbestemmelser af den pågældende type, skal den kompetente myndighed høre de relevante kompetente myndigheder i alle andre medlemsstater og tage hensyn til de fremsatte synspunkter. De synspunkter, der kommer til udtryk i en sådan høring, og den anvendte behandling skal offentliggøres af den pågældende kompetente myndighed.

| 32. | Alle øvrige securitisationer, der er omfattet af en kontrolleret førtidsindfrielsesbestemmelse under revolverende engagementer, er omfattet af en konverteringsfaktor på 90 %. |
| --- | --- |

32.

Alle øvrige securitisationer, der er omfattet af en kontrolleret førtidsindfrielsesbestemmelse under revolverende engagementer, er omfattet af en konverteringsfaktor på 90 %.

| 33. | Alle øvrige securitisationer, der er omfattet af en ikke-kontrolleret førtidsindfrielsesbestemmelse under revolverende engagementer, er omfattet af en konverteringsfaktor på 100 %. |
| --- | --- |

33.

Alle øvrige securitisationer, der er omfattet af en ikke-kontrolleret førtidsindfrielsesbestemmelse under revolverende engagementer, er omfattet af en konverteringsfaktor på 100 %.

2.6.   Anerkendelse af kreditrisikoreduktion på securitisationspositioner

| 34. | Når der opnås kreditrisikoafdækning på en securitisationsposition, kan beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer ændres i overensstemmelse med bilag VIII. |
| --- | --- |

34.

Når der opnås kreditrisikoafdækning på en securitisationsposition, kan beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer ændres i overensstemmelse med bilag VIII.

2.7.   Reduktion af størrelsen af risikovægtede engagementer

| 35. | I henhold til artikel 66, stk. 2, kan kreditinstitutter i forbindelse med en securitisationsposition, hvor hvilken der tillægges en risikovægt på 1 250 %, som et alternativ til at medtage positionen i deres beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer fratrække engagementets værdi i positionen fra deres egenkapital. I denne forbindelse kan beregningen af engagementets værdi afspejle en anerkendt finansieret kreditrisikoafdækning på en måde, der er forenelig med punkt 34. |
| --- | --- |

35.

I henhold til artikel 66, stk. 2, kan kreditinstitutter i forbindelse med en securitisationsposition, hvor hvilken der tillægges en risikovægt på 1 250 %, som et alternativ til at medtage positionen i deres beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer fratrække engagementets værdi i positionen fra deres egenkapital. I denne forbindelse kan beregningen af engagementets værdi afspejle en anerkendt finansieret kreditrisikoafdækning på en måde, der er forenelig med punkt 34.

| 36. | Når et kreditinstitut benytter sig af alternativet i punkt 35, skal der i forbindelse med punkt 8 fratrækkes 12,5 gange det beløb, der fratrækkes i henhold til nævnte punkt, fra det beløb, der er specificeret i punkt 8 som den maksimale risikovægtede værdi af engagementer, som skal beregnes af de deri angivne kreditinstitutter. |
| --- | --- |

36.

Når et kreditinstitut benytter sig af alternativet i punkt 35, skal der i forbindelse med punkt 8 fratrækkes 12,5 gange det beløb, der fratrækkes i henhold til nævnte punkt, fra det beløb, der er specificeret i punkt 8 som den maksimale risikovægtede værdi af engagementer, som skal beregnes af de deri angivne kreditinstitutter.

3.   BEREGNING AF STØRRELSEN AF RISIKOVÆGTEDE ENGAGEMENTER EFTER METODEN MED INTERNE RATINGS

3.1.   Hierarki af metoder

| 37. | I forbindelse med artikel 96 beregnes den risikovægtede værdi af engagementet for en securitisationsposition i overensstemmelse med punkt 38-76. |
| --- | --- |

37.

I forbindelse med artikel 96 beregnes den risikovægtede værdi af engagementet for en securitisationsposition i overensstemmelse med punkt 38-76.

| 38. | For en rated position eller en position, for hvilken der kan anvendes en afledt rating, skal den ratingbaserede metode, som beskrives i punkt 46-51, anvendes til at beregne den risikovægtede værdi af engagementet. |
| --- | --- |

38.

For en rated position eller en position, for hvilken der kan anvendes en afledt rating, skal den ratingbaserede metode, som beskrives i punkt 46-51, anvendes til at beregne den risikovægtede værdi af engagementet.

| 39. | For en ikke-rated position skal tilsynsmetoden som beskrevet i punkt 52-54 anvendes, undtagen når det er tilladt at benytte metoden med intern vurdering som beskrevet i punkt 43 og 44. |
| --- | --- |

39.

For en ikke-rated position skal tilsynsmetoden som beskrevet i punkt 52-54 anvendes, undtagen når det er tilladt at benytte metoden med intern vurdering som beskrevet i punkt 43 og 44.

| 40. | Andre kreditinstitutter end et engagementsleverende kreditinstitut eller et organiserende kreditinstitut kan kun benytte tilsynsmetoden med de kompetente myndigheders godkendelse. |
| --- | --- |

40.

Andre kreditinstitutter end et engagementsleverende kreditinstitut eller et organiserende kreditinstitut kan kun benytte tilsynsmetoden med de kompetente myndigheders godkendelse.

| 41. | Når der er tale om et engagementsleverende eller et organiserende kreditinstitut, som ikke er i stand til at beregne Kirb, og som ikke har fået tilladelse til at benytte metoden med intern vurdering for positioner inden for ABCP-programmer, og andre kreditinstitutter, der ikke har fået tilladelse til at anvende tilsynsmetoden eller, for positioner i ABCP-programmer, den interne vurderingsmetode, skal der tillægges en risikovægt på 1 250 % på ikke-ratede securitisationspositioner, for hvilke der ikke kan anvendes en afledt rating. |
| --- | --- |

41.

Når der er tale om et engagementsleverende eller et organiserende kreditinstitut, som ikke er i stand til at beregne Kirb, og som ikke har fået tilladelse til at benytte metoden med intern vurdering for positioner inden for ABCP-programmer, og andre kreditinstitutter, der ikke har fået tilladelse til at anvende tilsynsmetoden eller, for positioner i ABCP-programmer, den interne vurderingsmetode, skal der tillægges en risikovægt på 1 250 % på ikke-ratede securitisationspositioner, for hvilke der ikke kan anvendes en afledt rating.

3.1.1.   Brug af afledte ratings

| 42. | Når følgende operationelle minimumskrav er opfyldt, skal en institution ved en ikke-rated position anvende en afledt kreditvurdering, der svarer til kreditvurderingen for de ratede positioner (»referencepositionerne«), som er de højest privilegerede positioner, der i alle henseender er efterstillet den pågældende ikke-ratede securitisationsposition.






  a) | Referencepositionerne skal i alle henseender være efterstillet den ikke-ratede securitisationsposition. |
| --- | --- | --- |

42.

Når følgende operationelle minimumskrav er opfyldt, skal en institution ved en ikke-rated position anvende en afledt kreditvurdering, der svarer til kreditvurderingen for de ratede positioner (»referencepositionerne«), som er de højest privilegerede positioner, der i alle henseender er efterstillet den pågældende ikke-ratede securitisationsposition.

a)

Referencepositionerne skal i alle henseender være efterstillet den ikke-ratede securitisationsposition.

| b) | Referencepositionernes løbetid skal være lig med eller længere end for den pågældende ikke-ratede position, og |
| --- | --- |

b)

Referencepositionernes løbetid skal være lig med eller længere end for den pågældende ikke-ratede position, og

| c) | Alle afledte ratings skal ajourføres regelmæssigt for at afspejle eventuelle ændringer i kreditvurderingen for de securitisationspositioner, der benyttes som reference. |
| --- | --- |

c)

Alle afledte ratings skal ajourføres regelmæssigt for at afspejle eventuelle ændringer i kreditvurderingen for de securitisationspositioner, der benyttes som reference.

3.1.2.   Den »interne vurderingsmetode« for positioner i ABCP-programmer

| 43. | Med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse kan et kreditinstitut, når følgende betingelser er opfyldt, anvende en afledt rating i henhold til punkt 44 på en ikke-rated position i et ABCP-program.






  a) | Positioner i gældsbrevet, der udstedes under ABCP-programmet, skal være ratede positioner. |
| --- | --- | --- |

43.

Med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse kan et kreditinstitut, når følgende betingelser er opfyldt, anvende en afledt rating i henhold til punkt 44 på en ikke-rated position i et ABCP-program.

a)

Positioner i gældsbrevet, der udstedes under ABCP-programmet, skal være ratede positioner.

| b) | Kreditinstituttet skal over for de kompetente myndigheder godtgøre, at dets interne vurdering af positionens kreditkvalitet afspejler den offentligt tilgængelige vurderingsmetode, der anvendes af en eller flere anerkendte ECAI'er i forbindelse med rating af værdipapirer med sikkerhed i engagementer af den type, der securitiseres. |
| --- | --- |

b)

Kreditinstituttet skal over for de kompetente myndigheder godtgøre, at dets interne vurdering af positionens kreditkvalitet afspejler den offentligt tilgængelige vurderingsmetode, der anvendes af en eller flere anerkendte ECAI'er i forbindelse med rating af værdipapirer med sikkerhed i engagementer af den type, der securitiseres.

| c) | De ECAI'er, hvis metode skal afspejles som krævet i litra b), skal omfatte de ECAI'er, som har udarbejdet en ekstern rating for det gældsbrev, der er udstedt i forbindelse med ABCP-programmet. De kvantitative faktorer — såsom stressfaktorer — som anvendes ved vurderingen af positionen for en bestemt kreditkvalitet, skal være mindst lige så konservative som dem, der anvendes inden for den relevante vurderingsmetode for de pågældende ECAI'er. |
| --- | --- |

c)

De ECAI'er, hvis metode skal afspejles som krævet i litra b), skal omfatte de ECAI'er, som har udarbejdet en ekstern rating for det gældsbrev, der er udstedt i forbindelse med ABCP-programmet. De kvantitative faktorer — såsom stressfaktorer — som anvendes ved vurderingen af positionen for en bestemt kreditkvalitet, skal være mindst lige så konservative som dem, der anvendes inden for den relevante vurderingsmetode for de pågældende ECAI'er.

| d) | Ved udviklingen af sin interne vurderingsmetode skal kreditinstituttet tage hensyn til anerkendte ECAI'ers relevante offentliggjorte ratingmetoder, som vurderer ABCP-programmets kommercielle dokument. Kreditinstituttet skal dokumentere denne hensyntagen, og den skal ajourføres regelmæssigt som beskrevet i litra g). |
| --- | --- |

d)

Ved udviklingen af sin interne vurderingsmetode skal kreditinstituttet tage hensyn til anerkendte ECAI'ers relevante offentliggjorte ratingmetoder, som vurderer ABCP-programmets kommercielle dokument. Kreditinstituttet skal dokumentere denne hensyntagen, og den skal ajourføres regelmæssigt som beskrevet i litra g).

| e) | Kreditinstituttets interne vurderingsmetode skal omfatte risikogrupper. Der skal være sammenhæng mellem sådanne risikogrupper og de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger. Denne korrespondance skal dokumenteres udtrykkeligt. |
| --- | --- |

e)

Kreditinstituttets interne vurderingsmetode skal omfatte risikogrupper. Der skal være sammenhæng mellem sådanne risikogrupper og de anerkendte ECAI'ers kreditvurderinger. Denne korrespondance skal dokumenteres udtrykkeligt.

| f) | Den interne vurderingsmetode skal anvendes i kreditinstituttets interne risikostyringsprocedurer, herunder procedurer for beslutningstagning, information af ledelsen samt kapitalfordeling. |
| --- | --- |

f)

Den interne vurderingsmetode skal anvendes i kreditinstituttets interne risikostyringsprocedurer, herunder procedurer for beslutningstagning, information af ledelsen samt kapitalfordeling.

| g) | Interne eller eksterne revisorer, et ECAI eller kreditinstituttets interne afdeling for kreditrevision eller risikostyring skal regelmæssigt gennemgå den interne vurderingsprocedure og kvaliteten af de interne vurderinger af kreditinstituttets engagementer i et ABCP-program. Hvis kreditinstituttets afdelinger for intern revision, kreditrevision eller risikostyring foretager gennemgangen, skal disse afdelinger være uafhængige af forretningsområdet for ABCP-programmet samt af kunderelationer. |
| --- | --- |

g)

Interne eller eksterne revisorer, et ECAI eller kreditinstituttets interne afdeling for kreditrevision eller risikostyring skal regelmæssigt gennemgå den interne vurderingsprocedure og kvaliteten af de interne vurderinger af kreditinstituttets engagementer i et ABCP-program. Hvis kreditinstituttets afdelinger for intern revision, kreditrevision eller risikostyring foretager gennemgangen, skal disse afdelinger være uafhængige af forretningsområdet for ABCP-programmet samt af kunderelationer.

| h) | Kreditinstituttet skal registrere resultaterne af sine interne ratings over tid for at evaluere resultaterne af sin interne vurderingsmetode og skal foretage eventuelle tilpasninger af denne metode, når resultaterne inden for engagementerne rutinemæssigt adskiller sig fra de beregnede i henhold til de interne ratings. |
| --- | --- |

h)

Kreditinstituttet skal registrere resultaterne af sine interne ratings over tid for at evaluere resultaterne af sin interne vurderingsmetode og skal foretage eventuelle tilpasninger af denne metode, når resultaterne inden for engagementerne rutinemæssigt adskiller sig fra de beregnede i henhold til de interne ratings.

| i) | ABCP-programmet skal omfatte emissionsstandarder i form af kredit- og investeringsretningslinjer. Når der skal træffes beslutning om anskaffelse af et aktiv, skal ABCP-programadministratoren overveje, hvilken type aktiv der skal anskaffes, engagementernes type og økonomiske værdi, der følger af adgangen til likviditetsfaciliteter og forbedringen af kreditkvalitet, fordelingen af tab samt den juridiske og økonomiske isolation af de overførte aktiver fra den enhed, der sælger aktiverne. Der skal foretages en kreditanalyse af risikoprofilen for sælgeren af aktivet, og denne skal omfatte analyser af hidtidige og forventede økonomiske resultater, den nuværende markedsposition, forventet fremtidig konkurrenceevne, forhold mellem gæld og egenkapital, cash flow, rentedækning og risikorating. Desuden skal der foretages en gennemgang af sælgers emissionsstandarder, muligheder for gældsafvikling samt inddrivelsesprocedurer. |
| --- | --- |

i)

ABCP-programmet skal omfatte emissionsstandarder i form af kredit- og investeringsretningslinjer. Når der skal træffes beslutning om anskaffelse af et aktiv, skal ABCP-programadministratoren overveje, hvilken type aktiv der skal anskaffes, engagementernes type og økonomiske værdi, der følger af adgangen til likviditetsfaciliteter og forbedringen af kreditkvalitet, fordelingen af tab samt den juridiske og økonomiske isolation af de overførte aktiver fra den enhed, der sælger aktiverne. Der skal foretages en kreditanalyse af risikoprofilen for sælgeren af aktivet, og denne skal omfatte analyser af hidtidige og forventede økonomiske resultater, den nuværende markedsposition, forventet fremtidig konkurrenceevne, forhold mellem gæld og egenkapital, cash flow, rentedækning og risikorating. Desuden skal der foretages en gennemgang af sælgers emissionsstandarder, muligheder for gældsafvikling samt inddrivelsesprocedurer.

| j) | ABCP-programmets emissionsstandarder skal omfatte minimumskriterier for godkendelse af aktiver, som navnlig:






  i) | udelukker anskaffelse af aktiver, der er betydeligt over forfald eller misligholdt |
| --- | --- | --- |

j)

ABCP-programmets emissionsstandarder skal omfatte minimumskriterier for godkendelse af aktiver, som navnlig:

i)

udelukker anskaffelse af aktiver, der er betydeligt over forfald eller misligholdt

| ii) | begrænser den uforholdsmæssige koncentration på enkelte kreditorer eller geografiske områder, og |
| --- | --- |

ii)

begrænser den uforholdsmæssige koncentration på enkelte kreditorer eller geografiske områder, og

| iii) | begrænser indholdet af de aktiver, der kan anskaffes. |
| --- | --- |

iii)

begrænser indholdet af de aktiver, der kan anskaffes.

| k) | ABCP-programmet skal omfatte inddrivelsespolitikker og -procedurer, der tager hensyn til låntagers operationelle muligheder og kreditkvalitet. ABCP-programmet skal begrænse risikoen for sælger/låntager med forskellige metoder såsom udløsende værdier baseret på den aktuelle kreditkvalitet, som skal udelukke sammenblanding af midler. |
| --- | --- |

k)

ABCP-programmet skal omfatte inddrivelsespolitikker og -procedurer, der tager hensyn til låntagers operationelle muligheder og kreditkvalitet. ABCP-programmet skal begrænse risikoen for sælger/låntager med forskellige metoder såsom udløsende værdier baseret på den aktuelle kreditkvalitet, som skal udelukke sammenblanding af midler.

| l) | Ved det aggregerede estimat af tab på en pulje af aktiver, som ABCP-programmet overvejer at erhverve, skal der tages hensyn til alle potentielle risikokilder, såsom kreditrisikoen og udvandingsrisikoen. Hvis omfanget af den forbedring af kreditkvaliteten, som sælger står for, udelukkende er baseret på kreditrelaterede tab, skal der oprettes en separat reserve til udvandingsrisikoen, hvis udvandingsrisikoen har central betydning for den pågældende pulje af engagementer. Ved udmålingen af det krævede niveau for forbedring af kreditkvaliteten skal programmet desuden gennemgå adskillige års historiske oplysninger, forfaldne beløb, udvandinger samt omsætningstakten for fordringerne, og |
| --- | --- |

l)

Ved det aggregerede estimat af tab på en pulje af aktiver, som ABCP-programmet overvejer at erhverve, skal der tages hensyn til alle potentielle risikokilder, såsom kreditrisikoen og udvandingsrisikoen. Hvis omfanget af den forbedring af kreditkvaliteten, som sælger står for, udelukkende er baseret på kreditrelaterede tab, skal der oprettes en separat reserve til udvandingsrisikoen, hvis udvandingsrisikoen har central betydning for den pågældende pulje af engagementer. Ved udmålingen af det krævede niveau for forbedring af kreditkvaliteten skal programmet desuden gennemgå adskillige års historiske oplysninger, forfaldne beløb, udvandinger samt omsætningstakten for fordringerne, og

| m) | ABCP-programmet skal omfatte strukturelle elementer — f.eks. udløsende værdier for nedtrapning — ved anskaffelse af engagementer med henblik på at begrænse den potentielle forringelse af kreditkvaliteten af den underliggende portefølje. |
| --- | --- |

m)

ABCP-programmet skal omfatte strukturelle elementer — f.eks. udløsende værdier for nedtrapning — ved anskaffelse af engagementer med henblik på at begrænse den potentielle forringelse af kreditkvaliteten af den underliggende portefølje.

Kravet om, at ECAI'ets vurderingsmetode skal være offentligt tilgængelig, kan fraviges af de kompetente myndigheder, når disse finder det godtgjort, at der som følge af de specifikke træk ved securitisationen — f.eks. at der er tale om en enestående struktur — endnu ikke foreligger nogen offentlig tilgængelig ECAI-vurderingsmetode.

| 44. | Kreditinstituttet skal placere den ikke-ratede position i en af de risikogrupper, der beskrives i punkt 43. Positionen skal tildeles en afledt rating, der er den samme som de kreditvurderinger, der svarer til det ratingniveau, der fastlægges i punkt 43. Når denne afledte rating ved udformningen af securitisationen er på »investment grade« eller bedre, anses den for at svare til en gyldig kreditvurdering foretaget af et anerkendt ECAI i forbindelse med beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer. |
| --- | --- |

44.

Kreditinstituttet skal placere den ikke-ratede position i en af de risikogrupper, der beskrives i punkt 43. Positionen skal tildeles en afledt rating, der er den samme som de kreditvurderinger, der svarer til det ratingniveau, der fastlægges i punkt 43. Når denne afledte rating ved udformningen af securitisationen er på »investment grade« eller bedre, anses den for at svare til en gyldig kreditvurdering foretaget af et anerkendt ECAI i forbindelse med beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer.

3.2.   Den maksimale risikovægtede værdi af engagementet

| 45. | For et engagementsleverende kreditinstitut, et organiserende kreditinstitut eller andre kreditinstitutter, som kan beregne KIRB, kan størrelsen af risikovægtede engagementer beregnet i henhold til dets positioner i en securitisation begrænses til den værdi, der vil medføre et kapitalkrav i henhold til artikel 75, litra a), svarende til et beløb på 8 % af størrelsen af den risikovægtede værdi af engagementet, som ville blive resultatet, hvis de securitiserede aktiver ikke var securitiserede og var placeret på kreditinstituttets balance plus de forventede tab på de pågældende engagementer. |
| --- | --- |

45.

For et engagementsleverende kreditinstitut, et organiserende kreditinstitut eller andre kreditinstitutter, som kan beregne KIRB, kan størrelsen af risikovægtede engagementer beregnet i henhold til dets positioner i en securitisation begrænses til den værdi, der vil medføre et kapitalkrav i henhold til artikel 75, litra a), svarende til et beløb på 8 % af størrelsen af den risikovægtede værdi af engagementet, som ville blive resultatet, hvis de securitiserede aktiver ikke var securitiserede og var placeret på kreditinstituttets balance plus de forventede tab på de pågældende engagementer.

3.3.   Den ratingbaserede metode

| 46. | I henhold til den ratingbaserede metode beregnes den risikovægtede værdi af engagementet for en rated securitisationsposition ved at gange engagementets værdi med den risikovægtning, der er henført til det kreditkvalitetstrin, som de kompetente myndigheder har fastsat, at kreditvurderingen er henført til i overensstemmelse med artikel 98 som anført i tabel 4 og 5, multipliceret med 1,06. |
| --- | --- |

46.

I henhold til den ratingbaserede metode beregnes den risikovægtede værdi af engagementet for en rated securitisationsposition ved at gange engagementets værdi med den risikovægtning, der er henført til det kreditkvalitetstrin, som de kompetente myndigheder har fastsat, at kreditvurderingen er henført til i overensstemmelse med artikel 98 som anført i tabel 4 og 5, multipliceret med 1,06.

Tabel 4

Andre positioner end positioner med kortfristede kreditvurderinger

| Kreditkvalitetstrin (CQS) | Risikovægt |
| --- | --- |
| | A | B | C |
| CQS 1 | 7 % | 12 % | 20 % |
| CQS 2 | 8 % | 15 % | 25 % |
| CQS 3 | 10 % | 18 % | 35 % |
| CQS 4 | 12 % | 20 % | 35 % |
| CQS 5 | 20 % | 35 % | 35 % |
| CQS 6 | 35 % | 50 % | 50 % |
| CQS 7 | 60 % | 75 % | 75 % |
| CQS 8 | 100 % | 100 % | 100 % |
| CQS 9 | 250 % | 250 % | 250 % |
| CQS 10 | 425 % | 425 % | 425 % |
| CQS 11 | 650 % | 650 % | 650 % |
| Under CQS 11 | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % |

Kreditkvalitetstrin (CQS)

Risikovægt

A

B

C

CQS 1

7 %

12 %

20 %

CQS 2

8 %

15 %

25 %

CQS 3

10 %

18 %

35 %

CQS 4

12 %

20 %

35 %

CQS 5

20 %

35 %

35 %

CQS 6

35 %

50 %

50 %

CQS 7

60 %

75 %

75 %

CQS 8

100 %

100 %

100 %

CQS 9

250 %

250 %

250 %

CQS 10

425 %

425 %

425 %

CQS 11

650 %

650 %

650 %

Under CQS 11

1 250 %

1 250 %

1 250 %

Tabel 5

Positioner med kortfristede kreditvurderinger

| Kreditkvalitetstrin (CQS) | Risikovægt |
| --- | --- |
| | A | B | C |
| CQS 1 | 7 % | 12 % | 20 % |
| CQS 2 | 12 % | 20 % | 35 % |
| CQS 3 | 60 % | 75 % | 75 % |
| Alle andre kreditvurderinger | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % |

Kreditkvalitetstrin (CQS)

Risikovægt

A

B

C

CQS 1

7 %

12 %

20 %

CQS 2

12 %

20 %

35 %

CQS 3

60 %

75 %

75 %

Alle andre kreditvurderinger

1 250 %

1 250 %

1 250 %

| 47. | Med forbehold af punkt 48 og 49 finder risikovægten i kolonne A i de to tabeller anvendelse, når positionen befinder sig i den mest privilegerede tranche af en securitisation. For at afgøre, hvorvidt en tranche er den mest privilegerede, er det ikke nødvendigt at tage hensyn til forfaldne beløb under kontrakter vedrørende rente- eller valutaderivater, forfaldne gebyrer eller tilsvarende betalinger. |
| --- | --- |

47.

Med forbehold af punkt 48 og 49 finder risikovægten i kolonne A i de to tabeller anvendelse, når positionen befinder sig i den mest privilegerede tranche af en securitisation. For at afgøre, hvorvidt en tranche er den mest privilegerede, er det ikke nødvendigt at tage hensyn til forfaldne beløb under kontrakter vedrørende rente- eller valutaderivater, forfaldne gebyrer eller tilsvarende betalinger.

| 48. | Der kan anvendes en risikovægtning på 6 % på positioner i den mest privilegerede tranche af en securitisation, hvis denne tranche i alle henseender anses for privilegeret i forhold til en anden tranche af securisationspositionerne, der har en risikovægtning på 7 % i henhold til punkt 46, såfremt






  a) | den kompetente myndighed har sikret sig, at dette er berettiget pga. mulighederne for tabsdækning i efterstillede trancher i securitisationen, og |
| --- | --- | --- |

48.

Der kan anvendes en risikovægtning på 6 % på positioner i den mest privilegerede tranche af en securitisation, hvis denne tranche i alle henseender anses for privilegeret i forhold til en anden tranche af securisationspositionerne, der har en risikovægtning på 7 % i henhold til punkt 46, såfremt

a)

den kompetente myndighed har sikret sig, at dette er berettiget pga. mulighederne for tabsdækning i efterstillede trancher i securitisationen, og

| b) | positionen enten har en ekstern kreditvurdering, som er blevet henført til kreditkvalitetstrin 1 i tabel 4 eller 5, eller, hvis det drejer sig om en ikke-rated position, såfremt kravene i punkt 42, litra a)-c) er opfyldt, idet »referencepositioner« anses for at være positioner i en efterstillet tranche, der ville få tillagt en risikovægt på 7 % i henhold til punkt 46. |
| --- | --- |

b)

positionen enten har en ekstern kreditvurdering, som er blevet henført til kreditkvalitetstrin 1 i tabel 4 eller 5, eller, hvis det drejer sig om en ikke-rated position, såfremt kravene i punkt 42, litra a)-c) er opfyldt, idet »referencepositioner« anses for at være positioner i en efterstillet tranche, der ville få tillagt en risikovægt på 7 % i henhold til punkt 46.

| 49. | Risikovægtene i kolonne C i tabellerne anvendes, når positionen befinder sig i en securitisation, hvor det faktiske antal securitiserede engagementer er lavere end seks. Ved beregning af det faktiske antal securitiserede engagementer skal flere engagementer med samme debitor behandles som et enkelt engagement. Det faktiske antal engagementer beregnes som:



  hvor EADi udgør summen af engagementernes værdi for alle engagementer med den iende låntager. I tilfælde af gensecuritisation (securitisation af securitisationsengagementer) skal kreditinstituttet tage hensyn til antallet af securitisationsengagementer i puljen og ikke antallet af underliggende engagementer i den originale pulje, hvorfra de underliggende securitisationsengagementer stammer. Hvis den del af porteføljen, der er tilknyttet det største engagement, C1, er tilgængeligt, kan kreditinstituttet beregne N som 1/C1. |
| --- | --- |

49.

Risikovægtene i kolonne C i tabellerne anvendes, når positionen befinder sig i en securitisation, hvor det faktiske antal securitiserede engagementer er lavere end seks. Ved beregning af det faktiske antal securitiserede engagementer skal flere engagementer med samme debitor behandles som et enkelt engagement. Det faktiske antal engagementer beregnes som:

Formula

hvor EADi udgør summen af engagementernes værdi for alle engagementer med den iende låntager. I tilfælde af gensecuritisation (securitisation af securitisationsengagementer) skal kreditinstituttet tage hensyn til antallet af securitisationsengagementer i puljen og ikke antallet af underliggende engagementer i den originale pulje, hvorfra de underliggende securitisationsengagementer stammer. Hvis den del af porteføljen, der er tilknyttet det største engagement, C1, er tilgængeligt, kan kreditinstituttet beregne N som 1/C1.

| 50. | Risikovægtene i kolonne B skal anvendes på alle andre positioner. |
| --- | --- |

50.

Risikovægtene i kolonne B skal anvendes på alle andre positioner.

| 51. | Kreditrisikoreduktion for securitisationspositioner kan anerkendes i overensstemmelse med punkt 60-62. |
| --- | --- |

51.

Kreditrisikoreduktion for securitisationspositioner kan anerkendes i overensstemmelse med punkt 60-62.

3.4.   Tilsynsmetoden

| 52. | Med forbehold af punkt 58 og 59 skal risikovægten for en securitisationsposition beregnet efter tilsynsmetoden være den største værdi af 7 % eller den risikovægt, der anvendes i henhold til punkt 53. |
| --- | --- |

52.

Med forbehold af punkt 58 og 59 skal risikovægten for en securitisationsposition beregnet efter tilsynsmetoden være den største værdi af 7 % eller den risikovægt, der anvendes i henhold til punkt 53.

| 53. | Med forbehold af punkt 58 og 59 skal følgende risikovægt anvendes på engagementet:
  12,5 x (S[L+T] - S[L])/T
  hvor



  hvor








  h | = | (1 –Kirbr / ELGD)
  N |
| --- | --- | --- | --- |
| c | = | Kirbr /(1 – h) |
| v | = | |
| f | = | |
| g | = | |
| a | = | g · c |
| b | = | g · (1 – c) |
| d | = | 1 - (1 – h) · (1 – Beta[Kirbr; a, b]) |
| K[x] | = | (1 – h) · ((1 – Beta [x; a, b]) x + Beta [x; a + 1, b], c). |

53.

Med forbehold af punkt 58 og 59 skal følgende risikovægt anvendes på engagementet:

12,5 x (S[L+T] - S[L])/T

hvor

Image

hvor

h

=

(1 –Kirbr / ELGD)
  N

c

=

Kirbr /(1 – h)

v

=

Formula

f

=

Formula

g

=

Formula

a

=

g · c

b

=

g · (1 – c)

d

=

1 - (1 – h) · (1 – Beta[Kirbr; a, b])

K[x]

=

(1 – h) · ((1 – Beta [x; a, b]) x + Beta [x; a + 1, b], c).

τ = 1 000,

og ω = 20.

I disse formler henviser Beta [x; a, b] til den kumulative betafordeling med parametrene a og b sat til x.

T (tykkelsen af den tranche, hvor positionen ligger) måles som forholdet mellem a) tranchens pålydende beløb og b) summen af engagementernes værdi for de securitiserede engagementer. I forbindelse med beregning af T skal engagementets værdi ved et i bilag IV opført derivatinstrument være det potentielle, fremtidige kreditengagement beregnet i overensstemmelse med bilag III, når den aktuelle genanskaffelsesværdi ikke er positiv.

Kirb er forholdet mellem (a) Kirb og (b) summen af engagementernes værdi for de engagementer, der er securitiseret. Kirbr udtrykkes som et decimaltal (f.eks. vil Kirb lig med 15 % af puljen blive udtrykt som en Kirbr på 0,15).

L (forbedringen af kreditkvaliteten) måles som forholdet mellem det pålydende beløb for alle trancher, der er underordnet den tranche, hvor positionen ligger, og summen af engagementernes værdi for de securitiserede engagementer. Kapitaliserede fremtidige indtægter medtages ikke i det målte L. Skyldige beløb fra modparter i forbindelse med de i bilag IV nævnte derivatinstrumenter, der udgør trancher, som er efterstillet den pågældende tranche, kan måles med deres aktuelle genanskaffelsesudgift (uden de potentielle fremtidige kreditengagementer) ved beregning af forbedringen af kreditkvaliteten.

N er det faktiske antal engagementer, som beregnes i henhold til punkt 49.

ELGD, det engagementsvægtede, gennemsnitlige tab i tilfælde af misligholdelse, beregnes som følger:

Formula

hvor LGDi repræsenterer den gennemsnitlige LGD vedrørende alle engagementer med den iende låntager, idet LGD fastsættes i overensstemmelse med artikel 84-89. I forbindelse med gensecuritisation anvendes en LGD på 100 % på de securitiserede positioner. Når risikoen for misligholdelse og udvanding for erhvervede fordringer behandles samlet inden for en securitisation (hvor man f.eks. kan benytte en enkelt reserve eller oversikkerhedsstillelse til at dække tabene fra begge kilder), udformes LGDi-inputtet som et vægtet gennemsnit af LGD for kreditrisikoen og 75 % LGD for udvandingsrisikoen. Vægtene skal være de separate kapitalomkostninger ved henholdsvis kreditrisikoen og udvandingsrisikoen.

Forenklede inputs

Hvis engagementets værdi for det største securitiserede engagement, C1, ikke er større end 3 % af engagementernes samlede værdi inden for de securitiserede engagementer, kan kreditinstituttet i forbindelse med tilsynsmetoden sætte LGD = 50 % og N lig med enten

Formula

eller

N=1/ C1.

Cm er forholdet mellem summen af engagementernes værdi for de største »m« engagementer og summen af engagementernes værdi for de securitiserede engagementer. Niveauet for »m« kan fastsættes af kreditinstituttet.

For securitisationer, der omfatter detailengagementer, kan de kompetente myndigheder give tilladelse til at benytte tilsynsmetoden med følgende forenklinger: h = 0 og v = 0.

| 54. | Kreditrisikoreduktion for securitisationspositioner kan anerkendes i overensstemmelse med punkt 60, 61 og 63-67. |
| --- | --- |

54.

Kreditrisikoreduktion for securitisationspositioner kan anerkendes i overensstemmelse med punkt 60, 61 og 63-67.

3.5.   Likviditetsfaciliteter

| 55. | Bestemmelserne i punkt 56-59 finder anvendelse ved fastsættelse af engagementets værdi for en ikke-rated securitisationsposition i form af visse typer af likviditetsfaciliteter. |
| --- | --- |

55.

Bestemmelserne i punkt 56-59 finder anvendelse ved fastsættelse af engagementets værdi for en ikke-rated securitisationsposition i form af visse typer af likviditetsfaciliteter.

3.5.1.   Likviditetsfaciliteter, som kun er til rådighed i tilfælde af en alvorlig markedsforstyrrelse

| 56. | Der kan anvendes en konverteringsfaktor på 20 % på den pålydende værdi af en likviditetsfacilitet, som kun kan udnyttes i tilfælde af en alvorlig markedsforstyrrelse, og som opfylder betingelserne for at blive betragtet som en »anerkendt likviditetsfacilitet« i henhold til punkt 13. |
| --- | --- |

56.

Der kan anvendes en konverteringsfaktor på 20 % på den pålydende værdi af en likviditetsfacilitet, som kun kan udnyttes i tilfælde af en alvorlig markedsforstyrrelse, og som opfylder betingelserne for at blive betragtet som en »anerkendt likviditetsfacilitet« i henhold til punkt 13.

3.5.2.   Faciliteter med kontante forskud

| 57. | Der kan anvendes en konverteringsfaktor på 0 % på den pålydende værdi af en likviditetsfacilitet, der opfylder betingelserne i punkt 15. |
| --- | --- |

57.

Der kan anvendes en konverteringsfaktor på 0 % på den pålydende værdi af en likviditetsfacilitet, der opfylder betingelserne i punkt 15.

3.5.3.   Undtagelsesbestemmelser, når Kirb ikke kan beregnes.

| 58. | Når det ikke er praktisk muligt for kreditinstituttet at beregne den risikovægtede værdi af engagementet for de securitiserede engagementer, som om de ikke var securitiserede, kan et kreditinstitut undtagelsesvis og med de kompetente myndigheders godkendelse midlertidigt få tilladelse til at anvende metoden i punkt 59 til beregning af den risikovægtede værdi af engagementet for en ikke-rated securitisationsposition i form af en likviditetsfacilitet, der opfylder betingelserne for en »anerkendt likviditetsfacilitet« i punkt 13 eller er omfattet af punkt 56. |
| --- | --- |

58.

Når det ikke er praktisk muligt for kreditinstituttet at beregne den risikovægtede værdi af engagementet for de securitiserede engagementer, som om de ikke var securitiserede, kan et kreditinstitut undtagelsesvis og med de kompetente myndigheders godkendelse midlertidigt få tilladelse til at anvende metoden i punkt 59 til beregning af den risikovægtede værdi af engagementet for en ikke-rated securitisationsposition i form af en likviditetsfacilitet, der opfylder betingelserne for en »anerkendt likviditetsfacilitet« i punkt 13 eller er omfattet af punkt 56.

| 59. | Den højeste risikovægt, der i henhold til artikel 78-83 ville kunne anvendes på et hvilket som helst af de securitiserede engagementer, hvis ikke de var securitiserede, kan anvendes på den securitisationsposition, som likviditetsfaciliteten repræsenterer. For at bestemme engagementets værdi inden for positionen kan en konverteringsfaktor på 50 % anvendes på likviditetsfacilitetens pålydende værdi, hvis faciliteten har en oprindelig løbetid på et år eller derunder. Hvis likviditetsfaciliteten opfylder betingelserne i punkt 56, kan der anvendes en konverteringsfaktor på 20 %. I andre tilfælde anvendes en konverteringsfaktor på 100 %. |
| --- | --- |

59.

Den højeste risikovægt, der i henhold til artikel 78-83 ville kunne anvendes på et hvilket som helst af de securitiserede engagementer, hvis ikke de var securitiserede, kan anvendes på den securitisationsposition, som likviditetsfaciliteten repræsenterer. For at bestemme engagementets værdi inden for positionen kan en konverteringsfaktor på 50 % anvendes på likviditetsfacilitetens pålydende værdi, hvis faciliteten har en oprindelig løbetid på et år eller derunder. Hvis likviditetsfaciliteten opfylder betingelserne i punkt 56, kan der anvendes en konverteringsfaktor på 20 %. I andre tilfælde anvendes en konverteringsfaktor på 100 %.

3.6.   Anerkendelse af kreditrisikoreduktion vedrørende securitisationspositioner

3.6.1.   Finansieret kreditrisikoafdækning

| 60. | Den anerkendte finansierede risikoafdækning er begrænset til det, der anerkendes til beregning af den risikovægtede værdi af engagementet i henhold til artikel 78-83 som angivet i artikel 90-93, og anerkendelsen er betinget af, at minimumskravene i disse artikler overholdes. |
| --- | --- |

60.

Den anerkendte finansierede risikoafdækning er begrænset til det, der anerkendes til beregning af den risikovægtede værdi af engagementet i henhold til artikel 78-83 som angivet i artikel 90-93, og anerkendelsen er betinget af, at minimumskravene i disse artikler overholdes.

3.6.2.   Ufinansieret kreditrisikoafdækning

| 61. | Anerkendt ufinansieret kreditrisikoafdækning og anerkendte udstedere af ufinansieret risikoafdækning er begrænset til dem, der er anerkendt i henhold til artikel 90-93, og anerkendelsen er betinget af, at de relevante minimumskrav i disse artikler overholdes. |
| --- | --- |

61.

Anerkendt ufinansieret kreditrisikoafdækning og anerkendte udstedere af ufinansieret risikoafdækning er begrænset til dem, der er anerkendt i henhold til artikel 90-93, og anerkendelsen er betinget af, at de relevante minimumskrav i disse artikler overholdes.

3.6.3.   Beregning af kapitalkrav for securitisationspositioner med kreditrisikoreduktion

Den ratingbaserede metode

| 62. | Når størrelsen af risikovægtede engagementer beregnes ved hjælp af den ratingbaserede metode, kan engagementets værdi og/eller den risikovægtede værdi af engagementet for en securitisationsposition, som danner grundlag for kreditrisikoafdækningen, ændres i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VIII, idet de finder anvendelse på beregningen af størrelsen af de risikovægtede engagementer i henhold til artikel 78-83. |
| --- | --- |

62.

Når størrelsen af risikovægtede engagementer beregnes ved hjælp af den ratingbaserede metode, kan engagementets værdi og/eller den risikovægtede værdi af engagementet for en securitisationsposition, som danner grundlag for kreditrisikoafdækningen, ændres i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VIII, idet de finder anvendelse på beregningen af størrelsen af de risikovægtede engagementer i henhold til artikel 78-83.

Tilsynsmetoden — fuld kreditrisikoafdækning

| 63. | Når størrelsen af de risikovægtede engagementer beregnes ved hjælp af tilsynsmetoden, skal kreditinstituttet bestemme den »faktiske risikovægt« for positionen. Dette sker ved at dividere størrelsen af de risikovægtede engagementer i positionen med engagementets værdi i positionen og gange resultatet med 100. |
| --- | --- |

63.

Når størrelsen af de risikovægtede engagementer beregnes ved hjælp af tilsynsmetoden, skal kreditinstituttet bestemme den »faktiske risikovægt« for positionen. Dette sker ved at dividere størrelsen af de risikovægtede engagementer i positionen med engagementets værdi i positionen og gange resultatet med 100.

| 64. | Ved finansieret kreditrisikoafdækning beregnes størrelsen af de risikovægtede engagementer i securitisationspositionen ved at gange værdien af det finansierede, risikoafdækningsjusterede engagement i positionen (E* som beregnet i henhold til artikel 90-93 for beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til artikel 78-83, idet beløbet på securitisationspositionen sættes til E) med den effektive risikovægtning. |
| --- | --- |

64.

Ved finansieret kreditrisikoafdækning beregnes størrelsen af de risikovægtede engagementer i securitisationspositionen ved at gange værdien af det finansierede, risikoafdækningsjusterede engagement i positionen (E* som beregnet i henhold til artikel 90-93 for beregningen af størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til artikel 78-83, idet beløbet på securitisationspositionen sættes til E) med den effektive risikovægtning.

| 65. | Ved ufinansieret kreditrisikoafdækning beregnes størrelsen af de risikovægtede engagementer vedrørende securitisationspositionen ved at gange GA (størrelsen af risikoafdækningen justeret for eventuelt manglende valutamatch og løbetidsmatch i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VIII) med risikovægten for udstederen; hertil lægges det beløb, der opnås ved at gange beløbet på securitisationspositionen minus GA med den effektive risikovægt. |
| --- | --- |

65.

Ved ufinansieret kreditrisikoafdækning beregnes størrelsen af de risikovægtede engagementer vedrørende securitisationspositionen ved at gange GA (størrelsen af risikoafdækningen justeret for eventuelt manglende valutamatch og løbetidsmatch i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VIII) med risikovægten for udstederen; hertil lægges det beløb, der opnås ved at gange beløbet på securitisationspositionen minus GA med den effektive risikovægt.

Tilsynsmetoden — delvis risikoafdækning

| 66. | Hvis kreditrisikoreduktionen omfatter »first loss« eller forholdsmæssigt fordelte tab på securitisationspositionen, kan kreditinstituttet anvende punkt 63-65. |
| --- | --- |

66.

Hvis kreditrisikoreduktionen omfatter »first loss« eller forholdsmæssigt fordelte tab på securitisationspositionen, kan kreditinstituttet anvende punkt 63-65.

| 67. | I øvrige tilfælde skal kreditinstituttet behandle securitisationspositionen som to eller flere positioner, idet den ikke-dækkede del betragtes som positionen med den laveste kreditkvalitet. Ved beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer for denne position finder bestemmelserne i punkt 52-54 anvendelse med forbehold af følgende ændringer: »T« reguleres til e*, når der er tale om finansieret kreditrisikoafdækning, og til T-g, når der er tale om ufinansieret risikoafdækning, hvor e* betegner forholdet mellem E* og det samlede pålydende beløb i den underliggende pulje, hvor E* er den regulerede størrelse af engagementet i securitisationspositionen beregnet i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VIII, idet disse finder anvendelse ved beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til artikel 78-83, idet størrelsen af securitisationspositionen sættes til E; og g er forholdet mellem det pålydende beløb af kreditrisikoafdækningen (justeret for manglende valutamatch eller løbetidsmatch i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VIII) og summen af engagementernes størrelse i de securitiserede engagementer. Når der er tale om ufinansieret kreditrisikoafdækning, anvendes udstederens risikovægtning på den del af positionen, der ikke falder inden for den regulerede værdi for »T«. |
| --- | --- |

67.

I øvrige tilfælde skal kreditinstituttet behandle securitisationspositionen som to eller flere positioner, idet den ikke-dækkede del betragtes som positionen med den laveste kreditkvalitet. Ved beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer for denne position finder bestemmelserne i punkt 52-54 anvendelse med forbehold af følgende ændringer: »T« reguleres til e*, når der er tale om finansieret kreditrisikoafdækning, og til T-g, når der er tale om ufinansieret risikoafdækning, hvor e* betegner forholdet mellem E* og det samlede pålydende beløb i den underliggende pulje, hvor E* er den regulerede størrelse af engagementet i securitisationspositionen beregnet i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VIII, idet disse finder anvendelse ved beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til artikel 78-83, idet størrelsen af securitisationspositionen sættes til E; og g er forholdet mellem det pålydende beløb af kreditrisikoafdækningen (justeret for manglende valutamatch eller løbetidsmatch i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VIII) og summen af engagementernes størrelse i de securitiserede engagementer. Når der er tale om ufinansieret kreditrisikoafdækning, anvendes udstederens risikovægtning på den del af positionen, der ikke falder inden for den regulerede værdi for »T«.

3.7.   Yderligere kapitalkrav for securitisation af revolverende engagementer med førtidsindfrielsesbestemmelser

| 68. | Ud over størrelsen af de risikovægtede engagementer som beregnet for securitisationspositionerne skal det engagementsleverende kreditinstitut beregne størrelsen af det risikovægtede engagement i henhold til metoden i punkt 16-33, når det sælger revolverende engagementer i en securitisation, der er underlagt en førtidsindfrielsesbestemmelse. |
| --- | --- |

68.

Ud over størrelsen af de risikovægtede engagementer som beregnet for securitisationspositionerne skal det engagementsleverende kreditinstitut beregne størrelsen af det risikovægtede engagement i henhold til metoden i punkt 16-33, når det sælger revolverende engagementer i en securitisation, der er underlagt en førtidsindfrielsesbestemmelse.

| 69. | Med henblik på punkt 68 træder punkt 70 og 71 i stedet for punkt 19 og 20. |
| --- | --- |

69.

Med henblik på punkt 68 træder punkt 70 og 71 i stedet for punkt 19 og 20.

| 70. | I forbindelse med disse bestemmelser er »det engagementsleverende kreditinstituts kapitalinteresser« summen af






  a) | engagementsværdien af den teoretiske del af en pulje af trukne beløb, der sælges til en securitisation, hvor forholdet mellem denne og beløbet af den samlede pulje af engagementer, der sælges til strukturen, bestemmer den andel af cash flows, der genereres af hovedstol og renter samt øvrige tilknyttede beløb, som ikke er til rådighed til udbetaling til enheder, der har securitisationspositioner i securitisationen; plus |
| --- | --- | --- |

70.

I forbindelse med disse bestemmelser er »det engagementsleverende kreditinstituts kapitalinteresser« summen af

a)

engagementsværdien af den teoretiske del af en pulje af trukne beløb, der sælges til en securitisation, hvor forholdet mellem denne og beløbet af den samlede pulje af engagementer, der sælges til strukturen, bestemmer den andel af cash flows, der genereres af hovedstol og renter samt øvrige tilknyttede beløb, som ikke er til rådighed til udbetaling til enheder, der har securitisationspositioner i securitisationen; plus

| b) | engagementsværdien af den uudnyttede del af puljen af kreditlinjer, for hvilke de udnyttede beløb er solgt til securitisationen, hvis andel i forhold til den samlede værdi af sådanne uudnyttede beløb er den samme som forholdet mellem engagementsværdien, som beskrives i litra a), og engagementsværdien af puljen af udnyttede beløb, der er solgt til securitisationen. |
| --- | --- |

b)

engagementsværdien af den uudnyttede del af puljen af kreditlinjer, for hvilke de udnyttede beløb er solgt til securitisationen, hvis andel i forhold til den samlede værdi af sådanne uudnyttede beløb er den samme som forholdet mellem engagementsværdien, som beskrives i litra a), og engagementsværdien af puljen af udnyttede beløb, der er solgt til securitisationen.

For at blive anerkendt som sådan må det engagementsleverende kreditinstituts kapitalinteresser ikke være efterstillet investors interesser.

»Investorers kapitalinteresser« betegner engagementsværdien af den teoretiske del af puljen af udnyttede beløb, der ikke falder ind under litra a), plus engagementsværdien af den del af puljen af uudnyttede beløb fra kreditlinjerne, hvorfra de udnyttede beløb er solgt til securitisationen, som ikke falder ind under litra b).

| 71. | Det engagementsleverende kreditinstituts engagement sammenholdt med dets rettigheder i henhold til den del af ordregivers kapitalinteresser som beskrevet i punkt 70, litra a), betragtes ikke som en securitisationsposition, men som et prorata-engagement i de securitiserede engagementer, som om de ikke var securitiserede med et beløb svarende til det i punkt 70, litra a), beskrevne. Det engagementsleverende kreditinstitut anses også for at have et prorata-engagement i de uudnyttede beløb af kreditlinjerne, for hvilke de udnyttede beløb er solgt til securitisationen, på et beløb svarende til det i punkt 70, litra b), beskrevne. |
| --- | --- |

71.

Det engagementsleverende kreditinstituts engagement sammenholdt med dets rettigheder i henhold til den del af ordregivers kapitalinteresser som beskrevet i punkt 70, litra a), betragtes ikke som en securitisationsposition, men som et prorata-engagement i de securitiserede engagementer, som om de ikke var securitiserede med et beløb svarende til det i punkt 70, litra a), beskrevne. Det engagementsleverende kreditinstitut anses også for at have et prorata-engagement i de uudnyttede beløb af kreditlinjerne, for hvilke de udnyttede beløb er solgt til securitisationen, på et beløb svarende til det i punkt 70, litra b), beskrevne.

3.8.   Reduktion af størrelsen af risikovægtede engagementer

| 72. | Størrelsen af de risikovægtede engagementer for en securitisationsposition, for hvilken der tillægges en risikovægtning på 1 250 %, kan reduceres med 12,5 gange størrelsen af eventuelle værdireguleringer, som kreditinstituttet har foretaget med hensyn til de securitiserede engagementer. I den udstrækning der tages højde for værdireguleringerne i denne forbindelse, skal der ikke tages hensyn til disse i forbindelse med beregningen, som angives i bilag VII, del 1, punkt 36. |
| --- | --- |

72.

Størrelsen af de risikovægtede engagementer for en securitisationsposition, for hvilken der tillægges en risikovægtning på 1 250 %, kan reduceres med 12,5 gange størrelsen af eventuelle værdireguleringer, som kreditinstituttet har foretaget med hensyn til de securitiserede engagementer. I den udstrækning der tages højde for værdireguleringerne i denne forbindelse, skal der ikke tages hensyn til disse i forbindelse med beregningen, som angives i bilag VII, del 1, punkt 36.

| 73. | Størrelsen af de risikovægtede engagementer for en securitisationsposition kan reduceres med 12,5 gange størrelsen af eventuelle værdireguleringer, som kreditinstituttet har foretaget med hensyn til positionen. |
| --- | --- |

73.

Størrelsen af de risikovægtede engagementer for en securitisationsposition kan reduceres med 12,5 gange størrelsen af eventuelle værdireguleringer, som kreditinstituttet har foretaget med hensyn til positionen.

| 74. | I henhold til artikel 66, stk. 2, kan kreditinstitutter ved en securitisationsposition, for hvilken der gælder en risikovægt på 1 250 %, som et alternativ til at medtage positionen i deres beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer fratrække engagementets værdi i positionen fra deres egenkapital. |
| --- | --- |

74.

I henhold til artikel 66, stk. 2, kan kreditinstitutter ved en securitisationsposition, for hvilken der gælder en risikovægt på 1 250 %, som et alternativ til at medtage positionen i deres beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer fratrække engagementets værdi i positionen fra deres egenkapital.

| 75. | Med hensyn til punkt 74:






  a) | kan engagementets værdi vedrørende positionen afledes af størrelsen af de risikovægtede engagementer under hensyntagen til eventuelle reduktioner, som er foretaget i overensstemmelse med punkt 72 og 73 |
| --- | --- | --- |

75.

Med hensyn til punkt 74:

a)

kan engagementets værdi vedrørende positionen afledes af størrelsen af de risikovægtede engagementer under hensyntagen til eventuelle reduktioner, som er foretaget i overensstemmelse med punkt 72 og 73

| b) | kan beregningen af engagementets værdi afspejle en anerkendt finansieret risikoafdækning på en måde, der er forenelig med metoden som beskrevet i punkt 60-67, og |
| --- | --- |

b)

kan beregningen af engagementets værdi afspejle en anerkendt finansieret risikoafdækning på en måde, der er forenelig med metoden som beskrevet i punkt 60-67, og

| c) | når tilsynsmetoden benyttes til at beregne størrelsen af de risikovægtede engagementer samt L KIRBR, kan positionen behandles som to positioner, hvor L er lig med KIRBR for den mest privilegerede af positionerne. |
| --- | --- |

c)

når tilsynsmetoden benyttes til at beregne størrelsen af de risikovægtede engagementer samt L KIRBR, kan positionen behandles som to positioner, hvor L er lig med KIRBR for den mest privilegerede af positionerne.

| 76. | Når et kreditinstitut benytter sig af alternativet i punkt 74, skal der i forbindelse med punkt 45 fratrækkes 12,5 gange det beløb, der fratrækkes i henhold til nævnte punkt, fra det beløb, der er specificeret i punkt 45 som den maksimale risikovægtede værdi af engagementer, som skal beregnes af de deri angivne kreditinstitutter. |
| --- | --- |

76.

Når et kreditinstitut benytter sig af alternativet i punkt 74, skal der i forbindelse med punkt 45 fratrækkes 12,5 gange det beløb, der fratrækkes i henhold til nævnte punkt, fra det beløb, der er specificeret i punkt 45 som den maksimale risikovægtede værdi af engagementer, som skal beregnes af de deri angivne kreditinstitutter.

BILAG X

OPERATIONELLE RISICI

Del 1 — Basisindikatormetoden

1.   KAPITALKRAV

| 1. | I henhold til basisindikatormetoden svarer kapitalkravet for operationelle risici til 15 % af den relevante indikator, som defineres i punkt 2-9. |
| --- | --- |

1.

I henhold til basisindikatormetoden svarer kapitalkravet for operationelle risici til 15 % af den relevante indikator, som defineres i punkt 2-9.

2.   DEN RELEVANTE INDIKATOR

| 2. | Den relevante indikator er et treårigt gennemsnit af summen af nettorenteindtægter og ikke-renterelaterede nettoindtægter. |
| --- | --- |

2.

Den relevante indikator er et treårigt gennemsnit af summen af nettorenteindtægter og ikke-renterelaterede nettoindtægter.

| 3. | Det treårige gennemsnit beregnes på grundlag af de seneste tre observationer for tolv måneder ved udgangen af finansåret. Når der ikke foreligger reviderede tal, kan selskabets egne estimater anvendes. |
| --- | --- |

3.

Det treårige gennemsnit beregnes på grundlag af de seneste tre observationer for tolv måneder ved udgangen af finansåret. Når der ikke foreligger reviderede tal, kan selskabets egne estimater anvendes.

| 4. | Hvis summen af nettorenteindtægter og ikke renterelaterede nettoindtægter for en given observation er negativ eller lig med nul, medtages dette tal ikke i beregningen af det treårige gennemsnit. Den relevante indikator beregnes som summen af positive tal divideret med antallet af positive tal. |
| --- | --- |

4.

Hvis summen af nettorenteindtægter og ikke renterelaterede nettoindtægter for en given observation er negativ eller lig med nul, medtages dette tal ikke i beregningen af det treårige gennemsnit. Den relevante indikator beregnes som summen af positive tal divideret med antallet af positive tal.

2.1.   Kreditinstitutter omfattet af direktiv 86/635/EØF

| 5. | På grundlag af de regnskabsmæssige kategorier på kreditinstitutternes resultatopgørelse i henhold til artikel 27 i direktiv 86/635/EØF skal den relevante indikator udtrykkes som summen af elementerne i tabel 1. De enkelte elementer skal medtages i summen med positivt eller negativt fortegn. |
| --- | --- |

5.

På grundlag af de regnskabsmæssige kategorier på kreditinstitutternes resultatopgørelse i henhold til artikel 27 i direktiv 86/635/EØF skal den relevante indikator udtrykkes som summen af elementerne i tabel 1. De enkelte elementer skal medtages i summen med positivt eller negativt fortegn.

| 6. | Det kan være nødvendigt at regulere disse elementer for at afspejle forbeholdene i punkt 7 og 8.
  Tabel 1











  1. | Renteindtægter og lignende indtægter |
| --- | --- | --- |

6.

Det kan være nødvendigt at regulere disse elementer for at afspejle forbeholdene i punkt 7 og 8.

Tabel 1

1.

Renteindtægter og lignende indtægter

| 2. | Renteudgifter og lignende udgifter |
| --- | --- |

2.

Renteudgifter og lignende udgifter

| 3. | Indtægter af kapitalandele og andre værdipapirer med fast/variabelt afkast |
| --- | --- |

3.

Indtægter af kapitalandele og andre værdipapirer med fast/variabelt afkast

| 4. | Gebyrer og provisionsindtægter |
| --- | --- |

4.

Gebyrer og provisionsindtægter

| 5. | Gebyrer og provisionsudgifter |
| --- | --- |

5.

Gebyrer og provisionsudgifter

| 6. | Resultat af finansielle transaktioner |
| --- | --- |

6.

Resultat af finansielle transaktioner

| 7. | Andre driftsindtægter |
| --- | --- |

7.

Andre driftsindtægter

2.1.1.   Forbehold:

| 7. | Indikatoren skal beregnes inden fratrækning af nedskrivninger og driftsudgifter. Driftsudgifter omfatter gebyrer for outsourcing af tjenester, der ydes af tredjeparter, som ikke er kreditinstituttets moder- eller datterselskab eller et datterselskab af et moderselskab, som også er kreditinstituttets moderselskab. Udgifter til outsourcing af tjenester, der leveres af tredjeparter, kan føre til en nedsættelse af den relevante indikator, såfremt disse udgifter opkræves af en virksomhed, der er underlagt tilsyn i henhold til eller svarende til i dette direktiv. |
| --- | --- |

7.

Indikatoren skal beregnes inden fratrækning af nedskrivninger og driftsudgifter. Driftsudgifter omfatter gebyrer for outsourcing af tjenester, der ydes af tredjeparter, som ikke er kreditinstituttets moder- eller datterselskab eller et datterselskab af et moderselskab, som også er kreditinstituttets moderselskab. Udgifter til outsourcing af tjenester, der leveres af tredjeparter, kan føre til en nedsættelse af den relevante indikator, såfremt disse udgifter opkræves af en virksomhed, der er underlagt tilsyn i henhold til eller svarende til i dette direktiv.

| 8. | Følgende elementer skal ikke benyttes ved beregning af den relevante indikator:






  a) | realiserede fortjeneste/tab ved salg af poster, der ikke indgår i handelsbeholdningen |
| --- | --- | --- |

8.

Følgende elementer skal ikke benyttes ved beregning af den relevante indikator:

a)

realiserede fortjeneste/tab ved salg af poster, der ikke indgår i handelsbeholdningen

| b) | indtægter fra ekstraordinære eller uregelmæssige poster |
| --- | --- |

b)

indtægter fra ekstraordinære eller uregelmæssige poster

| c) | indtægter fra forsikring. |
| --- | --- |

c)

indtægter fra forsikring.

Når en fornyet værdiansættelse af poster i handelsbeholdningen er en del af resultatopgørelsen, kan denne fornyede værdiansættelse medtages. Når artikel 36, stk. 2, i direktiv 86/635/EØF anvendes, skal den fornyede værdiansættelse, der bogføres på resultatopgørelsen, medtages.

2.2.   Kreditinstitutter, der er underlagt andre regnskabssystemer

| 9. | Når kreditinstitutter er underlagt andre regnskabssystemer end det, der indføres ved direktiv 86/635/EØF, skal de beregne den relevante indikator på grundlag af data, der mest hensigtsmæssigt afspejler definitionen i punkt 2-8. |
| --- | --- |

9.

Når kreditinstitutter er underlagt andre regnskabssystemer end det, der indføres ved direktiv 86/635/EØF, skal de beregne den relevante indikator på grundlag af data, der mest hensigtsmæssigt afspejler definitionen i punkt 2-8.

Del 2 — Standardmetoden

1.   KAPITALKRAV

| 1. | I henhold til standardmetoden er kapitalkravet for operationelle risici det treårige gennemsnit af de risikovægtede relevante indikatorer beregnet hvert år for de enkelte forretningsområder, omhandlet i tabel 2. Hvert år kan man modregne negative kapitalkrav på et forretningsområde, der opstår som følge af en negativ relevant indikator på et bestemt forretningsområde fuldt ud. Såfremt det samlede kapitalkrav på alle forretningsområder i et givet år er negativt, ansættes værdien for det pågældende år til nul. |
| --- | --- |

1.

I henhold til standardmetoden er kapitalkravet for operationelle risici det treårige gennemsnit af de risikovægtede relevante indikatorer beregnet hvert år for de enkelte forretningsområder, omhandlet i tabel 2. Hvert år kan man modregne negative kapitalkrav på et forretningsområde, der opstår som følge af en negativ relevant indikator på et bestemt forretningsområde fuldt ud. Såfremt det samlede kapitalkrav på alle forretningsområder i et givet år er negativt, ansættes værdien for det pågældende år til nul.

| 2. | Det treårige gennemsnit beregnes på grundlag af de seneste tre observationer for tolv måneder ved udgangen af finansåret. Når der ikke foreligger reviderede tal, kan selskabets egne estimater anvendes.
  Tabel 2







  Forretningsområde | Aktiviteter | Procentdel |
| --- | --- | --- | --- |
| Selskabsfinansiering | Emission af finansielle instrumenter og/eller anbringelse af finansielle instrumenter i et forpligtende engagement
  Tjenesteydelser i forbindelse med emissioner
  Investeringsrådgivning
  Rådgivning af virksomheder om kapitalstruktur, branchestrategi og relaterede spørgsmål samt rådgivning og tjenesteydelser vedrørende virksomhedsfusioner og -opkøb
  Investeringsforskning og finansanalyse samt andre former for generelle anbefalinger vedrørende transaktioner i finansielle instrumenter | 18 % |
| Handel og salg | Transaktioner for egen regning
  Mæglervirksomhed vedrørende penge
  Modtagelse og overførsel af ordrer vedrørende et eller flere finansielle instrumenter
  Udførelse af ordrer på kunders vegne
  Placering af finansielle instrumenter uden forpligtende engagement
  Drift af multilaterale handelsfaciliteter | 18 % |
| Børsmæglervirksomhed på detailmarkedet
  (Aktiviteter med enkeltpersoner eller med små og mellemstore virksomheder, der opfylder kriterierne i artikel 79 vedrørende detailengagementer) | Modtagelse og overførsel af ordrer vedrørende et eller flere finansielle instrumenter
  Udførelse af ordrer på kunders vegne
  Placering af finansielle instrumenter uden forpligtende engagement | 12 % |
| Forretningsbankydelser | Modtagelse af indlån og andre midler på anfordring
  Udlån
  Finansiel leasing
  Garantier og forpligtelser | 15 % |
| Detailbankydelser
  (Aktiviteter med enkeltpersoner eller med små og mellemstore virksomheder, der opfylder kriterierne i artikel 79 vedrørende detailengagementer) | Modtagelse af indlån og andre midler på anfordring
  Udlån
  Finansiel leasing
  Garantier og forpligtelser | 12 % |
| Betaling og afvikling | Tjenesteydelser vedrørende pengeoverførsler
  Emission og administration af betalingsmidler | 18 % |
| Tjenesteydelser i afdelinger | Opbevaring og administration af finansielle instrumenter på kundernes vegne, herunder formueforvaltning og tilhørende tjenester såsom forvaltning af kontanter/sikkerhedsstillelse | 15 % |
| Porteføljeadministration | Porteføljeadministration
  Forvaltning af investeringsinstitutter (UCITS)
  Andre former for porteføljeadministration | 12 % |

2.

Det treårige gennemsnit beregnes på grundlag af de seneste tre observationer for tolv måneder ved udgangen af finansåret. Når der ikke foreligger reviderede tal, kan selskabets egne estimater anvendes.

Tabel 2

Forretningsområde

Aktiviteter

Procentdel

Selskabsfinansiering

Emission af finansielle instrumenter og/eller anbringelse af finansielle instrumenter i et forpligtende engagement

Tjenesteydelser i forbindelse med emissioner

Investeringsrådgivning

Rådgivning af virksomheder om kapitalstruktur, branchestrategi og relaterede spørgsmål samt rådgivning og tjenesteydelser vedrørende virksomhedsfusioner og -opkøb

Investeringsforskning og finansanalyse samt andre former for generelle anbefalinger vedrørende transaktioner i finansielle instrumenter

18 %

Handel og salg

Transaktioner for egen regning

Mæglervirksomhed vedrørende penge

Modtagelse og overførsel af ordrer vedrørende et eller flere finansielle instrumenter

Udførelse af ordrer på kunders vegne

Placering af finansielle instrumenter uden forpligtende engagement

Drift af multilaterale handelsfaciliteter

18 %

Børsmæglervirksomhed på detailmarkedet

(Aktiviteter med enkeltpersoner eller med små og mellemstore virksomheder, der opfylder kriterierne i artikel 79 vedrørende detailengagementer)

Modtagelse og overførsel af ordrer vedrørende et eller flere finansielle instrumenter

Udførelse af ordrer på kunders vegne

Placering af finansielle instrumenter uden forpligtende engagement

12 %

Forretningsbankydelser

Modtagelse af indlån og andre midler på anfordring

Udlån

Finansiel leasing

Garantier og forpligtelser

15 %

Detailbankydelser

(Aktiviteter med enkeltpersoner eller med små og mellemstore virksomheder, der opfylder kriterierne i artikel 79 vedrørende detailengagementer)

Modtagelse af indlån og andre midler på anfordring

Udlån

Finansiel leasing

Garantier og forpligtelser

12 %

Betaling og afvikling

Tjenesteydelser vedrørende pengeoverførsler

Emission og administration af betalingsmidler

18 %

Tjenesteydelser i afdelinger

Opbevaring og administration af finansielle instrumenter på kundernes vegne, herunder formueforvaltning og tilhørende tjenester såsom forvaltning af kontanter/sikkerhedsstillelse

15 %

Porteføljeadministration

Porteføljeadministration

Forvaltning af investeringsinstitutter (UCITS)

Andre former for porteføljeadministration

12 %

| 6. | De kompetente myndigheder kan give et kreditinstitut tilladelse til at beregne sit kapitalkrav for operationelle risici ved hjælp af en alternativ standardmetode i henhold til beskrivelsen i punkt 5-11. |
| --- | --- |

6.

De kompetente myndigheder kan give et kreditinstitut tilladelse til at beregne sit kapitalkrav for operationelle risici ved hjælp af en alternativ standardmetode i henhold til beskrivelsen i punkt 5-11.

2.   PRINCIPPER FOR KONVERTERING AF FORRETNINGSOMRÅDER

| 4. | Kreditinstitutter skal udforme og dokumentere specifikke politikker og kriterier for konvertering af den relevante indikator for aktuelle forretningsområder og aktiviteter til standardrammerne. Kriterierne skal revideres og justeres, når det er påkrævet i forbindelse med nye eller ændrede forretningsaktiviteter og risici. Principperne for konvertering af forretningsområder er som følger:






  a) | alle aktiviteter skal konverteres til forretningsområderne, således at de ikke overlapper hinanden og tilsammen dækker hele området |
| --- | --- | --- |

4.

Kreditinstitutter skal udforme og dokumentere specifikke politikker og kriterier for konvertering af den relevante indikator for aktuelle forretningsområder og aktiviteter til standardrammerne. Kriterierne skal revideres og justeres, når det er påkrævet i forbindelse med nye eller ændrede forretningsaktiviteter og risici. Principperne for konvertering af forretningsområder er som følger:

a)

alle aktiviteter skal konverteres til forretningsområderne, således at de ikke overlapper hinanden og tilsammen dækker hele området

| b) | alle aktiviteter, som ikke umiddelbart kan konverteres til rammerne for forretningsområderne, men som udgør en støttefunktion for en aktivitet inden for disse rammer, skal anbringes under det forretningsområde, hvor de fungerer som støttefunktion. Hvis støttefunktionen vedrører mere end et forretningsområde, skal der anvendes objektive kriterier for konverteringen |
| --- | --- |

b)

alle aktiviteter, som ikke umiddelbart kan konverteres til rammerne for forretningsområderne, men som udgør en støttefunktion for en aktivitet inden for disse rammer, skal anbringes under det forretningsområde, hvor de fungerer som støttefunktion. Hvis støttefunktionen vedrører mere end et forretningsområde, skal der anvendes objektive kriterier for konverteringen

| c) | hvis en aktivitet ikke kan konverteres til et bestemt forretningsområde, skal forretningsområdet med det højeste procentmæssige afkast anvendes. Det samme forretningsområde gælder ligeledes for eventuelle tilknyttede støttefunktioner |
| --- | --- |

c)

hvis en aktivitet ikke kan konverteres til et bestemt forretningsområde, skal forretningsområdet med det højeste procentmæssige afkast anvendes. Det samme forretningsområde gælder ligeledes for eventuelle tilknyttede støttefunktioner

| d) | kreditinstitutter kan benytte interne prissætningsmetoder til at fordele den relevante indikator mellem forretningsområder. Omkostninger, der genereres inden for ét forretningsområde, og som skal opføres under et andet forretningsområde, kan omplaceres til det forretningsområde, de vedrører, f.eks. ved at benytte en metode baseret på de interne overførselsomkostninger mellem de to forretningsområder |
| --- | --- |

d)

kreditinstitutter kan benytte interne prissætningsmetoder til at fordele den relevante indikator mellem forretningsområder. Omkostninger, der genereres inden for ét forretningsområde, og som skal opføres under et andet forretningsområde, kan omplaceres til det forretningsområde, de vedrører, f.eks. ved at benytte en metode baseret på de interne overførselsomkostninger mellem de to forretningsområder

| e) | konvertering af aktiviteter til forretningsområder med henblik på operationel risikokapital skal ske i overensstemmelse med de kategorier, der benyttes til kredit- og markedsrisici |
| --- | --- |

e)

konvertering af aktiviteter til forretningsområder med henblik på operationel risikokapital skal ske i overensstemmelse med de kategorier, der benyttes til kredit- og markedsrisici

| f) | den øverste ledelse har ansvaret for konverteringspolitikken under tilsyn af kreditinstituttets styrende organer, og |
| --- | --- |

f)

den øverste ledelse har ansvaret for konverteringspolitikken under tilsyn af kreditinstituttets styrende organer, og

| g) | konverteringen til forretningsområder skal underkastes uafhængig kontrol. |
| --- | --- |

g)

konverteringen til forretningsområder skal underkastes uafhængig kontrol.

3.   ALTERNATIVE INDIKATORER FOR BESTEMTE FORRETNINGSOMRÅDER

3.1.   Nærmere bestemmelser

| 5. | De kompetente myndigheder kan give kreditinstituttet tilladelse til at benytte en alternativ relevant indikator for forretningsområderne: detailbankydelser og forretningsbankydelser. |
| --- | --- |

5.

De kompetente myndigheder kan give kreditinstituttet tilladelse til at benytte en alternativ relevant indikator for forretningsområderne: detailbankydelser og forretningsbankydelser.

| 6. | For disse forretningsområder skal den relevante indikator være en standardiseret indtægtsindikator svarende til det treårige gennemsnit af den samlede pålydende værdi af lån og forskud ganget med 0,035. |
| --- | --- |

6.

For disse forretningsområder skal den relevante indikator være en standardiseret indtægtsindikator svarende til det treårige gennemsnit af den samlede pålydende værdi af lån og forskud ganget med 0,035.

| 7. | Hvad angår forretningsområdet detail- og/eller forretningsbankydelser, udgør lån og forskud de samlede udnyttede beløb inden for tilsvarende kreditporteføljer. Hvad angår forretningsbankydelser medtages værdipapirer, der ikke indgår i handelsbeholdningen. |
| --- | --- |

7.

Hvad angår forretningsområdet detail- og/eller forretningsbankydelser, udgør lån og forskud de samlede udnyttede beløb inden for tilsvarende kreditporteføljer. Hvad angår forretningsbankydelser medtages værdipapirer, der ikke indgår i handelsbeholdningen.

3.2.   Betingelser

| 8. | Tilladelsen til at anvende alternative relevante indikatorer er underlagt betingelserne i punkt 9-11. |
| --- | --- |

8.

Tilladelsen til at anvende alternative relevante indikatorer er underlagt betingelserne i punkt 9-11.

3.2.1.   Generel betingelse

| 9. | Kreditinstituttet skal opfylde anerkendelseskriterierne i punkt 12. |
| --- | --- |

9.

Kreditinstituttet skal opfylde anerkendelseskriterierne i punkt 12.

3.2.2.   Specifikke betingelser for detailbankydelser og forretningsbankydelser

| 10. | Kreditinstituttet er hovedsagelig aktivt inden for bankaktiviteter på detailmarkedet og/eller inden for forretningsbankaktiviteter, og disse skal udgøre mindst 90 % af dets indtægter. |
| --- | --- |

10.

Kreditinstituttet er hovedsagelig aktivt inden for bankaktiviteter på detailmarkedet og/eller inden for forretningsbankaktiviteter, og disse skal udgøre mindst 90 % af dets indtægter.

| 11. | Kreditinstituttet kan over for de kompetente myndigheder godtgøre, at en betydelig del af dets aktiviteter på detailmarkedet og/eller inden for forretningsbankdrift består af lån, der er forbundet med en høj sandsynlighed for misligholdelse, og at den alternative standardmetode giver et bedre grundlag for at vurdere de operationelle risici. |
| --- | --- |

11.

Kreditinstituttet kan over for de kompetente myndigheder godtgøre, at en betydelig del af dets aktiviteter på detailmarkedet og/eller inden for forretningsbankdrift består af lån, der er forbundet med en høj sandsynlighed for misligholdelse, og at den alternative standardmetode giver et bedre grundlag for at vurdere de operationelle risici.

4.   ANERKENDELSESKRITERIER

| 12. | Kreditinstitutter skal opfylde nedenstående anerkendelseskriterier ud over de overordnede standarder for risikostyring som angivet i artikel 22 og bilag V. Afgørelsen om, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, træffes under hensyn til størrelsen og omfanget af kreditinstituttets aktiviteter og til proportionalitetsprincippet.






  a) | Kreditinstituttet skal have et veldokumenteret vurderings- og forvaltningssystem vedrørende operationelle risici, og dette system skal være henført til entydige ansvarsområder. Det skal identificere sin eksponering for operationelle risici og registrere relevante oplysninger vedrørende operationelle risici, herunder oplysninger om betydelige tab. Dette system skal regelmæssigt revideres af en uafhængig instans. |
| --- | --- | --- |

12.

Kreditinstitutter skal opfylde nedenstående anerkendelseskriterier ud over de overordnede standarder for risikostyring som angivet i artikel 22 og bilag V. Afgørelsen om, hvorvidt disse kriterier er opfyldt, træffes under hensyn til størrelsen og omfanget af kreditinstituttets aktiviteter og til proportionalitetsprincippet.

a)

Kreditinstituttet skal have et veldokumenteret vurderings- og forvaltningssystem vedrørende operationelle risici, og dette system skal være henført til entydige ansvarsområder. Det skal identificere sin eksponering for operationelle risici og registrere relevante oplysninger vedrørende operationelle risici, herunder oplysninger om betydelige tab. Dette system skal regelmæssigt revideres af en uafhængig instans.

| b) | Vurderingssystemet for operationelle risici skal være tæt integreret med kreditinstituttets risikostyringsprocedurer. Resultaterne skal udgøre en integreret del af proceduren for overvågning og styring af kreditinstituttets profil med hensyn til operationelle risici. |
| --- | --- |

b)

Vurderingssystemet for operationelle risici skal være tæt integreret med kreditinstituttets risikostyringsprocedurer. Resultaterne skal udgøre en integreret del af proceduren for overvågning og styring af kreditinstituttets profil med hensyn til operationelle risici.

| c) | Kreditinstituttet skal indføre et system for rapportering til ledelsen, der sikrer rapportering vedrørende operationelle risici til de relevante funktioner inden for kreditinstituttet. Kreditinstituttet skal have procedurer, der giver mulighed for hensigtsmæssig indgriben på grundlag af oplysningerne i rapporterne til ledelsen. |
| --- | --- |

c)

Kreditinstituttet skal indføre et system for rapportering til ledelsen, der sikrer rapportering vedrørende operationelle risici til de relevante funktioner inden for kreditinstituttet. Kreditinstituttet skal have procedurer, der giver mulighed for hensigtsmæssig indgriben på grundlag af oplysningerne i rapporterne til ledelsen.

Del 3 — Metoderne med avanceret måling

1.   ANERKENDELSESKRITERIER

| 1. | For at kunne anvende en metode med avanceret måling skal kreditinstitutterne godtgøre over for de kompetente myndigheder, at de opfylder nedenstående anerkendelseskriterier ud over de generelle risikostyringsstandarder i artikel 22 og bilag V. |
| --- | --- |

1.

For at kunne anvende en metode med avanceret måling skal kreditinstitutterne godtgøre over for de kompetente myndigheder, at de opfylder nedenstående anerkendelseskriterier ud over de generelle risikostyringsstandarder i artikel 22 og bilag V.

1.1.   Kvalitative data

| 2. | Kreditinstituttets interne målingssystem for operationelle risici skal være tæt integreret med dets daglige risikostyring. |
| --- | --- |

2.

Kreditinstituttets interne målingssystem for operationelle risici skal være tæt integreret med dets daglige risikostyring.

| 3. | Kreditinstituttet skal have en uafhængig risikostyringsfunktion for operationelle risici. |
| --- | --- |

3.

Kreditinstituttet skal have en uafhængig risikostyringsfunktion for operationelle risici.

| 4. | Der skal ske en regelmæssig rapportering om erfaringer med eksponering og tab i forbindelse med operationelle risici. Kreditinstituttet skal have procedurer, der giver mulighed for at foretage hensigtsmæssige korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.

Der skal ske en regelmæssig rapportering om erfaringer med eksponering og tab i forbindelse med operationelle risici. Kreditinstituttet skal have procedurer, der giver mulighed for at foretage hensigtsmæssige korrigerende foranstaltninger.

| 5. | Kreditinstituttets risikostyringssystem skal være veldokumenteret. Kreditinstituttet skal have rutiner til sikring af overholdelsen af bestemmelserne og politikker vedrørende håndtering af manglende overholdelse. |
| --- | --- |

5.

Kreditinstituttets risikostyringssystem skal være veldokumenteret. Kreditinstituttet skal have rutiner til sikring af overholdelsen af bestemmelserne og politikker vedrørende håndtering af manglende overholdelse.

| 6. | Styringsprocedurer og målingssystemer for operationelle risici skal underkastes regelmæssig revision, der udføres af interne og/eller eksterne revisorer. |
| --- | --- |

6.

Styringsprocedurer og målingssystemer for operationelle risici skal underkastes regelmæssig revision, der udføres af interne og/eller eksterne revisorer.

| 7. | De kompetente myndigheders validering af målingssystemet for operationelle risici skal omfatte følgende aspekter:






  a) | kontrol af, at de interne valideringsprocedurer fungerer tilfredsstillende |
| --- | --- | --- |

7.

De kompetente myndigheders validering af målingssystemet for operationelle risici skal omfatte følgende aspekter:

a)

kontrol af, at de interne valideringsprocedurer fungerer tilfredsstillende

| b) | sikring af, at datastrømme og processer vedrørende risikomålingssystemet er gennemsigtige og tilgængelige. |
| --- | --- |

b)

sikring af, at datastrømme og processer vedrørende risikomålingssystemet er gennemsigtige og tilgængelige.

1.2.   Kvantitative standarder

1.2.1.   Procedure

| 8. | Kreditinstitutter skal beregne deres kapitalkrav ved at medtage både forventede og uventede tab, medmindre de kan påvise, at forventede tab opfanges i deres interne forretningsgange på tilfredsstillende vis. Målingen af operationelle risici skal registrere begivenheder med potentielt alvorlige konsekvenser med henblik på at opnå en pålidelighedsstandard, der er sammenlignelig med et 99,9 % pålidelighedsinterval over en etårig periode. |
| --- | --- |

8.

Kreditinstitutter skal beregne deres kapitalkrav ved at medtage både forventede og uventede tab, medmindre de kan påvise, at forventede tab opfanges i deres interne forretningsgange på tilfredsstillende vis. Målingen af operationelle risici skal registrere begivenheder med potentielt alvorlige konsekvenser med henblik på at opnå en pålidelighedsstandard, der er sammenlignelig med et 99,9 % pålidelighedsinterval over en etårig periode.

| 9. | Et kreditinstituts målingssystem for operationelle risici skal omfatte visse nøgleelementer for at opfylde de i punkt 8 nævnte pålidelighedsstandarder. Disse elementer skal omfatte brugen af interne data, eksterne data, scenarioanalyser og faktorer, der afspejler erhvervsmiljøet, samt interne kontrolsystemer som beskrevet i punkt 13-24. Et kreditinstitut skal have en veldokumenteret metode til vægtning af disse fire elementer i sit overordnede system til måling af operationelle risici. |
| --- | --- |

9.

Et kreditinstituts målingssystem for operationelle risici skal omfatte visse nøgleelementer for at opfylde de i punkt 8 nævnte pålidelighedsstandarder. Disse elementer skal omfatte brugen af interne data, eksterne data, scenarioanalyser og faktorer, der afspejler erhvervsmiljøet, samt interne kontrolsystemer som beskrevet i punkt 13-24. Et kreditinstitut skal have en veldokumenteret metode til vægtning af disse fire elementer i sit overordnede system til måling af operationelle risici.

| 10. | Risikomålingssystemet skal registrere de væsentligste drivkræfter bag risikoen, der påvirker formen af halen med tabsestimaterne. |
| --- | --- |

10.

Risikomålingssystemet skal registrere de væsentligste drivkræfter bag risikoen, der påvirker formen af halen med tabsestimaterne.

| 11. | Korrelationer mellem tab som følge af operationelle risici på tværs af individuelle estimater af operationelle risici kan kun anerkendes, hvis kreditinstitutterne over for de kompetente myndigheder kan godtgøre, at deres systemer til måling af korrelationer er forsvarlige, implementeres med integritet og tager hensyn til den usikkerhed, der omgiver alle sådanne korrelationsestimater, navnlig i stresssituationer. Kreditinstituttet skal validere sine korrelationsestimater ved hjælp af hensigtsmæssige kvantitative og kvalitative teknikker. |
| --- | --- |

11.

Korrelationer mellem tab som følge af operationelle risici på tværs af individuelle estimater af operationelle risici kan kun anerkendes, hvis kreditinstitutterne over for de kompetente myndigheder kan godtgøre, at deres systemer til måling af korrelationer er forsvarlige, implementeres med integritet og tager hensyn til den usikkerhed, der omgiver alle sådanne korrelationsestimater, navnlig i stresssituationer. Kreditinstituttet skal validere sine korrelationsestimater ved hjælp af hensigtsmæssige kvantitative og kvalitative teknikker.

| 12. | Risikomålingssystemet skal være konsekvent internt, og det skal undgås, at kvalitative vurderinger eller risikoreduktionsteknikker, der anerkendes på andre område af rammerne vedrørende kapitalkrav, tælles flere gange. |
| --- | --- |

12.

Risikomålingssystemet skal være konsekvent internt, og det skal undgås, at kvalitative vurderinger eller risikoreduktionsteknikker, der anerkendes på andre område af rammerne vedrørende kapitalkrav, tælles flere gange.

1.2.2.   Interne data

| 13. | Målinger af operationelle risici, som genereres internt, skal være baseret på en historisk observationsperiode på mindst fem år. Når et kreditinstitut første gang går over til at anvende en avanceret målemetode, kan en treårig historisk observationsperiode accepteres. |
| --- | --- |

13.

Målinger af operationelle risici, som genereres internt, skal være baseret på en historisk observationsperiode på mindst fem år. Når et kreditinstitut første gang går over til at anvende en avanceret målemetode, kan en treårig historisk observationsperiode accepteres.

| 14. | Kreditinstitutter skal kunne konvertere deres historiske data for interne tab til de forretningsområder, der defineres i del 2, og de typer af begivenheder, der defineres i del 5, og kunne fremlægge disse data efter anmodning fra de kompetente myndigheder. Der skal forefindes dokumenterede, objektive kriterier for fordelingen af tab på de angivne forretningsområder og typer af begivenheder. Tab på operationelle risici, som er knyttet til kreditrisikoen, og som historisk har været medtaget i de interne kreditrisikodatabaser, skal registreres i databaserne over operationelle risici og identificeres særskilt. Sådanne tab vil ikke være en del af omkostningerne ved operationelle risici, så længe de fortsat behandles som kreditrisici i forbindelse med beregning af minimumskapitalkravene. Tab på operationelle risici, der vedrører markedsrisici, skal medtages i kapitalkravet vedrørende operationelle risici. |
| --- | --- |

14.

Kreditinstitutter skal kunne konvertere deres historiske data for interne tab til de forretningsområder, der defineres i del 2, og de typer af begivenheder, der defineres i del 5, og kunne fremlægge disse data efter anmodning fra de kompetente myndigheder. Der skal forefindes dokumenterede, objektive kriterier for fordelingen af tab på de angivne forretningsområder og typer af begivenheder. Tab på operationelle risici, som er knyttet til kreditrisikoen, og som historisk har været medtaget i de interne kreditrisikodatabaser, skal registreres i databaserne over operationelle risici og identificeres særskilt. Sådanne tab vil ikke være en del af omkostningerne ved operationelle risici, så længe de fortsat behandles som kreditrisici i forbindelse med beregning af minimumskapitalkravene. Tab på operationelle risici, der vedrører markedsrisici, skal medtages i kapitalkravet vedrørende operationelle risici.

| 15. | Kreditinstituttets data vedrørende interne tab skal være omfattende, idet alle væsentlige aktiviteter og engagementer fra alle relevante delsystemer og geografiske placeringer skal registreres. Kreditinstitutterne skal kunne godtgøre, at eventuelle udelukkede aktiviteter eller engagementer, både enkeltvis og samlet, ikke ville have nogen betydelig indvirkning på de overordnede risikoestimater. Der skal defineres hensigtsmæssige minimumstærskler for indsamling af data vedrørende interne tab. |
| --- | --- |

15.

Kreditinstituttets data vedrørende interne tab skal være omfattende, idet alle væsentlige aktiviteter og engagementer fra alle relevante delsystemer og geografiske placeringer skal registreres. Kreditinstitutterne skal kunne godtgøre, at eventuelle udelukkede aktiviteter eller engagementer, både enkeltvis og samlet, ikke ville have nogen betydelig indvirkning på de overordnede risikoestimater. Der skal defineres hensigtsmæssige minimumstærskler for indsamling af data vedrørende interne tab.

| 16. | Ud over oplysninger om størrelsen af bruttotab skal kreditinstitutter indsamle oplysninger om datoen for begivenheden, eventuel inddrivelse af bruttotab samt beskrivelser af drivkræfterne bag eller årsagerne til tabet. |
| --- | --- |

16.

Ud over oplysninger om størrelsen af bruttotab skal kreditinstitutter indsamle oplysninger om datoen for begivenheden, eventuel inddrivelse af bruttotab samt beskrivelser af drivkræfterne bag eller årsagerne til tabet.

| 17. | Der skal foreligge specifikke kriterier for fordeling af tabsdata, der skyldes en begivenhed i en centraliseret funktion eller en aktivitet, der strækker sig over mere end et forretningsområde, samt fra relaterede begivenheder i en periode. |
| --- | --- |

17.

Der skal foreligge specifikke kriterier for fordeling af tabsdata, der skyldes en begivenhed i en centraliseret funktion eller en aktivitet, der strækker sig over mere end et forretningsområde, samt fra relaterede begivenheder i en periode.

| 18. | Kreditinstitutter skal have dokumenterede procedurer for vurdering af den løbende relevans af historiske tabsdata, herunder situationer, hvor man kan tilsidesætte vurderinger, anvende skalering eller andre reguleringer, i hvilken udstrækning disse kan anvendes, og hvem der har bemyndigelse til at træffe sådanne beslutninger. |
| --- | --- |

18.

Kreditinstitutter skal have dokumenterede procedurer for vurdering af den løbende relevans af historiske tabsdata, herunder situationer, hvor man kan tilsidesætte vurderinger, anvende skalering eller andre reguleringer, i hvilken udstrækning disse kan anvendes, og hvem der har bemyndigelse til at træffe sådanne beslutninger.

1.2.3.   Eksterne data

| 19. | Kreditinstituttets målesystem vedrørende operationelle risici skal benytte relevante eksterne data, navnlig når der foreligger en begrundet formodning om, at kreditinstituttet er eksponeret for sjældne, men dog potentielt alvorlige tab. Et kreditinstitut skal have en systematisk procedure til identificering af situationer, hvor der skal anvendes eksterne data, og til at afgøre, hvilke metoder der skal anvendes til at indsætte oplysningerne i målesystemet. Betingelser og praksis vedrørende brugen af eksterne data skal revideres regelmæssigt, dokumenteres og underkastes periodisk, uafhængig revision. |
| --- | --- |

19.

Kreditinstituttets målesystem vedrørende operationelle risici skal benytte relevante eksterne data, navnlig når der foreligger en begrundet formodning om, at kreditinstituttet er eksponeret for sjældne, men dog potentielt alvorlige tab. Et kreditinstitut skal have en systematisk procedure til identificering af situationer, hvor der skal anvendes eksterne data, og til at afgøre, hvilke metoder der skal anvendes til at indsætte oplysningerne i målesystemet. Betingelser og praksis vedrørende brugen af eksterne data skal revideres regelmæssigt, dokumenteres og underkastes periodisk, uafhængig revision.

1.2.4.   Scenarioanalyse

| 20. | Kreditinstituttet skal benytte scenarioanalyser i form af ekspertudtalelser kombineret med eksterne data til at vurdere sin eksponering for meget alvorlige begivenheder. Over tid skal sådanne vurderinger valideres og revurderes gennem sammenligning med de faktiske tab for at sikre, at de er rimelige. |
| --- | --- |

20.

Kreditinstituttet skal benytte scenarioanalyser i form af ekspertudtalelser kombineret med eksterne data til at vurdere sin eksponering for meget alvorlige begivenheder. Over tid skal sådanne vurderinger valideres og revurderes gennem sammenligning med de faktiske tab for at sikre, at de er rimelige.

1.2.5.   Erhvervsmiljø og interne kontrolfaktorer

| 21. | Kreditinstituttets risikovurderingsmetode, der gælder for hele firmaet, skal registrere centrale faktorer i erhvervsmiljøet og faktorer vedrørende intern kontrol, der kan ændre dets profil med hensyn til operationelle risici. |
| --- | --- |

21.

Kreditinstituttets risikovurderingsmetode, der gælder for hele firmaet, skal registrere centrale faktorer i erhvervsmiljøet og faktorer vedrørende intern kontrol, der kan ændre dets profil med hensyn til operationelle risici.

| 22. | Valget af de enkelte faktorer skal begrundes som en betydende drivkraft bag risikoen baseret på erfaring og en ekspertbedømmelse af de berørte forretningsområder. |
| --- | --- |

22.

Valget af de enkelte faktorer skal begrundes som en betydende drivkraft bag risikoen baseret på erfaring og en ekspertbedømmelse af de berørte forretningsområder.

| 23. | Risikoestimaternes følsomhed over for ændringer i faktorerne og den relative vægtning af de forskellige faktorer skal være velbegrundet. Ud over at registrere ændringer i risiciene på grund af forbedringer i risikostyringen skal systemet også registrere potentielle stigninger i risikoniveauet som følge af aktiviteternes øgede kompleksitet eller øget omsætning. |
| --- | --- |

23.

Risikoestimaternes følsomhed over for ændringer i faktorerne og den relative vægtning af de forskellige faktorer skal være velbegrundet. Ud over at registrere ændringer i risiciene på grund af forbedringer i risikostyringen skal systemet også registrere potentielle stigninger i risikoniveauet som følge af aktiviteternes øgede kompleksitet eller øget omsætning.

| 24. | Disse rammer skal dokumenteres og underkastes uafhængig revision, både internt i kreditinstituttet og fra de kompetente myndigheders side. Over tid skal processen og resultaterne valideres og revurderes gennem sammenligning med de faktiske interne tab samt relevante eksterne data. |
| --- | --- |

24.

Disse rammer skal dokumenteres og underkastes uafhængig revision, både internt i kreditinstituttet og fra de kompetente myndigheders side. Over tid skal processen og resultaterne valideres og revurderes gennem sammenligning med de faktiske interne tab samt relevante eksterne data.

2.   BETYDNINGEN AF FORSIKRING OG ANDRE RISIKOOVERFØRSELSMEKANISMER

| 25. | Kreditinstitutter skal kunne anerkende betydningen af forsikring i henhold til bestemmelserne i punkt 26-29 og andre risikooverførselsmekanismer, hvis kreditinstituttet på en for de kompetente myndigheder tilfredsstillende måde kan påvise, at der er opnået en mærkbar risikonedsættende virkning. |
| --- | --- |

25.

Kreditinstitutter skal kunne anerkende betydningen af forsikring i henhold til bestemmelserne i punkt 26-29 og andre risikooverførselsmekanismer, hvis kreditinstituttet på en for de kompetente myndigheder tilfredsstillende måde kan påvise, at der er opnået en mærkbar risikonedsættende virkning.

| 26. | Udbyderen har tilladelse til at udbyde forsikring eller genforsikring og har en minimumsrating fra en anerkendt ECAI for sin evne til erstatningsbetaling, der af de kompetente myndigheder er anerkendt som værende henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover efter bestemmelserne i artikel 78-83 om risikovægtning af kreditinstitutters engagementer. |
| --- | --- |

26.

Udbyderen har tilladelse til at udbyde forsikring eller genforsikring og har en minimumsrating fra en anerkendt ECAI for sin evne til erstatningsbetaling, der af de kompetente myndigheder er anerkendt som værende henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover efter bestemmelserne i artikel 78-83 om risikovægtning af kreditinstitutters engagementer.

| 27. | Forsikringen og kreditinstituttets forsikringsramme skal opfylde følgende betingelser:






  a) | Forsikringspolicen skal have en oprindelig løbetid på mindst et år. For policer med en restløbetid på mindre end et år skal kreditinstituttet foretage hensigtsmæssige »haircuts«, der afspejler policens faldende restløbetid, op til et »haircut« på 100 % for policer med en restløbetid på 90 dage eller derunder. |
| --- | --- | --- |

27.

Forsikringen og kreditinstituttets forsikringsramme skal opfylde følgende betingelser:

a)

Forsikringspolicen skal have en oprindelig løbetid på mindst et år. For policer med en restløbetid på mindre end et år skal kreditinstituttet foretage hensigtsmæssige »haircuts«, der afspejler policens faldende restløbetid, op til et »haircut« på 100 % for policer med en restløbetid på 90 dage eller derunder.

| b) | Opsigelsesfristen for forsikringspolicen er på mindst 90 dage. |
| --- | --- |

b)

Opsigelsesfristen for forsikringspolicen er på mindst 90 dage.

| c) | Forsikringspolicen indeholder ingen undtagelser eller begrænsninger, der udløses af handlinger foretaget af en tilsynsmyndighed eller i tilfælde af misligholdelse fra et kreditinstituts side, der forhindrer kreditinstituttet, kurator eller likvidator i at få erstatning for tab eller udgifter, som er påført kreditinstituttet, undtagen i forbindelse med begivenheder, der opstår efter indsættelsen af kurator eller iværksættelsen af likvidationsproceduren over for kreditinstituttet, under forudsætning af at forsikringspolicen ikke omfatter bøder, sanktioner eller straferstatninger på grund af foranstaltninger indført af de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

c)

Forsikringspolicen indeholder ingen undtagelser eller begrænsninger, der udløses af handlinger foretaget af en tilsynsmyndighed eller i tilfælde af misligholdelse fra et kreditinstituts side, der forhindrer kreditinstituttet, kurator eller likvidator i at få erstatning for tab eller udgifter, som er påført kreditinstituttet, undtagen i forbindelse med begivenheder, der opstår efter indsættelsen af kurator eller iværksættelsen af likvidationsproceduren over for kreditinstituttet, under forudsætning af at forsikringspolicen ikke omfatter bøder, sanktioner eller straferstatninger på grund af foranstaltninger indført af de kompetente myndigheder.

| d) | Risikoreduktionsberegningerne skal afspejle forsikringsdækningen på en måde, der er gennemsigtig for så vidt angår forholdet til og er relevant for den faktiske sandsynlighed for tab og virkningen af sådanne tab, som anvendes ved den overordnede fastsættelse af den operationelle risikokapital. |
| --- | --- |

d)

Risikoreduktionsberegningerne skal afspejle forsikringsdækningen på en måde, der er gennemsigtig for så vidt angår forholdet til og er relevant for den faktiske sandsynlighed for tab og virkningen af sådanne tab, som anvendes ved den overordnede fastsættelse af den operationelle risikokapital.

| e) | Forsikringen leveres af tredjemand. Når der er tale om forsikring gennem kontrollerede og tilknyttede selskaber, skal eksponeringen overføres til en uafhængig tredjemand, f.eks. gennem genforsikring, der opfylder anerkendelseskriterierne, og |
| --- | --- |

e)

Forsikringen leveres af tredjemand. Når der er tale om forsikring gennem kontrollerede og tilknyttede selskaber, skal eksponeringen overføres til en uafhængig tredjemand, f.eks. gennem genforsikring, der opfylder anerkendelseskriterierne, og

| f) | Rammerne for anerkendelse af forsikring er velbegrundede og dokumenterede. |
| --- | --- |

f)

Rammerne for anerkendelse af forsikring er velbegrundede og dokumenterede.

| 28. | Metoden for anerkendelse af forsikring skal omfatte følgende elementer gennem reduktioner eller »haircuts« vedrørende det anerkendte forsikringsbeløb:






  a) | forsikringspolicens restløbetid, når denne er under et år som angivet ovenfor |
| --- | --- | --- |

28.

Metoden for anerkendelse af forsikring skal omfatte følgende elementer gennem reduktioner eller »haircuts« vedrørende det anerkendte forsikringsbeløb:

a)

forsikringspolicens restløbetid, når denne er under et år som angivet ovenfor

| b) | opsigelsesbetingelserne for en police, når opsigelsesfristen er under et år, og |
| --- | --- |

b)

opsigelsesbetingelserne for en police, når opsigelsesfristen er under et år, og

| c) | betalingsusikkerhed samt misforhold med hensyn til forsikringspolicers dækning. |
| --- | --- |

c)

betalingsusikkerhed samt misforhold med hensyn til forsikringspolicers dækning.

| 29. | Kapitalbegrænsningen som følge af anerkendelsen af forsikringen må ikke overstige 20 % af kapitalkravet vedrørende operationelle risici før anerkendelse af risikoreduktionsteknikker. |
| --- | --- |

29.

Kapitalbegrænsningen som følge af anerkendelsen af forsikringen må ikke overstige 20 % af kapitalkravet vedrørende operationelle risici før anerkendelse af risikoreduktionsteknikker.

3.   ANSØGNING OM TILLADELSE TIL AT ANVENDE EN AVANCERET MÅLEMETODE FOR HELE KONCERNEN

| 30. | Når man har til hensigt at benytte en avanceret målemetode i et moderkreditinstitut, der er hjemmehørende i EU, og dettes datterselskaber eller i datterselskaber af et finansielt moderholdingselskab, der er hjemmehørende i EU, skal ansøgningen omfatte en beskrivelse af metoden, der anvendes ved fordelingen af den operationelle risikokapital mellem koncernens forskellige selskaber. |
| --- | --- |

30.

Når man har til hensigt at benytte en avanceret målemetode i et moderkreditinstitut, der er hjemmehørende i EU, og dettes datterselskaber eller i datterselskaber af et finansielt moderholdingselskab, der er hjemmehørende i EU, skal ansøgningen omfatte en beskrivelse af metoden, der anvendes ved fordelingen af den operationelle risikokapital mellem koncernens forskellige selskaber.

| 31. | I ansøgningen skal det angives, hvorvidt og hvordan virkningerne af diversificering vil blive indregnet som faktor i risikomålingssystemet. |
| --- | --- |

31.

I ansøgningen skal det angives, hvorvidt og hvordan virkningerne af diversificering vil blive indregnet som faktor i risikomålingssystemet.

Del 4 — Kombineret anvendelse af forskellige metoder

1.   BRUG AF EN AVANCERET MÅLEMETODE KOMBINERET MED ANDRE METODER

| 1. | Et kreditinstitut kan benytte en avanceret målemetode kombineret med basisindikatorermetoden eller standardmetoden på følgende betingelser:






  a) | alle operationelle risici for kreditinstituttet registreres. Den kompetente myndighed skal anerkende den metode, der anvendes til at dække forskellige aktiviteter, geografiske placeringer, juridiske strukturer eller andre relevante opdelinger, der fastlægges internt, og |
| --- | --- | --- |

1.

Et kreditinstitut kan benytte en avanceret målemetode kombineret med basisindikatorermetoden eller standardmetoden på følgende betingelser:

a)

alle operationelle risici for kreditinstituttet registreres. Den kompetente myndighed skal anerkende den metode, der anvendes til at dække forskellige aktiviteter, geografiske placeringer, juridiske strukturer eller andre relevante opdelinger, der fastlægges internt, og

| b) | godkendelseskriterierne i del 2 og 3 er opfyldt for den del af aktiviteterne, der dækkes af henholdsvis standardmetoden og af avancerede målemetoder. |
| --- | --- |

b)

godkendelseskriterierne i del 2 og 3 er opfyldt for den del af aktiviteterne, der dækkes af henholdsvis standardmetoden og af avancerede målemetoder.

| 2. | I enkelttilfælde kan den kompetente myndighed indføre følgende supplerende betingelser:






  a) | på datoen for implementeringen af en avanceret målemetode skal en betydelig del af kreditinstituttets operationelle risici registreres med den avancerede målemetode, og |
| --- | --- | --- |

2.

I enkelttilfælde kan den kompetente myndighed indføre følgende supplerende betingelser:

a)

på datoen for implementeringen af en avanceret målemetode skal en betydelig del af kreditinstituttets operationelle risici registreres med den avancerede målemetode, og

| b) | kreditinstituttet forpligter sig til at anvende den avancerede målemetode på en betydelig del af dets operationer i henhold til en tidsplan, som aftales med de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

b)

kreditinstituttet forpligter sig til at anvende den avancerede målemetode på en betydelig del af dets operationer i henhold til en tidsplan, som aftales med de kompetente myndigheder.

2.   KOMBINERET BRUG AF BASISINDIKATORMETODEN OG STANDARDMETODEN

| 3. | Et kreditinstitut kan kun anvende en kombination af basisindikatorermetoden og standardmetoden i ekstraordinære situationer, såsom nylige indkøb af nye forretningsaktiviteter, der kan nødvendiggøre en overgangsperiode vedrørende implementeringen af standardmetoden. |
| --- | --- |

3.

Et kreditinstitut kan kun anvende en kombination af basisindikatorermetoden og standardmetoden i ekstraordinære situationer, såsom nylige indkøb af nye forretningsaktiviteter, der kan nødvendiggøre en overgangsperiode vedrørende implementeringen af standardmetoden.

| 4. | Den kombinerede brug af basisindikatorermetoden og standardmetoden er betinget af, at kreditinstituttet implementerer standardmetoden i henhold til en tidsplan, der aftales med de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

4.

Den kombinerede brug af basisindikatorermetoden og standardmetoden er betinget af, at kreditinstituttet implementerer standardmetoden i henhold til en tidsplan, der aftales med de kompetente myndigheder.

Del 5 — Klassifikation af typer af tabsgivende begivenheder

Tabel 3

| Kategori af begivenhedstype | Definition |
| --- | --- |
| Intern svig | Tab, der skyldes handlinger, der har til formål at begå svig, uberettiget tilegne sig midler eller omgå bestemmelser, lovgivningen eller virksomhedens politik, undtagen begivenheder vedrørende forskellighed/forskelsbehandling, der involverer mindst en intern part. |
| Ekstern svig | Tab, der skyldes handlinger med det formål at begå svig, uberettiget tilegne sig midler eller omgå lovgivningen, begået af tredjemand. |
| Ansættelsesvilkår og sikkerhed på arbejdspladsen | Tab, der skyldes handlinger, der strider mod arbejdsmarkeds-, sundheds- eller sikkerhedslovgivning — eller aftaler, udbetaling af erstatninger som følge af personskade eller begivenheder vedrørende forskellighed/forskelsbehandling. |
| Kunder, produkter og forretningspraksis | Tab, der opstår som følge af utilsigtede handlinger eller forsømmelighed, der medfører manglende opfyldelse af en professionel forpligtelse over for bestemte kunder (herunder tillids- og egnethedskrav), eller som følge af produktets art eller udformning. |
| Skader på fysiske aktiver | Tab, der skyldes tab af eller skader på fysiske aktiver som følge af naturkatastrofer eller andre begivenheder. |
| Forretningsforstyrrelser og systemfejl | Tab som følge af forretningsforstyrrelser eller systemfejl. |
| Ordreafvikling, levering og procesforvaltning | Tab som følge af mangelfuld transaktionsforvaltning eller procesforvaltning vedrørende transaktioner med handelspartnere og forhandlere. |

Kategori af begivenhedstype

Definition

Intern svig

Tab, der skyldes handlinger, der har til formål at begå svig, uberettiget tilegne sig midler eller omgå bestemmelser, lovgivningen eller virksomhedens politik, undtagen begivenheder vedrørende forskellighed/forskelsbehandling, der involverer mindst en intern part.

Ekstern svig

Tab, der skyldes handlinger med det formål at begå svig, uberettiget tilegne sig midler eller omgå lovgivningen, begået af tredjemand.

Ansættelsesvilkår og sikkerhed på arbejdspladsen

Tab, der skyldes handlinger, der strider mod arbejdsmarkeds-, sundheds- eller sikkerhedslovgivning — eller aftaler, udbetaling af erstatninger som følge af personskade eller begivenheder vedrørende forskellighed/forskelsbehandling.

Kunder, produkter og forretningspraksis

Tab, der opstår som følge af utilsigtede handlinger eller forsømmelighed, der medfører manglende opfyldelse af en professionel forpligtelse over for bestemte kunder (herunder tillids- og egnethedskrav), eller som følge af produktets art eller udformning.

Skader på fysiske aktiver

Tab, der skyldes tab af eller skader på fysiske aktiver som følge af naturkatastrofer eller andre begivenheder.

Forretningsforstyrrelser og systemfejl

Tab som følge af forretningsforstyrrelser eller systemfejl.

Ordreafvikling, levering og procesforvaltning

Tab som følge af mangelfuld transaktionsforvaltning eller procesforvaltning vedrørende transaktioner med handelspartnere og forhandlere.

BILAG XI

DE KOMPETENTE MYNDIGHEDERS TEKNISKE KRITERIER FOR REVISION OG EVALUERING

| 1. | Ud over kreditrisiko, markedsrisiko og operationelle risici skal det tilsyn og den vurdering, der foretages af de kompetente myndigheder i henhold til artikel 124, omfatte følgende:






  a) | resultaterne af stresstesten, som kreditinstitutterne foretager i henhold til en IRB-metode |
| --- | --- | --- |

1.

Ud over kreditrisiko, markedsrisiko og operationelle risici skal det tilsyn og den vurdering, der foretages af de kompetente myndigheder i henhold til artikel 124, omfatte følgende:

a)

resultaterne af stresstesten, som kreditinstitutterne foretager i henhold til en IRB-metode

| b) | kreditinstitutternes eksponering for og forvaltning af koncentrationsrisiko, herunder overholdelsen af kravene i artikel 108-118 |
| --- | --- |

b)

kreditinstitutternes eksponering for og forvaltning af koncentrationsrisiko, herunder overholdelsen af kravene i artikel 108-118

| c) | soliditeten, egnetheden og gennemførelsen af de politikker og procedurer, som kreditinstitutterne har indført til forvaltning af restrisikoen, der er forbundet med brugen af anerkendte kreditrisikoreduktionsteknikker |
| --- | --- |

c)

soliditeten, egnetheden og gennemførelsen af de politikker og procedurer, som kreditinstitutterne har indført til forvaltning af restrisikoen, der er forbundet med brugen af anerkendte kreditrisikoreduktionsteknikker

| d) | hvorvidt kreditinstituttets egenkapital er tilstrækkelig i forhold til de aktiver, som det har securitiseret, set i forhold til transaktionens økonomiske substans, herunder graden af risikooverførsel |
| --- | --- |

d)

hvorvidt kreditinstituttets egenkapital er tilstrækkelig i forhold til de aktiver, som det har securitiseret, set i forhold til transaktionens økonomiske substans, herunder graden af risikooverførsel

| e) | kreditinstitutters eksponering for og forvaltning af likviditetsrisiko |
| --- | --- |

e)

kreditinstitutters eksponering for og forvaltning af likviditetsrisiko

| f) | virkningerne af risikospredning og den måde, hvorpå disse virkninger indgår i risikovurderingssystemet, og |
| --- | --- |

f)

virkningerne af risikospredning og den måde, hvorpå disse virkninger indgår i risikovurderingssystemet, og

| g) | resultaterne af stresstest foretaget af institutter, som anvender en intern model til beregning af kapitalkrav i relation til markedsrisici i henhold til bilag V til direktiv 2006/.../EF. |
| --- | --- |

g)

resultaterne af stresstest foretaget af institutter, som anvender en intern model til beregning af kapitalkrav i relation til markedsrisici i henhold til bilag V til direktiv 2006/.../EF.

| 2. | De kompetente myndigheder skal føre tilsyn med, hvorvidt et kreditinstitut har ydet implicit støtte til en securitisation. Hvis det viser sig, at et kreditinstitut har ydet implicit støtte i mere end et tilfælde, skal den kompetente myndighed træffe hensigtsmæssige foranstaltninger, der afspejler en øget forventning om, at kreditinstituttet fremover vil yde støtte til dets securitisationer og derved ikke opnå en betydelig risikooverførsel. |
| --- | --- |

2.

De kompetente myndigheder skal føre tilsyn med, hvorvidt et kreditinstitut har ydet implicit støtte til en securitisation. Hvis det viser sig, at et kreditinstitut har ydet implicit støtte i mere end et tilfælde, skal den kompetente myndighed træffe hensigtsmæssige foranstaltninger, der afspejler en øget forventning om, at kreditinstituttet fremover vil yde støtte til dets securitisationer og derved ikke opnå en betydelig risikooverførsel.

| 3. | De kompetente myndigheder skal med henblik på afgørelsen i henhold til artikel 124, stk. 3, undersøge, om de værdireguleringer og henlæggelser, der er foretaget vedrørende positioner/porteføljer i handelsbeholdningen som omhandlet i bilag VII, del B, til direktiv 2006/.../EF, under normale markedsforhold gør det muligt for kreditinstituttet at sælge eller afdække sine positioner inden for kort tid uden at lide større tab. |
| --- | --- |

3.

De kompetente myndigheder skal med henblik på afgørelsen i henhold til artikel 124, stk. 3, undersøge, om de værdireguleringer og henlæggelser, der er foretaget vedrørende positioner/porteføljer i handelsbeholdningen som omhandlet i bilag VII, del B, til direktiv 2006/.../EF, under normale markedsforhold gør det muligt for kreditinstituttet at sælge eller afdække sine positioner inden for kort tid uden at lide større tab.

BILAG XII

TEKNISKE KRITERIER FOR OPLYSNINGSPLIGT

Del 1 — Generelle kriterier

| 1. | Oplysninger betragtes som væsentlige i forbindelse med oplysningspligten, hvis udeladelse eller fejlcitering af disse oplysninger kan ændre eller påvirke vurderingen eller beslutningen hos en bruger, der baserer sig på de pågældende oplysninger med henblik på at træffe økonomiske beslutninger. |
| --- | --- |

1.

Oplysninger betragtes som væsentlige i forbindelse med oplysningspligten, hvis udeladelse eller fejlcitering af disse oplysninger kan ændre eller påvirke vurderingen eller beslutningen hos en bruger, der baserer sig på de pågældende oplysninger med henblik på at træffe økonomiske beslutninger.

| 2. | Oplysninger skal betragtes som et kreditinstituts ejendom, hvis offentliggørelse af oplysningerne vil undergrave dets konkurrenceposition. De kan omfatte oplysninger om produkter eller systemer, som ville gøre kreditinstituttets investeringer i disse produkter eller systemer mindre værdifulde, hvis konkurrenter fik adgang til oplysningerne. |
| --- | --- |

2.

Oplysninger skal betragtes som et kreditinstituts ejendom, hvis offentliggørelse af oplysningerne vil undergrave dets konkurrenceposition. De kan omfatte oplysninger om produkter eller systemer, som ville gøre kreditinstituttets investeringer i disse produkter eller systemer mindre værdifulde, hvis konkurrenter fik adgang til oplysningerne.

| 3. | Oplysningerne betragtes som fortrolige, hvis der foreligger betingelser vedrørende forholdet til kunder eller andre modparter, der indebærer en fortrolighedsforpligtelse for kreditinstituttet. |
| --- | --- |

3.

Oplysningerne betragtes som fortrolige, hvis der foreligger betingelser vedrørende forholdet til kunder eller andre modparter, der indebærer en fortrolighedsforpligtelse for kreditinstituttet.

| 4. | De kompetente myndigheder skal kræve, at kreditinstituttet vurderer behovet for at offentliggøre alle oplysninger eller en del af disse hyppigere end en gang årligt i lyset af de relevante kendetegn ved dets aktiviteter, såsom transaktionernes omfang, bredden i aktiviteterne, tilstedeværelse i forskellige lande, involvering i forskellige finanssektorer samt deltagelse på internationale finansmarkeder samt i betalings-, afregnings- og clearingsystemer. Ved denne vurdering skal der lægges særlig vægt på det mulige behov for en hyppigere offentliggørelse af oplysninger i henhold til del 2, punkt 3, litra b) og e), samt punkt 4, litra b)-e), samt oplysninger om risikoeksponering og andre faktorer, der hurtigt kan ændre sig. |
| --- | --- |

4.

De kompetente myndigheder skal kræve, at kreditinstituttet vurderer behovet for at offentliggøre alle oplysninger eller en del af disse hyppigere end en gang årligt i lyset af de relevante kendetegn ved dets aktiviteter, såsom transaktionernes omfang, bredden i aktiviteterne, tilstedeværelse i forskellige lande, involvering i forskellige finanssektorer samt deltagelse på internationale finansmarkeder samt i betalings-, afregnings- og clearingsystemer. Ved denne vurdering skal der lægges særlig vægt på det mulige behov for en hyppigere offentliggørelse af oplysninger i henhold til del 2, punkt 3, litra b) og e), samt punkt 4, litra b)-e), samt oplysninger om risikoeksponering og andre faktorer, der hurtigt kan ændre sig.

| 5. | Oplysningspligten i del 2, punkt 3 og 4, gælder i henhold til artikel 72, stk. 1 og 2. |
| --- | --- |

5.

Oplysningspligten i del 2, punkt 3 og 4, gælder i henhold til artikel 72, stk. 1 og 2.

Del 2 — Generelle krav

| 1. | Målsætningerne og politikkerne for kreditinstituttets risikostyring skal offentliggøres for de enkelte risikokategorier, herunder de risici, der omtales i punkt 1-14. Offentliggørelsen skal omfatte:






  a) | strategier og procedurer til styring af de pågældende risici |
| --- | --- | --- |

1.

Målsætningerne og politikkerne for kreditinstituttets risikostyring skal offentliggøres for de enkelte risikokategorier, herunder de risici, der omtales i punkt 1-14. Offentliggørelsen skal omfatte:

a)

strategier og procedurer til styring af de pågældende risici

| b) | strukturen i og tilrettelæggelsen af den relevante risikostyringsfunktion eller andre relevante funktioner |
| --- | --- |

b)

strukturen i og tilrettelæggelsen af den relevante risikostyringsfunktion eller andre relevante funktioner

| c) | omfanget og arten af systemer til risikorapportering og -måling, og |
| --- | --- |

c)

omfanget og arten af systemer til risikorapportering og -måling, og

| d) | politikker til risikoafdækning og -reduktion samt strategier og procedurer til overvågning af afdæknings- og reduktionsmekanismernes effektivitet. |
| --- | --- |

d)

politikker til risikoafdækning og -reduktion samt strategier og procedurer til overvågning af afdæknings- og reduktionsmekanismernes effektivitet.

| 2. | Følgende oplysninger skal afgives vedrørende anvendelsesområdet for kravene i nærværende direktiv:






  a) | navnet på kreditinstituttet, for hvilket direktivets krav finder anvendelse |
| --- | --- | --- |

2.

Følgende oplysninger skal afgives vedrørende anvendelsesområdet for kravene i nærværende direktiv:

a)

navnet på kreditinstituttet, for hvilket direktivets krav finder anvendelse

| b) | en oversigt over forskellene i konsolideringsgrundlaget i regnskabsmæssig henseende og med tilsynsmæssige formål med en kortfattet beskrivelse af poster, der er:






  i) | fuldt konsoliderede |
| --- | --- | --- |

b)

en oversigt over forskellene i konsolideringsgrundlaget i regnskabsmæssig henseende og med tilsynsmæssige formål med en kortfattet beskrivelse af poster, der er:

i)

fuldt konsoliderede

| ii) | proportionalt konsoliderede |
| --- | --- |

ii)

proportionalt konsoliderede

| iii) | fratrukket egenkapitalen |
| --- | --- |

iii)

fratrukket egenkapitalen

| iv) | hverken konsoliderede eller fratrukket |
| --- | --- |

iv)

hverken konsoliderede eller fratrukket

| c) | alle nuværende eller forudsete konkrete, praktiske eller juridiske hindringer for en hurtig overførsel af egenkapital eller tilbagebetaling af fordringer mellem moderselskabet og dets datterselskaber |
| --- | --- |

c)

alle nuværende eller forudsete konkrete, praktiske eller juridiske hindringer for en hurtig overførsel af egenkapital eller tilbagebetaling af fordringer mellem moderselskabet og dets datterselskaber

| d) | det samlede beløb, som den faktiske egenkapital er mindre end det krævede minimum i alle datterselskaber, der ikke er omfattet af konsolideringen, samt navnet eller navnene på sådanne datterselskaber, og |
| --- | --- |

d)

det samlede beløb, som den faktiske egenkapital er mindre end det krævede minimum i alle datterselskaber, der ikke er omfattet af konsolideringen, samt navnet eller navnene på sådanne datterselskaber, og

| e) | i givet fald omstændighederne, der ligger til grund for anvendelsen af bestemmelserne i artikel 69 og 70. |
| --- | --- |

e)

i givet fald omstændighederne, der ligger til grund for anvendelsen af bestemmelserne i artikel 69 og 70.

| 3. | Kreditinstitutterne skal offentliggøre følgende oplysninger vedrørende deres egenkapital:






  a) | en oversigt over bestemmelser og betingelser vedrørende de væsentligste karakteristika for alle poster i egenkapitalen og de underliggende komponenter |
| --- | --- | --- |

3.

Kreditinstitutterne skal offentliggøre følgende oplysninger vedrørende deres egenkapital:

a)

en oversigt over bestemmelser og betingelser vedrørende de væsentligste karakteristika for alle poster i egenkapitalen og de underliggende komponenter

| b) | størrelsen af den oprindelige egenkapital med separate oplysninger om alle positive poster og fradrag |
| --- | --- |

b)

størrelsen af den oprindelige egenkapital med separate oplysninger om alle positive poster og fradrag

| c) | den samlede størrelse af tilført egenkapital og egenkapital som defineret i kapitel IV i direktiv 2006/.../EF |
| --- | --- |

c)

den samlede størrelse af tilført egenkapital og egenkapital som defineret i kapitel IV i direktiv 2006/.../EF

| d) | fradrag fra kerneegenkapital og supplerende egenkapital i henhold til artikel 66, stk. 2, med separate oplysninger om de poster, der omtales i artikel 57, litra q), og |
| --- | --- |

d)

fradrag fra kerneegenkapital og supplerende egenkapital i henhold til artikel 66, stk. 2, med separate oplysninger om de poster, der omtales i artikel 57, litra q), og

| e) | den samlede anerkendte egenkapital minus fradrag og begrænsninger i henhold til artikel 66. |
| --- | --- |

e)

den samlede anerkendte egenkapital minus fradrag og begrænsninger i henhold til artikel 66.

| 4. | Følgende oplysninger skal afgives for så vidt angår kreditinstituttets overholdelse af kravene i artikel 75 og 123:






  a) | en oversigt over kreditinstituttets metode for vurdering af, hvorvidt dets interne kapital er tilstrækkelig til at understøtte nuværende og kommende aktiviteter |
| --- | --- | --- |

4.

Følgende oplysninger skal afgives for så vidt angår kreditinstituttets overholdelse af kravene i artikel 75 og 123:

a)

en oversigt over kreditinstituttets metode for vurdering af, hvorvidt dets interne kapital er tilstrækkelig til at understøtte nuværende og kommende aktiviteter

| b) | for kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i henhold til artikel 78-83, 8 % af størrelsen af de risikovægtede engagementer for hver af de engagementsklasser, der angives i artikel 79 |
| --- | --- |

b)

for kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i henhold til artikel 78-83, 8 % af størrelsen af de risikovægtede engagementer for hver af de engagementsklasser, der angives i artikel 79

| c) | for kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i henhold til artikel 84-89, 8 % af størrelsen af de risikovægtede engagementer for hver af de engagementsklasser, der angives i artikel 86. For så vidt angår detailengagementer finder dette krav anvendelse på alle de kategorier af engagementer, som de forskellige korrelationer i bilag VII, del 1, punkt 10-13, svarer til. For aktiepositionsklassen finder kravet anvendelse på:






  i) | hver af de metoder, som er angivet i bilag VII, del 1, punkt 17-26 |
| --- | --- | --- |

c)

for kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i henhold til artikel 84-89, 8 % af størrelsen af de risikovægtede engagementer for hver af de engagementsklasser, der angives i artikel 86. For så vidt angår detailengagementer finder dette krav anvendelse på alle de kategorier af engagementer, som de forskellige korrelationer i bilag VII, del 1, punkt 10-13, svarer til. For aktiepositionsklassen finder kravet anvendelse på:

i)

hver af de metoder, som er angivet i bilag VII, del 1, punkt 17-26

| ii) | positioner i børsnoterede aktier, private aktiepositioner i tilstrækkeligt diversificerede porteføljer og andre engagementer |
| --- | --- |

ii)

positioner i børsnoterede aktier, private aktiepositioner i tilstrækkeligt diversificerede porteføljer og andre engagementer

| iii) | engagementer, der er omfattet af en overgangsordning for så vidt angår tilsynet med kapitalkrav, og |
| --- | --- |

iii)

engagementer, der er omfattet af en overgangsordning for så vidt angår tilsynet med kapitalkrav, og

| iv) | engagementer, der er omfattet af overordnede bestemmelser vedrørende kapitalkrav |
| --- | --- |

iv)

engagementer, der er omfattet af overordnede bestemmelser vedrørende kapitalkrav

| d) | minimumskapitalkrav beregnet i henhold til artikel 75, litra b) og c), og |
| --- | --- |

d)

minimumskapitalkrav beregnet i henhold til artikel 75, litra b) og c), og

| e) | minimumskapitalkrav, som beregnes i henhold til artikel 103-105, og som offentliggøres separat. |
| --- | --- |

e)

minimumskapitalkrav, som beregnes i henhold til artikel 103-105, og som offentliggøres separat.

| 5. | Følgende oplysninger skal afgives vedrørende kreditinstituttets eksponering for modpartskreditrisici som defineret i bilag III, del 1:






  a) | redegørelse for den metodologi, der har dannet grundlag for fastsættelse af intern kapital og kreditgrænser i forbindelse med modpartskreditengagementer |
| --- | --- | --- |

5.

Følgende oplysninger skal afgives vedrørende kreditinstituttets eksponering for modpartskreditrisici som defineret i bilag III, del 1:

a)

redegørelse for den metodologi, der har dannet grundlag for fastsættelse af intern kapital og kreditgrænser i forbindelse med modpartskreditengagementer

| b) | redegørelse for de politikker, der skal sikre, at der stilles sikkerhed og oprettes kreditreserver |
| --- | --- |

b)

redegørelse for de politikker, der skal sikre, at der stilles sikkerhed og oprettes kreditreserver

| c) | redegørelse for de politikker, der gælder for »wrong-way«-risikoengagementer |
| --- | --- |

c)

redegørelse for de politikker, der gælder for »wrong-way«-risikoengagementer

| d) | redegørelse for virkningen af den sikkerhedsstillelse, kreditinstituttet skal tilvejebringe, såfremt en kreditrating nedjusteres |
| --- | --- |

d)

redegørelse for virkningen af den sikkerhedsstillelse, kreditinstituttet skal tilvejebringe, såfremt en kreditrating nedjusteres

| e) | den positive bruttodagsværdi af kontrakter, nettingfortjenester, nettet aktuelt kreditengagement og sikkerhedsstillelse. Et nettokreditengagement er et kreditengagement vedrørende transaktioner i derivater inklusive den fortjeneste, der hidrører fra nettingaftaler, der retligt kan håndhæves og aftaler om sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

e)

den positive bruttodagsværdi af kontrakter, nettingfortjenester, nettet aktuelt kreditengagement og sikkerhedsstillelse. Et nettokreditengagement er et kreditengagement vedrørende transaktioner i derivater inklusive den fortjeneste, der hidrører fra nettingaftaler, der retligt kan håndhæves og aftaler om sikkerhedsstillelse.

| f) | målingerne for engagementsværdi efter den relevante metode i del 3-6 i bilag III |
| --- | --- |

f)

målingerne for engagementsværdi efter den relevante metode i del 3-6 i bilag III

| g) | den nominelle værdi af risikoafdækning ved hjælp af kreditderivater og det aktuelle kreditengagement fordelt på forskellige typer af kreditengagementer |
| --- | --- |

g)

den nominelle værdi af risikoafdækning ved hjælp af kreditderivater og det aktuelle kreditengagement fordelt på forskellige typer af kreditengagementer

| h) | transaktioner i kreditderivater (nominel værdi) opdelt efter anvendelse i kreditinstituttets egen kreditportefølje og i dets formidlingsvirksomhed, herunder fordeling af de anvendte kreditderivatprodukter, yderligere fordelt på købt og solgt risikoafdækning inden for de enkelte produktgrupper, og |
| --- | --- |

h)

transaktioner i kreditderivater (nominel værdi) opdelt efter anvendelse i kreditinstituttets egen kreditportefølje og i dets formidlingsvirksomhed, herunder fordeling af de anvendte kreditderivatprodukter, yderligere fordelt på købt og solgt risikoafdækning inden for de enkelte produktgrupper, og

| i) | estimering af alpha, såfremt kreditinstituttet har fået tilladelse af de kompetente myndigheder til at estimere alpha. |
| --- | --- |

i)

estimering af alpha, såfremt kreditinstituttet har fået tilladelse af de kompetente myndigheder til at estimere alpha.

| 6. | Følgende oplysninger skal offentliggøres vedrørende kreditinstituttets eksponering for kreditrisiko og udvandingsrisikoen:






  a) | de regnskabsmæssige definitioner af »forfaldne« og »nødlidende« fordringer |
| --- | --- | --- |

6.

Følgende oplysninger skal offentliggøres vedrørende kreditinstituttets eksponering for kreditrisiko og udvandingsrisikoen:

a)

de regnskabsmæssige definitioner af »forfaldne« og »nødlidende« fordringer

| b) | en beskrivelse af de anvendte fremgangsmåder og metoder til fastsættelse af værdireguleringer og hensættelser |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af de anvendte fremgangsmåder og metoder til fastsættelse af værdireguleringer og hensættelser

| c) | de samlede engagementer efter bogføringsmæssige forskydninger og uden hensyntagen til virkningerne af kreditrisikoreduktion og engagementernes gennemsnitlige størrelse i løbet af perioden opdelt på de forskellige typer af engagementsklasser |
| --- | --- |

c)

de samlede engagementer efter bogføringsmæssige forskydninger og uden hensyntagen til virkningerne af kreditrisikoreduktion og engagementernes gennemsnitlige størrelse i løbet af perioden opdelt på de forskellige typer af engagementsklasser

| d) | den geografiske fordeling af engagementerne opdelt i betydende områder i henhold til væsentlige engagementsklasser, eventuelt mere detaljeret |
| --- | --- |

d)

den geografiske fordeling af engagementerne opdelt i betydende områder i henhold til væsentlige engagementsklasser, eventuelt mere detaljeret

| e) | engagementernes fordeling på brancher eller typer af modparter opdelt på engagementsklasser, eventuelt mere detaljeret |
| --- | --- |

e)

engagementernes fordeling på brancher eller typer af modparter opdelt på engagementsklasser, eventuelt mere detaljeret

| f) | opdeling af alle engagementer i henhold til restløbetid, opdelt i henhold til engagementsklasser, eventuelt mere detaljeret |
| --- | --- |

f)

opdeling af alle engagementer i henhold til restløbetid, opdelt i henhold til engagementsklasser, eventuelt mere detaljeret

| g) | i henhold til betydende branche eller type af modpart størrelsen af:






  i) | nødlidende fordringer og forfaldne fordringer, angivet separat |
| --- | --- | --- |

g)

i henhold til betydende branche eller type af modpart størrelsen af:

i)

nødlidende fordringer og forfaldne fordringer, angivet separat

| ii) | værdireguleringer og hensættelser, og |
| --- | --- |

ii)

værdireguleringer og hensættelser, og

| iii) | omkostninger ved værdireguleringer og hensættelser i løbet af perioden |
| --- | --- |

iii)

omkostninger ved værdireguleringer og hensættelser i løbet af perioden

| h) | størrelsen af nødlidende fordringer og forfaldne fordringer angivet separat og opdelt på betydende geografiske områder, herunder størrelsen af værdireguleringer og hensættelser for de enkelte geografiske områder, hvis det er praktisk gennemførligt |
| --- | --- |

h)

størrelsen af nødlidende fordringer og forfaldne fordringer angivet separat og opdelt på betydende geografiske områder, herunder størrelsen af værdireguleringer og hensættelser for de enkelte geografiske områder, hvis det er praktisk gennemførligt

| i) | afstemning af ændringer i værdireguleringer og hensættelser til nødlidende fordringer opført separat. Oplysningerne skal omfatte:






  i) | en beskrivelse af typen af værdireguleringer og hensættelser |
| --- | --- | --- |

i)

afstemning af ændringer i værdireguleringer og hensættelser til nødlidende fordringer opført separat. Oplysningerne skal omfatte:

i)

en beskrivelse af typen af værdireguleringer og hensættelser

| ii) | åbningsbalancerne |
| --- | --- |

ii)

åbningsbalancerne

| iii) | beløbene i forhold til hensættelserne i løbet af perioden |
| --- | --- |

iii)

beløbene i forhold til hensættelserne i løbet af perioden

| iv) | beløb, der hensættes eller tilbageføres til estimerede sandsynlige tab på engagementer i løbet af perioden, eventuelle andre reguleringer, herunder reguleringer som følge af manglende valutamatch, forretningskombinationer, opkøb og frasalg af datterselskaber samt overførsler mellem hensættelser, og |
| --- | --- |

iv)

beløb, der hensættes eller tilbageføres til estimerede sandsynlige tab på engagementer i løbet af perioden, eventuelle andre reguleringer, herunder reguleringer som følge af manglende valutamatch, forretningskombinationer, opkøb og frasalg af datterselskaber samt overførsler mellem hensættelser, og

| v) | lukkesaldi. |
| --- | --- |

v)

lukkesaldi.

Værdireguleringer og inddrevne beløb, der registreres direkte på driftsregnskabet, skal oplyses særskilt.

| 7. | For kreditinstitutter, der beregner størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til artikel 78-83, skal følgende oplysninger offentliggøres for hver af de engagementsklasser, der angives i artikel 79:






  a) | navnene på de udpegede ECAI'er og eksportkreditagenturer (ECA'er) samt årsagerne til eventuelle ændringer |
| --- | --- | --- |

7.

For kreditinstitutter, der beregner størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til artikel 78-83, skal følgende oplysninger offentliggøres for hver af de engagementsklasser, der angives i artikel 79:

a)

navnene på de udpegede ECAI'er og eksportkreditagenturer (ECA'er) samt årsagerne til eventuelle ændringer

| b) | engagementsklasserne, som de enkelte ECAI'er eller ECA'er anvendes til |
| --- | --- |

b)

engagementsklasserne, som de enkelte ECAI'er eller ECA'er anvendes til

| c) | en beskrivelse af proceduren for overførsel af kreditvurderinger og tildeling af kreditvurderinger for poster, som ikke indgår i handelsbeholdningen |
| --- | --- |

c)

en beskrivelse af proceduren for overførsel af kreditvurderinger og tildeling af kreditvurderinger for poster, som ikke indgår i handelsbeholdningen

| d) | sammenhængen mellem den eksterne rating for hvert af de udpegede ECAI'er eller ECA'er og kreditkvalitetstrinnene i bilag VI under hensyntagen til, at disse oplysninger ikke skal offentliggøres, hvis kreditinstituttet overholder den standardhenførsel, som den kompetente myndighed har offentliggjort, og |
| --- | --- |

d)

sammenhængen mellem den eksterne rating for hvert af de udpegede ECAI'er eller ECA'er og kreditkvalitetstrinnene i bilag VI under hensyntagen til, at disse oplysninger ikke skal offentliggøres, hvis kreditinstituttet overholder den standardhenførsel, som den kompetente myndighed har offentliggjort, og

| e) | engagementernes værdi og engagementernes værdi efter kreditrisikoreduktion i forbindelse med de forskellige kreditkvalitetstrin, som beskrives i bilag VI, samt engagementer, der fratrækkes egenkapitalen. |
| --- | --- |

e)

engagementernes værdi og engagementernes værdi efter kreditrisikoreduktion i forbindelse med de forskellige kreditkvalitetstrin, som beskrives i bilag VI, samt engagementer, der fratrækkes egenkapitalen.

| 8. | Kreditinstitutter, der beregner størrelsen af risikovægtede engagementer i overensstemmelse med bilag VII, del 1, punkt 6 eller 19-21, skal oplyse, hvilke engagementer der er henført til de enkelte kategorier af tabel 1 i punkt 6 i bilag VII, del 1 eller til de enkelte risikovægte, som nævnes i bilag VII, del 1, punkt 19-21. |
| --- | --- |

8.

Kreditinstitutter, der beregner størrelsen af risikovægtede engagementer i overensstemmelse med bilag VII, del 1, punkt 6 eller 19-21, skal oplyse, hvilke engagementer der er henført til de enkelte kategorier af tabel 1 i punkt 6 i bilag VII, del 1 eller til de enkelte risikovægte, som nævnes i bilag VII, del 1, punkt 19-21.

| 9. | Kreditinstitutter, der beregner deres kapitalkrav i henhold til artikel 75, litra b) og c), skal offentliggøre disse krav særskilt for de enkelte risici, der henvises til i disse bestemmelser. |
| --- | --- |

9.

Kreditinstitutter, der beregner deres kapitalkrav i henhold til artikel 75, litra b) og c), skal offentliggøre disse krav særskilt for de enkelte risici, der henvises til i disse bestemmelser.

| 10. | Følgende oplysninger skal angives af alle kreditinstitutter, der beregner deres kapitalkrav i henhold til bilag V i direktiv 2006/.../EF:






  a) | for hver af de omfattede delporteføljer:






  i) | kendetegn for de anvendte modeller |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Følgende oplysninger skal angives af alle kreditinstitutter, der beregner deres kapitalkrav i henhold til bilag V i direktiv 2006/.../EF:

a)

for hver af de omfattede delporteføljer:

i)

kendetegn for de anvendte modeller

| ii) | en beskrivelse af den stresstest, der er anvendt på delporteføljen |
| --- | --- |

ii)

en beskrivelse af den stresstest, der er anvendt på delporteføljen

| iii) | en beskrivelse af den anvendte metode til kontrol og validering af nøjagtigheden og konsekvensen af de interne modeller og modelleringsprocesser |
| --- | --- |

iii)

en beskrivelse af den anvendte metode til kontrol og validering af nøjagtigheden og konsekvensen af de interne modeller og modelleringsprocesser

| b) | omfanget af den kompetente myndigheds godkendelse, og |
| --- | --- |

b)

omfanget af den kompetente myndigheds godkendelse, og

| c) | redegørelse for omfang og metoder for overholdelse af kravene i bilag VII, del B, til direktiv 2006/.../EF. |
| --- | --- |

c)

redegørelse for omfang og metoder for overholdelse af kravene i bilag VII, del B, til direktiv 2006/.../EF.

| 11. | Kreditinstitutterne skal offentliggøre følgende oplysninger om operationelle risici:






  a) | metoder til vurdering af egenkapitalkrav vedrørende operationelle risici, som finder anvendelse for kreditinstituttet, og |
| --- | --- | --- |

11.

Kreditinstitutterne skal offentliggøre følgende oplysninger om operationelle risici:

a)

metoder til vurdering af egenkapitalkrav vedrørende operationelle risici, som finder anvendelse for kreditinstituttet, og

| b) | en beskrivelse af metoden, som angives i artikel 105, hvis denne anvendes af kreditinstituttet, herunder en diskussion af relevante interne og eksterne faktorer, som indgår i kreditinstituttets målemetode. Hvis der anvendes elementer fra forskellige metoder, beskrives disses udstrækning og dækningsområde. |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af metoden, som angives i artikel 105, hvis denne anvendes af kreditinstituttet, herunder en diskussion af relevante interne og eksterne faktorer, som indgår i kreditinstituttets målemetode. Hvis der anvendes elementer fra forskellige metoder, beskrives disses udstrækning og dækningsområde.

| 12. | Følgende oplysninger skal offentliggøres vedrørende engagementer i aktier mv., der ikke indgår i handelsbeholdningen:






  a) | sondringen mellem engagementer baseret på formål, herunder kapitalvinding og strategiske årsager, og en oversigt over anvendte bogføringsteknikker og værdiansættelsesmetoder, herunder centrale forudsætninger og praksis, der påvirker værdiansættelsen, samt eventuelle betydelige ændringer i denne praksis |
| --- | --- | --- |

12.

Følgende oplysninger skal offentliggøres vedrørende engagementer i aktier mv., der ikke indgår i handelsbeholdningen:

a)

sondringen mellem engagementer baseret på formål, herunder kapitalvinding og strategiske årsager, og en oversigt over anvendte bogføringsteknikker og værdiansættelsesmetoder, herunder centrale forudsætninger og praksis, der påvirker værdiansættelsen, samt eventuelle betydelige ændringer i denne praksis

| b) | den regnskabsmæssige værdi, den teoretiske værdi og for børshandlede papirer en sammenligning med markedsprisen, når denne i væsentlig udstrækning adskiller sig fra den teoretiske værdi |
| --- | --- |

b)

den regnskabsmæssige værdi, den teoretiske værdi og for børshandlede papirer en sammenligning med markedsprisen, når denne i væsentlig udstrækning adskiller sig fra den teoretiske værdi

| c) | typer og art af samt størrelsen på positioner i børsnoterede aktier, unoterede aktiepositioner i tilstrækkeligt diversificerede porteføljer og andre engagementer |
| --- | --- |

c)

typer og art af samt størrelsen på positioner i børsnoterede aktier, unoterede aktiepositioner i tilstrækkeligt diversificerede porteføljer og andre engagementer

| d) | de samlede realiserede gevinster eller tab som følge af salg og likvidation i løbet af perioden, og |
| --- | --- |

d)

de samlede realiserede gevinster eller tab som følge af salg og likvidation i løbet af perioden, og

| e) | de samlede ikke-realiserede gevinster eller tab, de samlede latente gevinster og tab i henhold til værdiansættelsen samt disse beløbs eventuelle medtagelse i kerneegenkapitalen eller den supplerende egenkapital. |
| --- | --- |

e)

de samlede ikke-realiserede gevinster eller tab, de samlede latente gevinster og tab i henhold til værdiansættelsen samt disse beløbs eventuelle medtagelse i kerneegenkapitalen eller den supplerende egenkapital.

| 13. | Kreditinstitutterne skal offentliggøre følgende oplysninger om deres eksponering for renterisici i positioner, der ikke indgår i handelsbeholdningen:






  a) | arten af renterisikoen og de centrale forudsætninger (herunder forudsætninger vedrørende tilbagebetaling af lån samt udviklingen i indeståender med ubestemt løbetid) samt hyppigheden af måling af renterisikoen, og |
| --- | --- | --- |

13.

Kreditinstitutterne skal offentliggøre følgende oplysninger om deres eksponering for renterisici i positioner, der ikke indgår i handelsbeholdningen:

a)

arten af renterisikoen og de centrale forudsætninger (herunder forudsætninger vedrørende tilbagebetaling af lån samt udviklingen i indeståender med ubestemt løbetid) samt hyppigheden af måling af renterisikoen, og

| b) | variation i indtægter, økonomisk værdi eller andre relevante målinger, som ledelsen anvender til måling af renterisikoen ved opadgående eller nedadgående rentechok i henhold til ledelsens metode, opdelt i henhold til valuta. |
| --- | --- |

b)

variation i indtægter, økonomisk værdi eller andre relevante målinger, som ledelsen anvender til måling af renterisikoen ved opadgående eller nedadgående rentechok i henhold til ledelsens metode, opdelt i henhold til valuta.

| 14. | Kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i henhold til artikel 94-101, skal angive følgende oplysninger:






  a) | en beskrivelse af kreditinstituttets målsætninger vedrørende securitisationsaktiviteter |
| --- | --- | --- |

14.

Kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i henhold til artikel 94-101, skal angive følgende oplysninger:

a)

en beskrivelse af kreditinstituttets målsætninger vedrørende securitisationsaktiviteter

| b) | kreditinstituttets roller i securitisationsprocessen |
| --- | --- |

b)

kreditinstituttets roller i securitisationsprocessen

| c) | en angivelse af graden af kreditinstituttets involvering i hver af disse |
| --- | --- |

c)

en angivelse af graden af kreditinstituttets involvering i hver af disse

| d) | metoderne til beregning af størrelsen af de risikovægtede engagementer, som kreditinstituttet anvender i forbindelse med sine securitisationsaktiviteter |
| --- | --- |

d)

metoderne til beregning af størrelsen af de risikovægtede engagementer, som kreditinstituttet anvender i forbindelse med sine securitisationsaktiviteter

| e) | en oversigt over kreditinstituttets bogføringspolitikker vedrørende securitisationsaktiviteter, herunder:






  i) | hvorvidt transaktionerne behandles som salg eller finansiering |
| --- | --- | --- |

e)

en oversigt over kreditinstituttets bogføringspolitikker vedrørende securitisationsaktiviteter, herunder:

i)

hvorvidt transaktionerne behandles som salg eller finansiering

| ii) | registrering af gevinster ved salg |
| --- | --- |

ii)

registrering af gevinster ved salg

| iii) | de centrale forudsætninger for værdiansættelse af ikke-afhændede kapitalinteresser, og |
| --- | --- |

iii)

de centrale forudsætninger for værdiansættelse af ikke-afhændede kapitalinteresser, og

| iv) | behandlingen af syntetiske securitisationer, hvis dette ikke er omfattet af andre regnskabspolitikker |
| --- | --- |

iv)

behandlingen af syntetiske securitisationer, hvis dette ikke er omfattet af andre regnskabspolitikker

| f) | navne på de ECAI'er, der anvendes i forbindelse med securitisationer, og de typer af engagementer, som de enkelte institutter benyttes til |
| --- | --- |

f)

navne på de ECAI'er, der anvendes i forbindelse med securitisationer, og de typer af engagementer, som de enkelte institutter benyttes til

| g) | de samlede udestående engagementer, som er securitiseret af kreditinstituttet, og som er omfattet af rammerne for securitisationen (opdelt i traditionel og syntetisk), i henhold til engagementstype |
| --- | --- |

g)

de samlede udestående engagementer, som er securitiseret af kreditinstituttet, og som er omfattet af rammerne for securitisationen (opdelt i traditionel og syntetisk), i henhold til engagementstype

| h) | for engagementer, der er securitiseret af kreditinstituttet, og som er omfattet af rammerne for securitisationen, en opdeling i henhold til engagementstype af beløbet for nødlidende og forfaldne securitiserede fordringer samt kreditinstituttets registrerede tab i løbet af perioden |
| --- | --- |

h)

for engagementer, der er securitiseret af kreditinstituttet, og som er omfattet af rammerne for securitisationen, en opdeling i henhold til engagementstype af beløbet for nødlidende og forfaldne securitiserede fordringer samt kreditinstituttets registrerede tab i løbet af perioden

| i) | det samlede beløb for ikke-afhændede eller erhvervede securitisationspositioner, opdelt efter engagementstype |
| --- | --- |

i)

det samlede beløb for ikke-afhændede eller erhvervede securitisationspositioner, opdelt efter engagementstype

| j) | det samlede beløb for ikke-afhændede eller erhvervede securitisationspositioner, opdelt i et meningsfyldt antal risikovægtningsgrupper; positioner, der har fået tildelt en risikovægt på 1 250 %, eller som er fratrukket, skal angives særskilt |
| --- | --- |

j)

det samlede beløb for ikke-afhændede eller erhvervede securitisationspositioner, opdelt i et meningsfyldt antal risikovægtningsgrupper; positioner, der har fået tildelt en risikovægt på 1 250 %, eller som er fratrukket, skal angives særskilt

| k) | det samlede udestående beløb på securitiserede revolverende engagementer opdelt i henhold til det engagementsleverende kreditinstituts interesser og investorers interesser, og |
| --- | --- |

k)

det samlede udestående beløb på securitiserede revolverende engagementer opdelt i henhold til det engagementsleverende kreditinstituts interesser og investorers interesser, og

| l) | en oversigt over securitisationsaktiviteterne i perioden, herunder størrelsen af securitiserede engagementer (i henhold til engagementstype) og registrerede gevinster eller tab ved salg fordelt på engagementstype. |
| --- | --- |

l)

en oversigt over securitisationsaktiviteterne i perioden, herunder størrelsen af securitiserede engagementer (i henhold til engagementstype) og registrerede gevinster eller tab ved salg fordelt på engagementstype.

Del 3 — Anerkendelseskrav for anvendelse af særlige instrumenter eller metoder

| 1. | Kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i henhold til artikel 84-89, skal offentliggøre følgende oplysninger:






  a) | den kompetente myndigheds accept af metoden eller anerkendte overgangsbestemmelser |
| --- | --- | --- |

1.

Kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i henhold til artikel 84-89, skal offentliggøre følgende oplysninger:

a)

den kompetente myndigheds accept af metoden eller anerkendte overgangsbestemmelser

| b) | en forklaring på og en gennemgang af:






  i) | strukturen i systemet med interne ratings og forholdet mellem interne og eksterne ratings |
| --- | --- | --- |

b)

en forklaring på og en gennemgang af:

i)

strukturen i systemet med interne ratings og forholdet mellem interne og eksterne ratings

| ii) | brugen af interne estimater til andre funktioner end beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til artikel 84-89 |
| --- | --- |

ii)

brugen af interne estimater til andre funktioner end beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer i henhold til artikel 84-89

| iii) | proceduren for forvaltning og anerkendelse af kreditrisikoreduktion, og |
| --- | --- |

iii)

proceduren for forvaltning og anerkendelse af kreditrisikoreduktion, og

| iv) | kontrolmekanismerne for ratingsystemer, herunder en beskrivelse af uafhængighed, ansvarlighed og revision af ratingsystemet |
| --- | --- |

iv)

kontrolmekanismerne for ratingsystemer, herunder en beskrivelse af uafhængighed, ansvarlighed og revision af ratingsystemet

| c) | en beskrivelse af den interne ratingproces, angivet separat for følgende engagementsklasser:






  i) | centralregeringer og centralbanker |
| --- | --- | --- |

c)

en beskrivelse af den interne ratingproces, angivet separat for følgende engagementsklasser:

i)

centralregeringer og centralbanker

| ii) | institutioner |
| --- | --- |

ii)

institutioner

| iii) | selskaber, herunder SMV'er, specialiserede udlån og erhvervede fordringer på virksomheder |
| --- | --- |

iii)

selskaber, herunder SMV'er, specialiserede udlån og erhvervede fordringer på virksomheder

| iv) | detailmarkedet for hver af de engagementskategorier, som de forskellige korrelationer i bilag VII, del 1, punkt 10-13 svarer til, og |
| --- | --- |

iv)

detailmarkedet for hver af de engagementskategorier, som de forskellige korrelationer i bilag VII, del 1, punkt 10-13 svarer til, og

| v) | aktier mv. |
| --- | --- |

v)

aktier mv.

| d) | engagementernes værdi for hver af engagementsklasserne i artikel 86. Engagementer med centralregeringer og centralbanker, institutter og selskaber, hvor kreditinstitutterne anvender egne LGD-estimater eller konverteringsfaktorer til beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer, skal offentliggøres særskilt fra engagementer, for hvilke kreditinstitutterne ikke udarbejder sådanne estimater |
| --- | --- |

d)

engagementernes værdi for hver af engagementsklasserne i artikel 86. Engagementer med centralregeringer og centralbanker, institutter og selskaber, hvor kreditinstitutterne anvender egne LGD-estimater eller konverteringsfaktorer til beregning af størrelsen af risikovægtede engagementer, skal offentliggøres særskilt fra engagementer, for hvilke kreditinstitutterne ikke udarbejder sådanne estimater

| e) | for hver af engagementsklasserne centralregeringer og centralbanker, institutioner, selskaber og aktiekapital, og på tværs af et tilstrækkeligt antal risikogrupper for låntagere (herunder misligholdt) for at kunne foretage en meningsfyldt differentiering af kreditrisikoen skal kreditinstitutterne angive:






  i) | de samlede engagementer (for engagementsklasserne centralregeringer og centralbanker, institutioner og selskaber: summen af udestående lån og størrelsen af engagementer for uudnyttede forpligtelser; for aktiekapital: det udestående beløb) |
| --- | --- | --- |

e)

for hver af engagementsklasserne centralregeringer og centralbanker, institutioner, selskaber og aktiekapital, og på tværs af et tilstrækkeligt antal risikogrupper for låntagere (herunder misligholdt) for at kunne foretage en meningsfyldt differentiering af kreditrisikoen skal kreditinstitutterne angive:

i)

de samlede engagementer (for engagementsklasserne centralregeringer og centralbanker, institutioner og selskaber: summen af udestående lån og størrelsen af engagementer for uudnyttede forpligtelser; for aktiekapital: det udestående beløb)

| ii) | for kreditinstitutter, der anvender egne LGD-estimater til beregning af størrelsen af de risikovægtede engagementer, det engagementsvægtede gennemsnitlige LGD i procent |
| --- | --- |

ii)

for kreditinstitutter, der anvender egne LGD-estimater til beregning af størrelsen af de risikovægtede engagementer, det engagementsvægtede gennemsnitlige LGD i procent

| iii) | den engagementsvægtede gennemsnitlige risikovægt, og |
| --- | --- |

iii)

den engagementsvægtede gennemsnitlige risikovægt, og

| iv) | for kreditinstitutter, der anvender egne estimater af konverteringsfaktorer til beregning af størrelsen af de risikovægtede engagementer, størrelsen af uudnyttede forpligtelser og de engagementsvægtede gennemsnitlige størrelser af engagementer for de enkelte engagementsklasser |
| --- | --- |

iv)

for kreditinstitutter, der anvender egne estimater af konverteringsfaktorer til beregning af størrelsen af de risikovægtede engagementer, størrelsen af uudnyttede forpligtelser og de engagementsvægtede gennemsnitlige størrelser af engagementer for de enkelte engagementsklasser

| f) | for engagementsklassen detailengagementer og for hver af kategorierne defineret under litra c), nr. iv): enten de offentliggjorte oplysninger under litra e) ovenfor (eventuelt i puljeform), eller en analyse af engagementerne (udestående lån og engagementernes værdi ved uudnyttede forpligtelser) i forhold til et tilstrækkeligt antal EL-grades for at muliggøre en meningsfyldt differentiering af kreditrisikoen (eventuelt i puljeform) |
| --- | --- |

f)

for engagementsklassen detailengagementer og for hver af kategorierne defineret under litra c), nr. iv): enten de offentliggjorte oplysninger under litra e) ovenfor (eventuelt i puljeform), eller en analyse af engagementerne (udestående lån og engagementernes værdi ved uudnyttede forpligtelser) i forhold til et tilstrækkeligt antal EL-grades for at muliggøre en meningsfyldt differentiering af kreditrisikoen (eventuelt i puljeform)

| g) | de faktiske værdireguleringer i den foregående periode for de enkelte engagementsklasser (for detailengagementer, for hver af kategorierne som defineret under litra c), nr. iv), og hvordan dette adskiller sig fra tidligere erfaringer |
| --- | --- |

g)

de faktiske værdireguleringer i den foregående periode for de enkelte engagementsklasser (for detailengagementer, for hver af kategorierne som defineret under litra c), nr. iv), og hvordan dette adskiller sig fra tidligere erfaringer

| h) | en beskrivelse af faktorer, der har haft indflydelse på tabene i den foregående periode (har kreditinstituttet f.eks. oplevet misligholdelsesprocenter, der er højere end gennemsnittet eller LGD'er og konverteringsfaktorer, der er højere end gennemsnittet), og |
| --- | --- |

h)

en beskrivelse af faktorer, der har haft indflydelse på tabene i den foregående periode (har kreditinstituttet f.eks. oplevet misligholdelsesprocenter, der er højere end gennemsnittet eller LGD'er og konverteringsfaktorer, der er højere end gennemsnittet), og

| i) | kreditinstituttets estimater i forhold til de faktiske resultater over en længere periode. Disse skal som minimum omfatte oplysninger om estimerede tab i forhold til faktiske tab inden for de enkelte engagementsklasser (for detailengagementer for hver af kategorierne, som defineres under litra c), nr. iv) over en periode, der er tilstrækkelig lang til at muliggøre en meningsfyldt vurdering af procedurerne for intern rating for de enkelte engagementsklasser (for detailengagementer for hver af kategorierne, som defineres under litra c), nr. iv). Når det er relevant, skal kreditinstitutterne opdele dette yderligere for at kunne foretage en PD-analyse, og for kreditinstitutter, der anvender egne LGD-estimater og/eller konverteringsfaktorer, resultater for LGD og konverteringsfaktorer i forhold til de estimater, der angives i oplysningerne om kvantitative risikovurderinger ovenfor. |
| --- | --- |

i)

kreditinstituttets estimater i forhold til de faktiske resultater over en længere periode. Disse skal som minimum omfatte oplysninger om estimerede tab i forhold til faktiske tab inden for de enkelte engagementsklasser (for detailengagementer for hver af kategorierne, som defineres under litra c), nr. iv) over en periode, der er tilstrækkelig lang til at muliggøre en meningsfyldt vurdering af procedurerne for intern rating for de enkelte engagementsklasser (for detailengagementer for hver af kategorierne, som defineres under litra c), nr. iv). Når det er relevant, skal kreditinstitutterne opdele dette yderligere for at kunne foretage en PD-analyse, og for kreditinstitutter, der anvender egne LGD-estimater og/eller konverteringsfaktorer, resultater for LGD og konverteringsfaktorer i forhold til de estimater, der angives i oplysningerne om kvantitative risikovurderinger ovenfor.

Med henblik på litra c) skal beskrivelsen omfatte de typer af engagementer, der er medtaget i engagementsklassen, definitioner, metoder og data til estimering og validering af PD og i givet fald LGD og konverteringsfaktorer, herunder de forudsætninger, der er anvendt ved afledningen af disse variabler, samt beskrivelser af betydelige afvigelser fra definitionen af misligholdelse som beskrevet i bilag VII, del 4, punkt 44-48, herunder de overordnede segmenter, der påvirkes af sådanne afvigelser.

| 2. | Kreditinstitutter, der anvender kreditrisikoreduktionsteknikker, skal opgive følgende oplysninger:






  a) | politikker og procedurer for samt en angivelse af, i hvilken udstrækning enheden benytter sig af balanceført netting og netting under stregen |
| --- | --- | --- |

2.

Kreditinstitutter, der anvender kreditrisikoreduktionsteknikker, skal opgive følgende oplysninger:

a)

politikker og procedurer for samt en angivelse af, i hvilken udstrækning enheden benytter sig af balanceført netting og netting under stregen

| b) | politikker og procedurer for værdiansættelse og forvaltning af sikkerhedsstillelse |
| --- | --- |

b)

politikker og procedurer for værdiansættelse og forvaltning af sikkerhedsstillelse

| c) | en beskrivelse af hovedkategorierne af sikkerhedsstillelse, som kreditinstituttet modtager |
| --- | --- |

c)

en beskrivelse af hovedkategorierne af sikkerhedsstillelse, som kreditinstituttet modtager

| d) | hovedtyperne af modparter i form af garantistiller og kreditderivater samt disses kreditværdighed |
| --- | --- |

d)

hovedtyperne af modparter i form af garantistiller og kreditderivater samt disses kreditværdighed

| e) | oplysninger om markeds- eller kreditrisikokoncentrationer inden for den foretagne kreditrisikoreduktion |
| --- | --- |

e)

oplysninger om markeds- eller kreditrisikokoncentrationer inden for den foretagne kreditrisikoreduktion

| f) | kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i overensstemmelse med artikel 78-83 eller 84-89, men som ikke foretager egne estimater af LGD'er eller konverteringsfaktorer i forbindelse med engagementsklassen, skal særskilt for hver engagementsklasse opgive den samlede værdi af engagementerne (efter eventuel balanceført netting eller netting under stregen), som er dækket — efter anvendelse af volatilitetsjusteringer — af anerkendt finansiel sikkerhedsstillelse og anden anerkendt sikkerhedsstillelse, og |
| --- | --- |

f)

kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i overensstemmelse med artikel 78-83 eller 84-89, men som ikke foretager egne estimater af LGD'er eller konverteringsfaktorer i forbindelse med engagementsklassen, skal særskilt for hver engagementsklasse opgive den samlede værdi af engagementerne (efter eventuel balanceført netting eller netting under stregen), som er dækket — efter anvendelse af volatilitetsjusteringer — af anerkendt finansiel sikkerhedsstillelse og anden anerkendt sikkerhedsstillelse, og

| g) | kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i overensstemmelse med artikel 78-83 eller 84-89, skal særskilt for hver engagementsklasse opgive de samlede engagementer (efter eventuel balanceført netting eller netting under stregen), der er dækket af garantier eller kreditderivater. For aktiepositionsklassen finder dette krav anvendelse på hver af de metoder, der er angivet i bilag VII, del 1, punkt 17-26. |
| --- | --- |

g)

kreditinstitutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede engagementer i overensstemmelse med artikel 78-83 eller 84-89, skal særskilt for hver engagementsklasse opgive de samlede engagementer (efter eventuel balanceført netting eller netting under stregen), der er dækket af garantier eller kreditderivater. For aktiepositionsklassen finder dette krav anvendelse på hver af de metoder, der er angivet i bilag VII, del 1, punkt 17-26.

| 3. | Kreditinstitutter, der anvender metoden i artikel 105 til beregning af deres egenkapitalkrav vedrørende operationelle risici, skal fremlægge en beskrivelse af deres brug af forsikring med henblik på at reducere risikoen. |
| --- | --- |

3.

Kreditinstitutter, der anvender metoden i artikel 105 til beregning af deres egenkapitalkrav vedrørende operationelle risici, skal fremlægge en beskrivelse af deres brug af forsikring med henblik på at reducere risikoen.

BILAG XIII

DEL A — OPHÆVEDE DIREKTIVER MED DERES SUCCESSIVE ÆNDRINGER (jf. artikel 158)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/28/EF af 18. september 2000 om ændring af direktiv 2000/12/EF om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat og om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 79/267/EØF, 92/49/EØF, 92/96/EØF, 93/6/EØF og 93/22/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF og 2000/12/EF

| | Kun artikel 29, stk. 1, litra a) og b), artikel 29, stk. 2, artikel 29, stk. 4, litra a) og b), artikel 29, stk. 5, artikel 29, stk. 6, artikel 29, stk. 7, artikel 29, stk. 8, artikel 29, stk. 9, artikel 29, stk. 10, og artikel 29, stk. 11 |
| --- | --- |

Kun artikel 29, stk. 1, litra a) og b), artikel 29, stk. 2, artikel 29, stk. 4, litra a) og b), artikel 29, stk. 5, artikel 29, stk. 6, artikel 29, stk. 7, artikel 29, stk. 8, artikel 29, stk. 9, artikel 29, stk. 10, og artikel 29, stk. 11

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF og 93/6/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF

| | Kun artikel 68 |
| --- | --- |

Kun artikel 68

Kommissionens direktiv 2004/69/EF af 27. april 2004 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF med hensyn til definitionen af »multilaterale udviklingsbanker« (EØS-relevant tekst)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/1/EF af 9. marts 2005 om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 85/611/EØF, 91/675/EØF, 92/49/EØF og 93/6/EØF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiver 94/19/EF, 98/78/EF, 2000/12/EF, 2001/34/EF, 2002/83/EF og 2002/87/EF med henblik på indførelse af en ny organisationsstruktur for udvalg vedrørende finansielle tjenesteydelser

| | Kun artikel 3 |
| --- | --- |

Kun artikel 3

IKKE OPHÆVEDE ÆNDRINGER

| | Tiltrædelsesakten af 2003 |
| --- | --- |

Tiltrædelsesakten af 2003

DEL B — GENNEMFØRELSESFRISTER (Jf. artikel 158)

| Direktiv | | Gennemførelsesfrist |
| --- | --- | --- |
| Direktiv 2000/12/EF | | ----- |
| Direktiv 2000/28/EF | | 27.4.2002 |
| Direktiv 2002/87/EF, | | 11.8.2004 |
| Direktiv 2004/39/EF | | Foreligger endnu ikke |
| Direktiv 2004/69/EF | | 30.6.2004 |
| Direktiv 2005/1/EF | | 13.5.2005 |

Direktiv

Gennemførelsesfrist

Direktiv 2000/12/EF

-----

Direktiv 2000/28/EF

27.4.2002

Direktiv 2002/87/EF,

11.8.2004

Direktiv 2004/39/EF

Foreligger endnu ikke

Direktiv 2004/69/EF

30.6.2004

Direktiv 2005/1/EF

13.5.2005

BILAG XIV

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Dette direktiv | Direktiv 2000/12/EF | Direktiv 2000/28/EF | Direktiv 2002/87/EF | Direktiv 2004/39/EF | Direktiv 2005/1/EF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 2, stk. 1 og 2 | | | | |
| Artikel 2 | Artikel 2, stk. 3
  Tiltrædelsesakten | | | | |
| Artikel 2 | Artikel 2, stk. 4 | | | | |
| Artikel 3 | Artikel 2, stk. 5 og 6 | | | | |
| Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit | | | | | Artikel 3, stk. 2 |
| Artikel 4, stk. 1 | Artikel 1, stk. 1 | | | | |
| Artikel 4, stk. 2-5 | | Artikel 1, stk. 2-5 | | | |
| Artikel 4, stk. 7-9 | | Artikel 1, stk. 6-8 | | | |
| Artikel 4, stk. 10 | | | Artikel 29, stk. 1, litra a) | | |
| Artikel 4, stk. 11-14 | Artikel 1, stk. 10, 12 og 13 | | | | |
| Artikel 4, stk. 21 og 22 | | | Artikel 29, stk. 1, litra b) | | |
| Artikel 4, stk. 23 | Artikel 1, stk. 23 | | | | |
| Artikel 4, stk. 45-47 | Artikel 1, stk. 25-27 | | | | |
| Artikel 5 | | | | | |
| Artikel 6 | Artikel 4 | | | | |
| Artikel 7 | Artikel 8 | | | | |
| Artikel 8 | Artikel 3 | | | | |
| Artikel 9, stk. 1 | Artikel 5, stk. 1 og 11 | | | | |
| Artikel 9, stk. 2 | Artikel 5, stk. 2 | | | | |
| Artikel 10 | Artikel 5, stk. 3-7 | | | | |
| Artikel 11 | Artikel 6 | | | | |
| Artikel 12 | Artikel 7 | | | | |
| Artikel 13 | Artikel 10 | | | | |
| Artikel 14 | Artikel 11 | | | | |
| Artikel 15, stk. 1 | Artikel 12 | | | | |
| Artikel 15, stk. 2 og 3 | | | Artikel 29, stk. 2 | | |
| Artikel 16 | Artikel 13 | | | | |
| Artikel 17 | Artikel 14 | | | | |
| Artikel 18 | Artikel 15 | | | | |
| Artikel 19, stk. 1 | Artikel 16, stk. 1 | | | | |
| Artikel 19, stk. 2 | | | Artikel 29, stk. 3 | | |
| Artikel 20 | Artikel 16, stk. 3 | | | | |
| Artikel 21 | Artikel 16, stk. 4 til 6 | | | | |
| Artikel 22 | Artikel 17 | | | | |
| Artikel 23 | Artikel 18 | | | | |
| Artikel 24, stk. 1 | Artikel 19, stk. 1-3 | | | | |
| Artikel 24, stk. 2 | Artikel 19, stk. 6 | | | | |
| Artikel 24, stk. 3 | Artikel 19, stk. 4 | | | | |
| Artikel 25, stk. 1-3 | Artikel 20, stk. 1-3, første og andet afsnit | | | | |
| Artikel 25, stk. 3 | Artikel 19, stk. 5 | | | | |
| Artikel 25, stk. 4 | Artikel 20, stk. 3, tredje afsnit | | | | |
| Artikel 26 | Artikel 20, stk. 4-7 | | | | |
| Artikel 27 | Artikel 1, stk. 3, sidste afsnit | | | | |
| Artikel 28 | Artikel 21 | | | | |
| Artikel 29 | Artikel 22 | | | | |
| Artikel 30 | Artikel 22, stk. 2-4 | | | | |
| Artikel 31 | Artikel 22, stk. 5 | | | | |
| Artikel 32 | Artikel 22, stk. 6 | | | | |
| Artikel 33 | Artikel 22, stk. 7 | | | | |
| Artikel 34 | Artikel 22, stk. 8 | | | | |
| Artikel 35 | Artikel 22, stk. 9 | | | | |
| Artikel 36 | Artikel 22, stk. 10 | | | | |
| Artikel 37 | Artikel 22, stk. 11 | | | | |
| Artikel 38 | Artikel 24 | | | | |
| Artikel 39, stk. 1 og 2 | Artikel 25 | | | | |
| Artikel 39, stk. 3 | | | | | Artikel 3,stk. 8 |
| Artikel 40 | Artikel 26 | | | | |
| Artikel 41 | Artikel 27 | | | | |
| Artikel 42 | Artikel 28 | | | | |
| Artikel 43 | Artikel 29 | | | | |
| Artikel 44 | Artikel 30, stk. 1-3 | | | | |
| Artikel 45 | Artikel 30, stk. 4 | | | | |
| Artikel 46 | Artikel 30, stk. 3 | | | | |
| Artikel 47 | Artikel 30, stk. 5 | | | | |
| Artikel 48 | Artikel 30, stk. 6 og 7 | | | | |
| Artikel 49 | Artikel 30, stk. 8 | | | | |
| Artikel 50 | Artikel 30, stk. 9, første og andet afsnit | | | | |
| Artikel 51 | Artikel 30, stk. 9, tredje afsnit | | | | |
| Artikel 52 | Artikel 30, stk. 10 | | | | |
| Artikel 53 | Artikel 31 | | | | |
| Artikel 54 | Artikel 32 | | | | |
| Artikel 55 | Artikel 33 | | | | |
| Artikel 56 | Artikel 34, stk. 1 | | | | |
| Artikel 57 | Artikel 34, stk. 2, første afsnit
  Artikel 34, stk. 2, sidste afsnit | | Artikel 29,4, litra a) | | |
| Artikel 58 | | | Artikel 29, stk. 4, litra b) | | |
| Artikel 59 | | | Artikel 29, stk. 4, litra b) | | |
| Artikel 60 | | | Artikel 29, stk. 4, litra b) | | |
| Artikel 61 | Artikel 34, stk. 3 og 4 | | | | |
| Artikel 63 | Artikel 35 | | | | |
| Artikel 64 | Artikel 36 | | | | |
| Artikel 65 | Artikel 37 | | | | |
| Artikel 66, stk. 1 og 2 | Artikel 38, stk. 1 og 2 | | | | |
| Artikel 67 | Artikel 39 | | | | |
| Artikel 73 | Artikel 52, stk. 3 | | | | |
| Artikel 106 | Artikel 1, stk. 24 | | | | |
| Artikel 107 | Artikel 1, stk. 1, tredje afsnit | | | | |
| Artikel 108 | Artikel 48, stk. 1 | | | | |
| Artikel 109 | Artikel 48, stk. 1, første afsnit. | | | | |
| Artikel 110 | Artikel 48, stk. 2-4, andet afsnit | | | | |
| Artikel 111 | Artikel 49, stk. 1 5 | | | | |
| Artikel 113 | Artikel 49, stk. 4-6 og 7 | | | | |
| Artikel 115 | Artikel 49, stk. 8 og 9 | | | | |
| Artikel 116 | Artikel 49, stk. 10 | | | | |
| Artikel 117 | Artikel 49, stk. 11 | | | | |
| Artikel 118 | Artikel 50 | | | | |
| Artikel 120 | Artikel 51, stk. 1, 2 og 5 | | | | |
| Artikel 121 | Artikel 51, stk. 4 | | | | |
| Artikel 122, stk. 1 og 2 | Artikel 51, stk. 6 | | Artikel 29, stk. 5 | | |
| Artikel 125 | Artikel 53, stk. 1 og 2 | | | | |
| Artikel 126 | Artikel 53, stk. 3 | | | | |
| Artikel 128 | Artikel 53, stk. 5 | | | | |
| Artikel 133, stk. 1 | Artikel 54, stk. 1 | | Artikel 29, stk. 7, litra a | | |
| Artikel 133, stk. 2 og 3 | Artikel 54, stk. 2 og 3 | | | | |
| Artikel 134, stk. 1 | Artikel 54, stk. 4, første afsnit | | | | |
| Artikel 134, stk. 2 | Artikel 54, stk. 4, andet afsnit | | | | |
| Artikel 135 | | | Artikel 29, stk. 8 | | |
| Artikel 137 | Artikel 55 | | | | |
| Artikel 138 | | | Artikel 29, stk. 9 | | |
| Artikel 139 | Artikel 56, stk. 1-3 | | | | |
| Artikel 140 | Artikel 56, stk. 4-6 | | | | |
| Artikel 141 | Artikel 56, stk. 7 | | Artikel 29, stk. 10 | | |
| Artikel 142 | Artikel 56, stk. 8 | | | | |
| Artikel 143 | | | Artikel 29, stk. 11 | | Artikel 3, stk. 10 |
| Artikel 150 | Artikel 60, stk. 1 | | | | |
| Artikel 151 | Artikel 60, stk. 2 | | | | Artikel 3, stk. 10 |
| Artikel 158 | Art. 67 | | | | |
| Artikel 159 | Art. 68 | | | | |
| Artikel 160 | Artikel 69 | | | | |
| Bilag I | Bilag I | | | | |
| Bilag I, punkt 1-14, med undtagelse af sidste afsnit | | | | Artikel 68 | |
| Bilag II | Bilag II | | | | |
| Bilag III | Bilag III | | | | |
| Bilag IV | Bilag IV | | | | |

Dette direktiv

Direktiv 2000/12/EF

Direktiv 2000/28/EF

Direktiv 2002/87/EF

Direktiv 2004/39/EF

Direktiv 2005/1/EF

Artikel 1

Artikel 2, stk. 1 og 2

Artikel 2

Artikel 2, stk. 3

Tiltrædelsesakten

Artikel 2

Artikel 2, stk. 4

Artikel 3

Artikel 2, stk. 5 og 6

Artikel 3, stk. 1, tredje afsnit

Artikel 3, stk. 2

Artikel 4, stk. 1

Artikel 1, stk. 1

Artikel 4, stk. 2-5

Artikel 1, stk. 2-5

Artikel 4, stk. 7-9

Artikel 1, stk. 6-8

Artikel 4, stk. 10

Artikel 29, stk. 1, litra a)

Artikel 4, stk. 11-14

Artikel 1, stk. 10, 12 og 13

Artikel 4, stk. 21 og 22

Artikel 29, stk. 1, litra b)

Artikel 4, stk. 23

Artikel 1, stk. 23

Artikel 4, stk. 45-47

Artikel 1, stk. 25-27

Artikel 5

Artikel 6

Artikel 4

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 3

Artikel 9, stk. 1

Artikel 5, stk. 1 og 11

Artikel 9, stk. 2

Artikel 5, stk. 2

Artikel 10

Artikel 5, stk. 3-7

Artikel 11

Artikel 6

Artikel 12

Artikel 7

Artikel 13

Artikel 10

Artikel 14

Artikel 11

Artikel 15, stk. 1

Artikel 12

Artikel 15, stk. 2 og 3

Artikel 29, stk. 2

Artikel 16

Artikel 13

Artikel 17

Artikel 14

Artikel 18

Artikel 15

Artikel 19, stk. 1

Artikel 16, stk. 1

Artikel 19, stk. 2

Artikel 29, stk. 3

Artikel 20

Artikel 16, stk. 3

Artikel 21

Artikel 16, stk. 4 til 6

Artikel 22

Artikel 17

Artikel 23

Artikel 18

Artikel 24, stk. 1

Artikel 19, stk. 1-3

Artikel 24, stk. 2

Artikel 19, stk. 6

Artikel 24, stk. 3

Artikel 19, stk. 4

Artikel 25, stk. 1-3

Artikel 20, stk. 1-3, første og andet afsnit

Artikel 25, stk. 3

Artikel 19, stk. 5

Artikel 25, stk. 4

Artikel 20, stk. 3, tredje afsnit

Artikel 26

Artikel 20, stk. 4-7

Artikel 27

Artikel 1, stk. 3, sidste afsnit

Artikel 28

Artikel 21

Artikel 29

Artikel 22

Artikel 30

Artikel 22, stk. 2-4

Artikel 31

Artikel 22, stk. 5

Artikel 32

Artikel 22, stk. 6

Artikel 33

Artikel 22, stk. 7

Artikel 34

Artikel 22, stk. 8

Artikel 35

Artikel 22, stk. 9

Artikel 36

Artikel 22, stk. 10

Artikel 37

Artikel 22, stk. 11

Artikel 38

Artikel 24

Artikel 39, stk. 1 og 2

Artikel 25

Artikel 39, stk. 3

Artikel 3,stk. 8

Artikel 40

Artikel 26

Artikel 41

Artikel 27

Artikel 42

Artikel 28

Artikel 43

Artikel 29

Artikel 44

Artikel 30, stk. 1-3

Artikel 45

Artikel 30, stk. 4

Artikel 46

Artikel 30, stk. 3

Artikel 47

Artikel 30, stk. 5

Artikel 48

Artikel 30, stk. 6 og 7

Artikel 49

Artikel 30, stk. 8

Artikel 50

Artikel 30, stk. 9, første og andet afsnit

Artikel 51

Artikel 30, stk. 9, tredje afsnit

Artikel 52

Artikel 30, stk. 10

Artikel 53

Artikel 31

Artikel 54

Artikel 32

Artikel 55

Artikel 33

Artikel 56

Artikel 34, stk. 1

Artikel 57

Artikel 34, stk. 2, første afsnit

Artikel 34, stk. 2, sidste afsnit

Artikel 29,4, litra a)

Artikel 58

Artikel 29, stk. 4, litra b)

Artikel 59

Artikel 29, stk. 4, litra b)

Artikel 60

Artikel 29, stk. 4, litra b)

Artikel 61

Artikel 34, stk. 3 og 4

Artikel 63

Artikel 35

Artikel 64

Artikel 36

Artikel 65

Artikel 37

Artikel 66, stk. 1 og 2

Artikel 38, stk. 1 og 2

Artikel 67

Artikel 39

Artikel 73

Artikel 52, stk. 3

Artikel 106

Artikel 1, stk. 24

Artikel 107

Artikel 1, stk. 1, tredje afsnit

Artikel 108

Artikel 48, stk. 1

Artikel 109

Artikel 48, stk. 1, første afsnit.

Artikel 110

Artikel 48, stk. 2-4, andet afsnit

Artikel 111

Artikel 49, stk. 1 5

Artikel 113

Artikel 49, stk. 4-6 og 7

Artikel 115

Artikel 49, stk. 8 og 9

Artikel 116

Artikel 49, stk. 10

Artikel 117

Artikel 49, stk. 11

Artikel 118

Artikel 50

Artikel 120

Artikel 51, stk. 1, 2 og 5

Artikel 121

Artikel 51, stk. 4

Artikel 122, stk. 1 og 2

Artikel 51, stk. 6

Artikel 29, stk. 5

Artikel 125

Artikel 53, stk. 1 og 2

Artikel 126

Artikel 53, stk. 3

Artikel 128

Artikel 53, stk. 5

Artikel 133, stk. 1

Artikel 54, stk. 1

Artikel 29, stk. 7, litra a

Artikel 133, stk. 2 og 3

Artikel 54, stk. 2 og 3

Artikel 134, stk. 1

Artikel 54, stk. 4, første afsnit

Artikel 134, stk. 2

Artikel 54, stk. 4, andet afsnit

Artikel 135

Artikel 29, stk. 8

Artikel 137

Artikel 55

Artikel 138

Artikel 29, stk. 9

Artikel 139

Artikel 56, stk. 1-3

Artikel 140

Artikel 56, stk. 4-6

Artikel 141

Artikel 56, stk. 7

Artikel 29, stk. 10

Artikel 142

Artikel 56, stk. 8

Artikel 143

Artikel 29, stk. 11

Artikel 3, stk. 10

Artikel 150

Artikel 60, stk. 1

Artikel 151

Artikel 60, stk. 2

Artikel 3, stk. 10

Artikel 158

Art. 67

Artikel 159

Art. 68

Artikel 160

Artikel 69

Bilag I

Bilag I

Bilag I, punkt 1-14, med undtagelse af sidste afsnit

Artikel 68

Bilag II

Bilag II

Bilag III

Bilag III

Bilag IV

Bilag IV

P6_TA(2005)0352

Investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om omarbejdning af Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0486) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0486) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og EF-traktatens artikel 47, stk. 2 (C6-0144/2004), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og EF-traktatens artikel 47, stk. 2 (C6-0144/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6–0257/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6–0257/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0159

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/.../EF om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (omarbejdning)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (2),

efter høring af Regionsudvalget

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (4) er flere gange blevet ændret væsentligt. I forbindelse med nye ændringer af nævnte direktiv bør der af hensyn til klarheden foretages en omarbejdning heraf. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag (4) er flere gange blevet ændret væsentligt. I forbindelse med nye ændringer af nævnte direktiv bør der af hensyn til klarheden foretages en omarbejdning heraf.

| (2) | Et af formålene med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (5) er at give investeringsselskaber, der er godkendt af de kompetente myndigheder i deres hjemland og underlagt samme myndigheders tilsyn, mulighed for frit at oprette filialer og udføre tjenesteydelser i andre medlemsstater. Direktivet indeholder derfor bestemmelser om samordning af reglerne for godkendelse af investeringsselskaber og for deres virksomhed. |
| --- | --- |

(2)

Et af formålene med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (5) er at give investeringsselskaber, der er godkendt af de kompetente myndigheder i deres hjemland og underlagt samme myndigheders tilsyn, mulighed for frit at oprette filialer og udføre tjenesteydelser i andre medlemsstater. Direktivet indeholder derfor bestemmelser om samordning af reglerne for godkendelse af investeringsselskaber og for deres virksomhed.

| (3) | I direktiv 2004/39/EF fastsættes imidlertid hverken fælles normer for investeringsselskabers egenkapital eller for deres startkapital; der fastsættes heller ikke en fælles ramme for overvågning af de risici, selskaberne påtager sig. |
| --- | --- |

(3)

I direktiv 2004/39/EF fastsættes imidlertid hverken fælles normer for investeringsselskabers egenkapital eller for deres startkapital; der fastsættes heller ikke en fælles ramme for overvågning af de risici, selskaberne påtager sig.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt kun at gennemføre den harmoniseringsgrad, der er nødvendig og tilstrækkelig for at sikre gensidig anerkendelse af godkendelserne og tilsynsordningerne; for at opnå gensidig anerkendelse inden for rammerne af det indre marked bør der træffes foranstaltninger til koordinering af definitionen af investeringsselskabers egenkapital, fastsættelse af startkapitalens størrelse og af de fælles rammer for overvågning af investeringsselskabers risici. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt kun at gennemføre den harmoniseringsgrad, der er nødvendig og tilstrækkelig for at sikre gensidig anerkendelse af godkendelserne og tilsynsordningerne; for at opnå gensidig anerkendelse inden for rammerne af det indre marked bør der træffes foranstaltninger til koordinering af definitionen af investeringsselskabers egenkapital, fastsættelse af startkapitalens størrelse og af de fælles rammer for overvågning af investeringsselskabers risici.

| (5) | Målene for dette direktiv, nemlig fastlæggelse af kapitalkravene til investeringsselskaber og kreditinstitutter, reglerne for beregning heraf og reglerne for tilsyn hermed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den påtænkte foranstaltnings omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(5)

Målene for dette direktiv, nemlig fastlæggelse af kapitalkravene til investeringsselskaber og kreditinstitutter, reglerne for beregning heraf og reglerne for tilsyn hermed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den påtænkte foranstaltnings omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (6) | Der bør fastsættes forskellige beløb for startkapitalens størrelse, afhængig af det udbud af aktiviteter, som investeringsselskaberne har godkendelse til at udøve. |
| --- | --- |

(6)

Der bør fastsættes forskellige beløb for startkapitalens størrelse, afhængig af det udbud af aktiviteter, som investeringsselskaberne har godkendelse til at udøve.

| (7) | Eksisterende investeringsselskaber skal på visse betingelser have mulighed for at fortsætte deres virksomhed, også selv om de ikke overholder det minimumsbeløb for startkapitalen, der fastsættes for nye investeringsselskaber. |
| --- | --- |

(7)

Eksisterende investeringsselskaber skal på visse betingelser have mulighed for at fortsætte deres virksomhed, også selv om de ikke overholder det minimumsbeløb for startkapitalen, der fastsættes for nye investeringsselskaber.

| (8) | Medlemsstaterne bør kunne fastsætte strengere regler end reglerne i dette direktiv. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterne bør kunne fastsætte strengere regler end reglerne i dette direktiv.

| (9) | For at det indre marked kan fungere efter hensigten, kræves der ikke bare retsregler, men også et tæt og regelmæssigt samarbejde og en meget større harmonisering af de nationale kompetente myndigheders regulerings- og tilsynspraksis. |
| --- | --- |

(9)

For at det indre marked kan fungere efter hensigten, kræves der ikke bare retsregler, men også et tæt og regelmæssigt samarbejde og en meget større harmonisering af de nationale kompetente myndigheders regulerings- og tilsynspraksis.

| (10) | I Kommissionens meddelelse af 11. maj 1999 om »Etablering af en ramme for de finansielle markeder: en handlingsplan« nævnes en række mål, der skal nås for at fuldføre det indre marked for finansielle tjenesteydelser. På Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 blev det bestemt, at handlingsplanen skulle være gennemført senest i 2005. Et væsentligt element i handlingsplanen er omarbejdningen af bestemmelserne vedrørende egenkapital. |
| --- | --- |

(10)

I Kommissionens meddelelse af 11. maj 1999 om »Etablering af en ramme for de finansielle markeder: en handlingsplan« nævnes en række mål, der skal nås for at fuldføre det indre marked for finansielle tjenesteydelser. På Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 blev det bestemt, at handlingsplanen skulle være gennemført senest i 2005. Et væsentligt element i handlingsplanen er omarbejdningen af bestemmelserne vedrørende egenkapital.

| (11) | Da investeringsselskaber i forhold til deres handelsbeholdningsaktiviteter løber samme risiko som kreditinstitutter, er det hensigtsmæssigt også at lade de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/.../EF af ... om adgang til at optage (6) og udøve virksomhed som kreditinstitut gælde for investeringsselskaber. |
| --- | --- |

(11)

Da investeringsselskaber i forhold til deres handelsbeholdningsaktiviteter løber samme risiko som kreditinstitutter, er det hensigtsmæssigt også at lade de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/.../EF af ... om adgang til at optage (6) og udøve virksomhed som kreditinstitut gælde for investeringsselskaber.

| (12) | Investeringsselskabers eller kreditinstitutters egenkapital (begge i det følgende benævnt »institutter«) kan bruges til at dække tab, som ikke opvejes af et tilstrækkeligt overskud, for at sikre institutternes overlevelse og beskytte investorerne. Egenkapitalen er også en vigtig målestok for de kompetente myndigheder, navnlig med henblik på vurderingen af institutternes solvens og af andre tilsynsmæssige grunde. Endvidere konkurrerer institutterne direkte med hinanden. For at styrke Fællesskabets finansielle ordning og forhindre konkurrenceforvridning er det derfor hensigtsmæssigt at fastlægge fælles grundlæggende standarder for egenkapital. |
| --- | --- |

(12)

Investeringsselskabers eller kreditinstitutters egenkapital (begge i det følgende benævnt »institutter«) kan bruges til at dække tab, som ikke opvejes af et tilstrækkeligt overskud, for at sikre institutternes overlevelse og beskytte investorerne. Egenkapitalen er også en vigtig målestok for de kompetente myndigheder, navnlig med henblik på vurderingen af institutternes solvens og af andre tilsynsmæssige grunde. Endvidere konkurrerer institutterne direkte med hinanden. For at styrke Fællesskabets finansielle ordning og forhindre konkurrenceforvridning er det derfor hensigtsmæssigt at fastlægge fælles grundlæggende standarder for egenkapital.

| (13) | Af de i betragtning 12 anførte grunde er det derfor hensigtsmæssigt at lade definitionen af egenkapital i direktiv 2006/.../EF danne grundlag og indføre supplerende særregler, der tager højde for de forskellige aspekter af kapitalkrav i forhold til markedsrisiko. |
| --- | --- |

(13)

Af de i betragtning 12 anførte grunde er det derfor hensigtsmæssigt at lade definitionen af egenkapital i direktiv 2006/.../EF danne grundlag og indføre supplerende særregler, der tager højde for de forskellige aspekter af kapitalkrav i forhold til markedsrisiko.

| (14) | For så vidt angår kreditinstitutter er der allerede fastlagt fælles normer for tilsyn med og overvågning af forskellige risici i direktiv 2000/12/EF. |
| --- | --- |

(14)

For så vidt angår kreditinstitutter er der allerede fastlagt fælles normer for tilsyn med og overvågning af forskellige risici i direktiv 2000/12/EF.

| (15) | I den henseende skal bestemmelserne om minimumskapitalkrav sammenholdes med andre specifikke instrumenter, der også harmoniserer de grundlæggende teknikker for tilsyn med institutterne. |
| --- | --- |

(15)

I den henseende skal bestemmelserne om minimumskapitalkrav sammenholdes med andre specifikke instrumenter, der også harmoniserer de grundlæggende teknikker for tilsyn med institutterne.

| (16) | Det er nødvendigt at udarbejde fælles normer vedrørende kreditinstitutters markedsrisici og at skabe en supplerende ramme for tilsyn med institutters risici, navnlig markedsrisici, herunder positionsrisici, medkontrahent-/afviklingsrisici og valutarisici. |
| --- | --- |

(16)

Det er nødvendigt at udarbejde fælles normer vedrørende kreditinstitutters markedsrisici og at skabe en supplerende ramme for tilsyn med institutters risici, navnlig markedsrisici, herunder positionsrisici, medkontrahent-/afviklingsrisici og valutarisici.

| (17) | Det er nødvendigt at indføre begrebet »handelsbeholdning«, der omfatter positioner i værdipapirer og andre finansielle instrumenter, der besiddes i handelsmæssigt øjemed, og som først og fremmest er underlagt markedsrisici, samt engagementer knyttet til visse finansielle tjenester, der ydes kunderne. |
| --- | --- |

(17)

Det er nødvendigt at indføre begrebet »handelsbeholdning«, der omfatter positioner i værdipapirer og andre finansielle instrumenter, der besiddes i handelsmæssigt øjemed, og som først og fremmest er underlagt markedsrisici, samt engagementer knyttet til visse finansielle tjenester, der ydes kunderne.

| (18) | For at lette den administrative byrde for institutter med en begrænset handelsbeholdning, i såvel absolutte som i relative tal, bør sådanne institutter have mulighed for at anvende direktiv 2006/.../EF i stedet for de krav, der er fastsat i bilag I og II til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

(18)

For at lette den administrative byrde for institutter med en begrænset handelsbeholdning, i såvel absolutte som i relative tal, bør sådanne institutter have mulighed for at anvende direktiv 2006/.../EF i stedet for de krav, der er fastsat i bilag I og II til nærværende direktiv.

| (19) | Det er vigtigt under overvågningen af afviklings-/leveringsrisikoen at tage hensyn til, at der findes systemer, der yder en passende beskyttelse, hvorved denne risiko begrænses. |
| --- | --- |

(19)

Det er vigtigt under overvågningen af afviklings-/leveringsrisikoen at tage hensyn til, at der findes systemer, der yder en passende beskyttelse, hvorved denne risiko begrænses.

| (20) | Under alle omstændigheder bør institutter opfylde bestemmelserne i dette direktiv om dækning af valutarisici for deres samlede aktiviteter. Der bør fastsættes lavere kapitalkrav for positioner i indbyrdes snævert forbundne valutaer, og dette forhold skal enten være dokumenteret ved statistikker eller følge af bindende mellemstatslige aftaler. |
| --- | --- |

(20)

Under alle omstændigheder bør institutter opfylde bestemmelserne i dette direktiv om dækning af valutarisici for deres samlede aktiviteter. Der bør fastsættes lavere kapitalkrav for positioner i indbyrdes snævert forbundne valutaer, og dette forhold skal enten være dokumenteret ved statistikker eller følge af bindende mellemstatslige aftaler.

| (21) | Kapitalkravene til råvarehandlere, herunder handlere, der i øjeblikket er undtaget fra kravene i direktiv 2004/39/EF, vil blive gennemgået i fornødent omfang i forbindelse med revisionen af ovennævnte undtagelse, jf. artikel 65, stk. 3, i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(21)

Kapitalkravene til råvarehandlere, herunder handlere, der i øjeblikket er undtaget fra kravene i direktiv 2004/39/EF, vil blive gennemgået i fornødent omfang i forbindelse med revisionen af ovennævnte undtagelse, jf. artikel 65, stk. 3, i nævnte direktiv.

| (22) | Målet med liberaliseringen af gas- og elektricitetsmarkederne er både økonomisk og politisk set vigtige for Fællesskabet. Med dette in mente bør kapitalkrav og andre tilsynsregler, der anvendes i forbindelse med firmaer, der opererer på disse markeder, være forholdsmæssige, og de bør ikke unødigt berøre opfyldelsen af liberaliseringsmålet. Dette mål bør især holdes for øje ved gennemførelsen af de revisioner, der er omhandlet i betragtning 21. |
| --- | --- |

(22)

Målet med liberaliseringen af gas- og elektricitetsmarkederne er både økonomisk og politisk set vigtige for Fællesskabet. Med dette in mente bør kapitalkrav og andre tilsynsregler, der anvendes i forbindelse med firmaer, der opererer på disse markeder, være forholdsmæssige, og de bør ikke unødigt berøre opfyldelsen af liberaliseringsmålet. Dette mål bør især holdes for øje ved gennemførelsen af de revisioner, der er omhandlet i betragtning 21.

| (23) | Interne ordninger for overvågning og styring af renterisici for alle institutters aktiviteter er et særligt vigtigt led i bestræbelserne på at reducere sådanne risici mest muligt. De kompetente myndigheder bør derfor overvåge disse ordninger. |
| --- | --- |

(23)

Interne ordninger for overvågning og styring af renterisici for alle institutters aktiviteter er et særligt vigtigt led i bestræbelserne på at reducere sådanne risici mest muligt. De kompetente myndigheder bør derfor overvåge disse ordninger.

| (24) | Da direktiv 2006/.../EF ikke fastlægger fælles regler for overvågning og kontrol af store engagementer i forbindelse med aktiviteter, der hovedsagelig er underlagt markedsrisici, er det derfor hensigtsmæssigt at indføre sådanne regler. |
| --- | --- |

(24)

Da direktiv 2006/.../EF ikke fastlægger fælles regler for overvågning og kontrol af store engagementer i forbindelse med aktiviteter, der hovedsagelig er underlagt markedsrisici, er det derfor hensigtsmæssigt at indføre sådanne regler.

| (25) | Operationelle risici er en betydelig risiko for institutter, der skal dækkes ind gennem egenkapitalen. Det er vigtigt at tage højde for institutternes forskellighed i EU ved at sikre forskellige metoder. |
| --- | --- |

(25)

Operationelle risici er en betydelig risiko for institutter, der skal dækkes ind gennem egenkapitalen. Det er vigtigt at tage højde for institutternes forskellighed i EU ved at sikre forskellige metoder.

| (26) | Direktiv 2006/.../EF fastslår princippet om konsolidering. Det fastlægger ikke fælles regler for konsolidering af finansieringsinstitutter, hvis aktiviteter hovedsagelig er underlagt markedsrisici. |
| --- | --- |

(26)

Direktiv 2006/.../EF fastslår princippet om konsolidering. Det fastlægger ikke fælles regler for konsolidering af finansieringsinstitutter, hvis aktiviteter hovedsagelig er underlagt markedsrisici.

| (27) | For at sikre en tilstrækkelig solvens i institutter inden for en koncern er det vigtigt, at minimumskapitalkravene beregnes på grundlag af koncernens konsoliderede finansielle situation. For at sikre at egenkapitalen er hensigtsmæssigt fordelt i koncernen og til rådighed med henblik på om nødvendigt at beskytte investeringer, bør minimumskapitalkravene anvendes på de enkelte institutter i en koncern, medmindre denne målsætning kan opfyldes på anden vis. |
| --- | --- |

(27)

For at sikre en tilstrækkelig solvens i institutter inden for en koncern er det vigtigt, at minimumskapitalkravene beregnes på grundlag af koncernens konsoliderede finansielle situation. For at sikre at egenkapitalen er hensigtsmæssigt fordelt i koncernen og til rådighed med henblik på om nødvendigt at beskytte investeringer, bør minimumskapitalkravene anvendes på de enkelte institutter i en koncern, medmindre denne målsætning kan opfyldes på anden vis.

| (28) | Direktiv 2006/.../EF finder ikke anvendelse på koncerner, der omfatter et eller flere investeringsselskaber, men ingen kreditinstitutter. Der bør derfor skabes fælles rammer for indførelsen af et tilsyn med investeringsselskaber på et konsolideret grundlag. |
| --- | --- |

(28)

Direktiv 2006/.../EF finder ikke anvendelse på koncerner, der omfatter et eller flere investeringsselskaber, men ingen kreditinstitutter. Der bør derfor skabes fælles rammer for indførelsen af et tilsyn med investeringsselskaber på et konsolideret grundlag.

| (29) | Institutterne bør sikre, at de har en intern kapital, der i betragtning af de risici, de er eller kan blive udsat for, er tilstrækkelig, hvad angår kvantitet, kvalitet og fordeling. Institutterne bør derfor indføre strategier og processer, der giver mulighed for at vurdere og bevare en passende intern kapital. |
| --- | --- |

(29)

Institutterne bør sikre, at de har en intern kapital, der i betragtning af de risici, de er eller kan blive udsat for, er tilstrækkelig, hvad angår kvantitet, kvalitet og fordeling. Institutterne bør derfor indføre strategier og processer, der giver mulighed for at vurdere og bevare en passende intern kapital.

| (30) | De kompetente myndigheder bør vurdere, om institutternes egenkapital er tilstrækkelig under hensyntagen til de risici, de udsættes for. |
| --- | --- |

(30)

De kompetente myndigheder bør vurdere, om institutternes egenkapital er tilstrækkelig under hensyntagen til de risici, de udsættes for.

| (31) | For at sikre, at det indre marked på bankområdet fungerer effektivt, bør Det Europæiske Banktilsynsudvalg bidrage til at sikre en ensartet anvendelse af dette direktiv og konvergens i tilsynspraksis i hele Fællesskabet, og det bør hvert år aflægge rapport til Fællesskabets institutioner om de fremskridt, der er sket. |
| --- | --- |

(31)

For at sikre, at det indre marked på bankområdet fungerer effektivt, bør Det Europæiske Banktilsynsudvalg bidrage til at sikre en ensartet anvendelse af dette direktiv og konvergens i tilsynspraksis i hele Fællesskabet, og det bør hvert år aflægge rapport til Fællesskabets institutioner om de fremskridt, der er sket.

| (32) | For at det indre marked kan fungere mere effektivt, er det vigtigt, at bestemmelserne i den harmoniserede fællesskabslovgivning i langt højere grad gennemføres og anvendes ensartet. |
| --- | --- |

(32)

For at det indre marked kan fungere mere effektivt, er det vigtigt, at bestemmelserne i den harmoniserede fællesskabslovgivning i langt højere grad gennemføres og anvendes ensartet.

| (33) | Af samme grund og for at sikre at fællesskabsinstitutter, der driver virksomhed i flere medlemsstater, ikke bebyrdes uforholdsmæssigt som følge af de nationale myndigheders fortsatte ansvar for tilladelser og tilsyn, er det vigtigt i betydeligt omfang at fremme samarbejdet mellem de kompetente myndigheder. I den forbindelse bør det konsoliderende tilsyn styrkes. |
| --- | --- |

(33)

Af samme grund og for at sikre at fællesskabsinstitutter, der driver virksomhed i flere medlemsstater, ikke bebyrdes uforholdsmæssigt som følge af de nationale myndigheders fortsatte ansvar for tilladelser og tilsyn, er det vigtigt i betydeligt omfang at fremme samarbejdet mellem de kompetente myndigheder. I den forbindelse bør det konsoliderende tilsyn styrkes.

| (34) | For at det indre marked kan fungere mere effektivt og for at sikre alle EU-borgere samme grad af åbenhed er det nødvendigt, at de kompetente myndigheder offentligt og på en måde, der giver mulighed for en meningsfuld sammenligning, gør rede for, hvordan de opfylder kravene i dette direktiv. |
| --- | --- |

(34)

For at det indre marked kan fungere mere effektivt og for at sikre alle EU-borgere samme grad af åbenhed er det nødvendigt, at de kompetente myndigheder offentligt og på en måde, der giver mulighed for en meningsfuld sammenligning, gør rede for, hvordan de opfylder kravene i dette direktiv.

| (35) | For at styrke markedsdisciplinen og anspore institutterne til at forbedre deres markedsstrategi, risikokontrol og interne ledelsesstruktur bør institutterne pålægges en oplysningspligt. |
| --- | --- |

(35)

For at styrke markedsdisciplinen og anspore institutterne til at forbedre deres markedsstrategi, risikokontrol og interne ledelsesstruktur bør institutterne pålægges en oplysningspligt.

| (36) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7). |
| --- | --- |

(36)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7).

| (37) | I sin beslutning af 5. februar 2002 om gennemførelse af lovgivningen i forbindelse med finansielle tjenester (8) anmodede Europa-Parlamentet om, at Parlamentet og Rådet på lige fod bør kunne overvåge Kommissionens måde at udøve sine gennemførelsesbeføjelser på for at afspejle Parlamentets lovgivningsbeføjelser i henhold til traktatens artikel 251. I den højtidelige erklæring til Parlamentet, som Kommissionens formand afgav samme dag, støttede Kommissionen denne anmodning. Den 11. december 2002 foreslog Kommissionen ændringer til afgørelse 1999/468/EF og forelagde et ændret forslag den 22. april 2004. Europa-Parlamentet er ikke af den opfattelse, at forslaget sikrer dets lovgivningsbeføjelser. Efter Europa-Parlamentets opfattelse bør Europa-Parlamentet og Rådet have mulighed for at evaluere overdragelsen af gennemførelsesbeføjelser til Kommissionen inden for en bestemt frist. Det er derfor rimeligt at begrænse den periode, hvor Kommissionen kan vedtage gennemførelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(37)

I sin beslutning af 5. februar 2002 om gennemførelse af lovgivningen i forbindelse med finansielle tjenester (8) anmodede Europa-Parlamentet om, at Parlamentet og Rådet på lige fod bør kunne overvåge Kommissionens måde at udøve sine gennemførelsesbeføjelser på for at afspejle Parlamentets lovgivningsbeføjelser i henhold til traktatens artikel 251. I den højtidelige erklæring til Parlamentet, som Kommissionens formand afgav samme dag, støttede Kommissionen denne anmodning. Den 11. december 2002 foreslog Kommissionen ændringer til afgørelse 1999/468/EF og forelagde et ændret forslag den 22. april 2004. Europa-Parlamentet er ikke af den opfattelse, at forslaget sikrer dets lovgivningsbeføjelser. Efter Europa-Parlamentets opfattelse bør Europa-Parlamentet og Rådet have mulighed for at evaluere overdragelsen af gennemførelsesbeføjelser til Kommissionen inden for en bestemt frist. Det er derfor rimeligt at begrænse den periode, hvor Kommissionen kan vedtage gennemførelsesforanstaltninger.

| (38) | Fra den første fremsendelse af udkast til ændringsforslag og gennemførelsesforanstaltninger bør Europa-Parlamentet have en frist på tre måneder til at behandle dem og afgive udtalelse. I hastende og behørigt begrundede tilfælde bør det være muligt at afkorte denne frist. Såfremt Europa-Parlamentet vedtager en beslutning inden for denne frist, bør Kommissionen på ny behandle de foreslåede ændringer eller foranstaltninger. |
| --- | --- |

(38)

Fra den første fremsendelse af udkast til ændringsforslag og gennemførelsesforanstaltninger bør Europa-Parlamentet have en frist på tre måneder til at behandle dem og afgive udtalelse. I hastende og behørigt begrundede tilfælde bør det være muligt at afkorte denne frist. Såfremt Europa-Parlamentet vedtager en beslutning inden for denne frist, bør Kommissionen på ny behandle de foreslåede ændringer eller foranstaltninger.

| (39) | For at undgå forstyrrelser på markedet og sikre kontinuitet i de generelle niveauer for egenkapital bør der indføres særlige overgangsordninger. |
| --- | --- |

(39)

For at undgå forstyrrelser på markedet og sikre kontinuitet i de generelle niveauer for egenkapital bør der indføres særlige overgangsordninger.

| (40) | Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder som generelle principper for fællesskabsretten. |
| --- | --- |

(40)

Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder som generelle principper for fællesskabsretten.

| (41) | Forpligtelsen til at gennemføre dette direktiv i national ret bør kun omfatte de bestemmelser, hvori der er foretaget indholdsmæssige ændringer i forhold til de tidligere direktiver. Forpligtelsen til at gennemføre de bestemmelser, hvori der ikke er foretaget ændringer, følger af de tidligere direktiver. |
| --- | --- |

(41)

Forpligtelsen til at gennemføre dette direktiv i national ret bør kun omfatte de bestemmelser, hvori der er foretaget indholdsmæssige ændringer i forhold til de tidligere direktiver. Forpligtelsen til at gennemføre de bestemmelser, hvori der ikke er foretaget ændringer, følger af de tidligere direktiver.

| (42) | Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag VIII, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af de deri nævnte direktiver — |
| --- | --- |

(42)

Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag VIII, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af de deri nævnte direktiver —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL 1

INDHOLD, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Afdeling 1

Indhold og anvendelsesområde

Artikel 1

1.   Dette direktiv fastlægger kapitalkravene til investeringsselskaber og kreditinstitutter, reglerne for beregning heraf og reglerne for tilsyn hermed. Medlemsstaterne anvender bestemmelserne i dette direktiv på investeringsselskaber og kreditinstitutter som defineret i artikel 3.

2.   En medlemsstat kan stille yderligere eller strengere krav til investeringsselskaber og kreditinstitutter, den har godkendt.

Artikel 2

1.   Med forbehold af artikel 18, 20, 22-32, 34 og 39 i dette direktiv finder artikel 68-73 i direktiv 2006/.../EF tilsvarende anvendelse på investeringsselskaber. Når artikel 70-72 i direktiv 2006/.../EF anvendes på investeringsselskaber, skal enhver henvisning til et moderkreditinstitut i en medlemsstat betragtes som henvisning til et moderinvesteringsselskab i en medlemsstat, og enhver henvisning til et moderkreditinstitut i EU skal betragtes som henvisning til et moderinvesteringsselskab i EU.

Hvis et kreditinstitut har et moderinvesteringsselskab i en medlemsstat som moderselskab, er det kun dette moderinvesteringsselskab, der er underlagt konsoliderede krav i overensstemmelse med artikel 71-73 i direktiv 2006/.../EF

Hvis et investeringsselskab har et moderkreditinstitut i en medlemsstat som moderselskab, er det kun dette moderkreditinstitut, der er underlagt konsoliderede krav i overensstemmelse med artikel 71-73 i direktiv 2006/.../EF.

Hvis et finansielt holdingselskab har både et kreditinstitut og et investeringsselskab som datterselskab, gælder kravene baseret på det finansielle holdingselskabs konsoliderede finansielle situation for kreditinstituttet.

2.   Omfatter en koncern, som omhandlet i stk. 1, ikke noget kreditinstitut, anvendes direktiv 2006/.../EF således:

| a) | enhver henvisning til kreditinstitut gælder som en henvisning til investeringsselskab |
| --- | --- |

a)

enhver henvisning til kreditinstitut gælder som en henvisning til investeringsselskab

| b) | i artikel 125 og artikel 140, stk. 2, i direktiv 2006/.../EF gælder alle henvisninger til andre artikler i direktiv 2006/.../EF som henvisninger til direktiv 2004/39/EF |
| --- | --- |

b)

i artikel 125 og artikel 140, stk. 2, i direktiv 2006/.../EF gælder alle henvisninger til andre artikler i direktiv 2006/.../EF som henvisninger til direktiv 2004/39/EF

| c) | for så vidt angår artikel 39, stk. 3, i direktiv 2006/.../EF gælder henvisningerne til Det Europæiske Bankudvalg som henvisninger til Rådet og Kommissionen, og |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår artikel 39, stk. 3, i direktiv 2006/.../EF gælder henvisningerne til Det Europæiske Bankudvalg som henvisninger til Rådet og Kommissionen, og

| d) | som en fravigelse fra artikel 140, stk. 1, i direktiv 2006/.../EF, hvis en koncern ikke omfatter et kreditinstitut, affattes første punktum i denne artikel, således: »Hvis et investeringsselskab, et finansielt holdingselskab eller et blandet holdingselskab kontrollerer et eller flere datterselskaber, som er forsikringsselskaber, skal de kompetente myndigheder og de myndigheder, der fører offentligt tilsyn med forsikringsselskaber, arbejde snævert sammen«. |
| --- | --- |

d)

som en fravigelse fra artikel 140, stk. 1, i direktiv 2006/.../EF, hvis en koncern ikke omfatter et kreditinstitut, affattes første punktum i denne artikel, således: »Hvis et investeringsselskab, et finansielt holdingselskab eller et blandet holdingselskab kontrollerer et eller flere datterselskaber, som er forsikringsselskaber, skal de kompetente myndigheder og de myndigheder, der fører offentligt tilsyn med forsikringsselskaber, arbejde snævert sammen«.

Afdeling 2

Definitioner

Artikel 3

1.   I dette direktiv gælder følgende definitioner:

| a) | »kreditinstitut«: kreditinstitutter, som defineret i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2006/.../EF |
| --- | --- |

a)

»kreditinstitut«: kreditinstitutter, som defineret i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2006/.../EF

| b) | »investeringsselskab«: institutter, som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i direktiv 2004/39/EF, som er underlagt kravene i nævnte direktiv, bortset fra:






  i) | kreditinstitutter |
| --- | --- | --- |

b)

»investeringsselskab«: institutter, som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i direktiv 2004/39/EF, som er underlagt kravene i nævnte direktiv, bortset fra:

i)

kreditinstitutter

| ii) | lokale firmaer som defineret i litra p), og |
| --- | --- |

ii)

lokale firmaer som defineret i litra p), og

| iii) | firmaer, der kun har tilladelse til at yde investeringsrådgivning og/eller modtage og formidle ordrer fra investorer uden at opbevare penge og/eller værdipapirer, der tilhører deres kunder, og som derfor ikke på noget tidspunkt risikerer at komme i debet hos deres kunder |
| --- | --- |

iii)

firmaer, der kun har tilladelse til at yde investeringsrådgivning og/eller modtage og formidle ordrer fra investorer uden at opbevare penge og/eller værdipapirer, der tilhører deres kunder, og som derfor ikke på noget tidspunkt risikerer at komme i debet hos deres kunder

| c) | »institut«: kreditinstitutter og investeringsselskaber |
| --- | --- |

c)

»institut«: kreditinstitutter og investeringsselskaber

| d) | »anerkendt investeringsselskab fra et tredjeland«: selskaber, der opfylder følgende betingelser:






  i) | selskaber, som, hvis de havde været etableret i Fællesskabet, ville have været omfattet af definitionen af investeringsselskab |
| --- | --- | --- |

d)

»anerkendt investeringsselskab fra et tredjeland«: selskaber, der opfylder følgende betingelser:

i)

selskaber, som, hvis de havde været etableret i Fællesskabet, ville have været omfattet af definitionen af investeringsselskab

| ii) | selskaber, som er godkendt i et tredjeland, og |
| --- | --- |

ii)

selskaber, som er godkendt i et tredjeland, og

| iii) | selskaber, som er underlagt og overholder tilsynsregler, der af de kompetente myndigheder anses for at være mindst lige så strenge som reglerne i dette direktiv |
| --- | --- |

iii)

selskaber, som er underlagt og overholder tilsynsregler, der af de kompetente myndigheder anses for at være mindst lige så strenge som reglerne i dette direktiv

| e) | »finansielt instrument«: enhver kontrakt, der giver anledning til et finansielt aktiv hos den ene part og en finansiel forpligtelse eller et egenkapitalinstrument hos den anden part |
| --- | --- |

e)

»finansielt instrument«: enhver kontrakt, der giver anledning til et finansielt aktiv hos den ene part og en finansiel forpligtelse eller et egenkapitalinstrument hos den anden part

| f) | »moderinvesteringsselskab i en medlemsstat«: et investeringsselskab, der som datterselskab har et institut eller et finansieringsinstitut, eller som har en kapitalinteresse i en eller begge enheder, og som ikke selv er datterselskab af et andet institut, der er meddelt tilladelse i samme medlemsstat, eller af et finansielt holdingselskab i samme medlemsstat |
| --- | --- |

f)

»moderinvesteringsselskab i en medlemsstat«: et investeringsselskab, der som datterselskab har et institut eller et finansieringsinstitut, eller som har en kapitalinteresse i en eller begge enheder, og som ikke selv er datterselskab af et andet institut, der er meddelt tilladelse i samme medlemsstat, eller af et finansielt holdingselskab i samme medlemsstat

| g) | »moderinvesteringsselskab i EU«: et investeringsselskab i en medlemsstat, som ikke er datterselskab af et andet institut, der er meddelt tilladelse i en medlemsstat, eller af et finansielt holdingselskab etableret i en medlemsstat |
| --- | --- |

g)

»moderinvesteringsselskab i EU«: et investeringsselskab i en medlemsstat, som ikke er datterselskab af et andet institut, der er meddelt tilladelse i en medlemsstat, eller af et finansielt holdingselskab etableret i en medlemsstat

| h) | »afledte instrumenter, der handles« over-the-counter »(OTC-derivater)«: poster, der er opført på listen i bilag IV til direktiv 2006/.../EF, bortset fra poster, der er tillagt en engagementsværdi på nul ifølge del 2, punkt 6, i samme direktivs bilag III |
| --- | --- |

h)

»afledte instrumenter, der handles« over-the-counter »(OTC-derivater)«: poster, der er opført på listen i bilag IV til direktiv 2006/.../EF, bortset fra poster, der er tillagt en engagementsværdi på nul ifølge del 2, punkt 6, i samme direktivs bilag III

| i) | »reguleret marked«: et marked, som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 14, i direktiv 2004/39/EF |
| --- | --- |

i)

»reguleret marked«: et marked, som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 14, i direktiv 2004/39/EF

| j) | »konvertibelt værdipapir«: et værdipapir, som efter ihændehaverens valg kan ombyttes til et andet værdipapir |
| --- | --- |

j)

»konvertibelt værdipapir«: et værdipapir, som efter ihændehaverens valg kan ombyttes til et andet værdipapir

| k) | »warrant«: et værdipapir, som giver ihændehaveren ret til at købe et underliggende aktiv til en fastsat kurs i warrantens løbetid eller ved dens udløb, og som kan afvikles ved levering af den underliggende værdi selv eller ved kontant afregning |
| --- | --- |

k)

»warrant«: et værdipapir, som giver ihændehaveren ret til at købe et underliggende aktiv til en fastsat kurs i warrantens løbetid eller ved dens udløb, og som kan afvikles ved levering af den underliggende værdi selv eller ved kontant afregning

| l) | »lagerfinansiering«: positioner, hvor et fysisk lager er solgt på termin, og hvor kapitalomkostningerne er låst fast indtil terminsdagen |
| --- | --- |

l)

»lagerfinansiering«: positioner, hvor et fysisk lager er solgt på termin, og hvor kapitalomkostningerne er låst fast indtil terminsdagen

| m) | »genkøbsaftale« og »omvendt genkøbsaftale«: en aftale, hvorved et institut eller dets medkontrahent overdrager værdipapirer, råvarer eller garanterede rettigheder til at erhverve værdipapirer eller råvarer, når den pågældende garanti gives af en anerkendt børs, der er i besiddelse af rettighederne til værdipapirerne eller råvarerne, og når aftalen ikke giver et institut mulighed for at overdrage eller pantsætte et bestemt værdipapir eller en bestemt råvare til mere end én medkontrahent ad gangen, og samtidig forpligter sig til at købe dem — eller andre værdipapirer eller råvarer af samme type — tilbage til en nærmere angiven pris og på et senere tidspunkt, der er nærmere angivet, eller som skal angives nærmere, af overdrageren; dette vil være en genkøbsaftale for det institut, der sælger værdipapirerne eller råvarerne, og en omvendt genkøbsaftale for det institut, der køber dem |
| --- | --- |

m)

»genkøbsaftale« og »omvendt genkøbsaftale«: en aftale, hvorved et institut eller dets medkontrahent overdrager værdipapirer, råvarer eller garanterede rettigheder til at erhverve værdipapirer eller råvarer, når den pågældende garanti gives af en anerkendt børs, der er i besiddelse af rettighederne til værdipapirerne eller råvarerne, og når aftalen ikke giver et institut mulighed for at overdrage eller pantsætte et bestemt værdipapir eller en bestemt råvare til mere end én medkontrahent ad gangen, og samtidig forpligter sig til at købe dem — eller andre værdipapirer eller råvarer af samme type — tilbage til en nærmere angiven pris og på et senere tidspunkt, der er nærmere angivet, eller som skal angives nærmere, af overdrageren; dette vil være en genkøbsaftale for det institut, der sælger værdipapirerne eller råvarerne, og en omvendt genkøbsaftale for det institut, der køber dem

| n) | »udlån af værdipapirer eller råvarer« og »indlån af værdipapirer eller råvarer«: en transaktion, hvorved et institut eller dets medkontrahent overdrager værdipapirer eller råvarer mod passende sikkerhed og betinget af, at låntageren vil tilbagelevere værdipapirer eller råvarer af samme type på et senere tidspunkt, eller når overdrageren anmoder herom; dette vil være udlån af værdipapirer eller råvarer for et institut, der overdrager værdipapirer eller råvarer, og indlån af værdipapirer eller råvarer for et institut, til hvilket de overdrages |
| --- | --- |

n)

»udlån af værdipapirer eller råvarer« og »indlån af værdipapirer eller råvarer«: en transaktion, hvorved et institut eller dets medkontrahent overdrager værdipapirer eller råvarer mod passende sikkerhed og betinget af, at låntageren vil tilbagelevere værdipapirer eller råvarer af samme type på et senere tidspunkt, eller når overdrageren anmoder herom; dette vil være udlån af værdipapirer eller råvarer for et institut, der overdrager værdipapirer eller råvarer, og indlån af værdipapirer eller råvarer for et institut, til hvilket de overdrages

| o) | »clearingmedlem«: et medlem af børsen eller clearinginstituttet, som har en direkte kontraktlig forbindelse med den centrale medkontrahent (markedsgarant) |
| --- | --- |

o)

»clearingmedlem«: et medlem af børsen eller clearinginstituttet, som har en direkte kontraktlig forbindelse med den centrale medkontrahent (markedsgarant)

| p) | »lokalt firma«: et firma, der handler for egen regning på markedet for finansielle futures eller optioner eller andre afledte produkter og på spotmarkederne med det eneste formål at sikre positionerne på derivatmarkederne, eller som handler på vegne af andre medlemmer på disse markeder, og som garanteres af clearingmedlemmer på samme markeder, og hvor ansvaret for opfyldelsen af de kontrakter, et sådant firma har indgået, påhviler clearingmedlemmer på samme markeder |
| --- | --- |

p)

»lokalt firma«: et firma, der handler for egen regning på markedet for finansielle futures eller optioner eller andre afledte produkter og på spotmarkederne med det eneste formål at sikre positionerne på derivatmarkederne, eller som handler på vegne af andre medlemmer på disse markeder, og som garanteres af clearingmedlemmer på samme markeder, og hvor ansvaret for opfyldelsen af de kontrakter, et sådant firma har indgået, påhviler clearingmedlemmer på samme markeder

| q) | »delta«: den forventede ændring i optionsprisen udtrykt som en brøkdel af en lille prisændring for det underliggende instrument |
| --- | --- |

q)

»delta«: den forventede ændring i optionsprisen udtrykt som en brøkdel af en lille prisændring for det underliggende instrument

| r) | »egenkapital«: egenkapital som defineret i direktiv 2006/.../EF, og |
| --- | --- |

r)

»egenkapital«: egenkapital som defineret i direktiv 2006/.../EF, og

| s) | »kapital«: egenkapital. |
| --- | --- |

s)

»kapital«: egenkapital.

Med henblik på tilsyn på et konsolideret grundlag omfatter betegnelsen »investeringsselskab« investeringsselskaber fra tredjelande.

Med henblik på litra e), omfatter finansielle instrumenter både primære finansielle instrumenter og likvide instrumenter samt afledte finansielle instrumenter, hvis værdi afledes af prisen på det underliggende finansielle instrument, en rente eller et indeks eller prisen på en anden underliggende post og omfatter mindst de instrumenter, der er opført i afsnit C i bilag I til direktiv 2004/39/EF.

2.   Betegnelserne »moderselskab«, »datterselskab«, »porteføljeadministrationsselskab« og »finansieringsinstitut« omfatter de selskaber, der er defineret i artikel 4 i direktiv 2006/.../EF.

Betegnelserne »finansielt holdingselskab«, »finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat«, »finansielt moderholdingselskab i EU« og »accessorisk servicevirksomhed« omfatter de selskaber, der er defineret i artikel 4 i direktiv 2006/.../EF, dog således at enhver henvisning til kreditinstitut gælder som en henvisning til institutter.

3.   Med henblik på anvendelsen af direktiv 2006/.../EF på koncerner, der falder ind under artikel 2, stk. 1, som ikke omfatter et kreditinstitut, gælder følgende definitioner:

| a) | »finansielt holdingselskab«: et finansieringsinstitut, hvis datterselskaber enten udelukkende eller fortrinsvis er investeringsselskaber eller andre finansieringsinstitutter, hvoraf mindst ét er et investeringsselskab, og som ikke er et blandet finansielt holdingselskab som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat (9) |
| --- | --- |

a)

»finansielt holdingselskab«: et finansieringsinstitut, hvis datterselskaber enten udelukkende eller fortrinsvis er investeringsselskaber eller andre finansieringsinstitutter, hvoraf mindst ét er et investeringsselskab, og som ikke er et blandet finansielt holdingselskab som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat (9)

| b) | »blandet holdingselskab«: et moderselskab, bortset fra et finansielt holdingselskab eller et investeringsselskab eller et blandet finansielt holdingselskab som omhandlet i direktiv 2002/87/EF, hvis datterselskaber omfatter mindst ét investeringsselskab, og |
| --- | --- |

b)

»blandet holdingselskab«: et moderselskab, bortset fra et finansielt holdingselskab eller et investeringsselskab eller et blandet finansielt holdingselskab som omhandlet i direktiv 2002/87/EF, hvis datterselskaber omfatter mindst ét investeringsselskab, og

| c) | »kompetente myndigheder«: de nationale myndigheder, der ved lov eller anden forskrift er bemyndiget til at udøve tilsyn med investeringsselskaber. |
| --- | --- |

c)

»kompetente myndigheder«: de nationale myndigheder, der ved lov eller anden forskrift er bemyndiget til at udøve tilsyn med investeringsselskaber.

KAPITEL II

STARTKAPITAL

Artikel 4

I dette direktiv udgøres »startkapital« af de i artikel 57, litra a) og b), i direktiv 2006/.../EF omhandlede komponenter.

Artikel 5

1.   Investeringsselskaber, der ikke handler med finansielle instrumenter for egen regning eller på anden måde deltager i emissioner på grundlag af en fast forpligtelse, men som forvalter kunders penge og/eller værdipapirer, og som tilbyder en eller flere af følgende tjenesteydelser, skal have en startkapital på 125 000 euro:

| a) | modtagelse og videregivelse af investorers ordrer vedrørende finansielle instrumenter |
| --- | --- |

a)

modtagelse og videregivelse af investorers ordrer vedrørende finansielle instrumenter

| b) | udførelse af investorers ordrer vedrørende finansielle instrumenter, eller |
| --- | --- |

b)

udførelse af investorers ordrer vedrørende finansielle instrumenter, eller

| c) | forvaltning af individuelle investeringsporteføljer bestående af finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

c)

forvaltning af individuelle investeringsporteføljer bestående af finansielle instrumenter.

2.   De kompetente myndigheder kan tillade, at investeringsselskaber, som udfører investorers ordrer vedrørende finansielle instrumenter, indehaver disse instrumenter for egen regning, for så vidt følgende betingelser er opfyldt:

| a) | sådanne positioner udelukkende skyldes, at investeringsselskabet ikke er i stand til at sikre præcis afdækning af den modtagne ordre, og |
| --- | --- |

a)

sådanne positioner udelukkende skyldes, at investeringsselskabet ikke er i stand til at sikre præcis afdækning af den modtagne ordre, og

| b) | den samlede markedsværdi af sådanne positioner ikke overstiger 15 % af selskabets startkapital |
| --- | --- |

b)

den samlede markedsværdi af sådanne positioner ikke overstiger 15 % af selskabets startkapital

| c) | selskabet opfylder de krav, der er fastsat i artikel 18, 20 og 28, og |
| --- | --- |

c)

selskabet opfylder de krav, der er fastsat i artikel 18, 20 og 28, og

| d) | sådanne positioner er af lejlighedsvis og midlertidig karakter og er strengt begrænset til den tid, som er nødvendig for udførelsen af den nævnte transaktion. |
| --- | --- |

d)

sådanne positioner er af lejlighedsvis og midlertidig karakter og er strengt begrænset til den tid, som er nødvendig for udførelsen af den nævnte transaktion.

Besiddelse af positioner i finansielle instrumenter, der ikke indgår i handelsbeholdningen, med henblik på at investere egenkapital betragtes ikke som handel i forhold til tjenesteydelserne i stk. 1 eller med henblik på stk. 3.

3.   Medlemsstaterne kan nedsætte beløbet i stk. 1 til 50 000 euro for selskaber, der hverken har tilladelse til at forvalte kunders penge eller værdipapirer eller til at handle for egen regning eller deltage i emissioner på grundlag af en fast forpligtelse.

Artikel 6

Lokale firmaer skal have en startkapital på 50 000 euro i det omfang, de er omfattet af reglerne om fri etableringsret eller fri udveksling af tjenesteydelser fastsat i artikel 31 og 32 i direktiv 2004/39/EF.

Artikel 7

De i artikel 3, stk. 1, litra b), nr. iii), nævnte selskaber skal råde over:

| a) | en startkapital på 50 000 euro |
| --- | --- |

a)

en startkapital på 50 000 euro

| b) | en erhvervsansvarsforsikring, som dækker hele Fællesskabet, eller anden tilsvarende garanti mod erstatningskrav som følge af pligtforsømmelse, med en dækning på mindst 1 000 000 euro for hvert erstatningskrav, dog højst 1 500 000 euro i alt om året for alle krav, eller |
| --- | --- |

b)

en erhvervsansvarsforsikring, som dækker hele Fællesskabet, eller anden tilsvarende garanti mod erstatningskrav som følge af pligtforsømmelse, med en dækning på mindst 1 000 000 euro for hvert erstatningskrav, dog højst 1 500 000 euro i alt om året for alle krav, eller

| c) | en kombination af startkapital og erhvervsansvarsforsikring i en form, som giver en dækning, der svarer til litra a) eller b) ovenfor. |
| --- | --- |

c)

en kombination af startkapital og erhvervsansvarsforsikring i en form, som giver en dækning, der svarer til litra a) eller b) ovenfor.

De i første stykke omhandlede beløb skal revideres regelmæssigt af Kommissionen under hensyn til udviklingen i Eurostats europæiske forbrugerprisindeks, og tilpasningerne skal være de samme og ske på samme tid som tilpasningerne efter artikel 4, stk. 7, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling (10).

Artikel 8

Hvis et firma, som omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra b), nr. iii), også er registreret i henhold til direktiv 2002/92/EF, skal det opfylde samme direktivs artikel 4, stk. 3, og supplerende have:

| a) | en startkapital på 25 000 euro eller |
| --- | --- |

a)

en startkapital på 25 000 euro eller

| b) | en erhvervsansvarsforsikring, som dækker hele Fællesskabet, eller anden tilsvarende garanti mod erstatningskrav som følge af pligtforsømmelse, med en dækning på mindst 500 000 euro for hvert erstatningskrav, dog højst 750 000 euro i alt om året for alle krav, eller |
| --- | --- |

b)

en erhvervsansvarsforsikring, som dækker hele Fællesskabet, eller anden tilsvarende garanti mod erstatningskrav som følge af pligtforsømmelse, med en dækning på mindst 500 000 euro for hvert erstatningskrav, dog højst 750 000 euro i alt om året for alle krav, eller

| c) | en kombination af startkapital og erhvervsansvarsforsikring i en form, som giver en dækning, der svarer til litra a) eller b). |
| --- | --- |

c)

en kombination af startkapital og erhvervsansvarsforsikring i en form, som giver en dækning, der svarer til litra a) eller b).

Artikel 9

Alle andre investeringsselskaber end de i artikel 5-8 nævnte skal have en startkapital på 730 000 euro.

Artikel 10

1.   Som en fravigelse fra artikel 5, stk. 1 og 3, artikel 6 og 9 kan medlemsstaterne fortsat godkende investeringsselskaber, og firmaer omfattet af artikel 6, der allerede bestod før den 31. december 1995, selv om deres egenkapital er mindre end den startkapital, der er foreskrevet i artikel 5, stk. 1 og 3, artikel 6 og 9.

Sådanne firmaers eller investeringsselskabers egenkapital må falde til under det højeste referenceniveau, som er beregnet efter datoen for den i direktiv 93/6/EØF omhandlede meddelelse. Referenceniveauet er egenkapitalens daglige gennemsnitsniveau beregnet over de seks måneder, der går forud for beregningsdatoen. Dette referenceniveau beregnes hver sjette måned over den tilsvarende forudgående periode.

2.   Overtages kontrollen med et firma af den i stk. 1 nævnte kategori af en anden fysisk eller juridisk person end den, der tidligere kontrollerede det, skal dets egenkapital være på mindst det beløb, der er angivet for det i artikel 5, stk. 1 og 3, artikel 6 og 9, undtagen ved den første overdragelse ved arv efter den 31. december 1995, med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse og i en periode på højst ti år efter, at den pågældende overdragelse fandt sted.

3.   Under visse særlige omstændigheder og med de kompetente myndigheders godkendelse behøver egenkapitalen i det selskab, der opstår i forbindelse med fusionen af to eller flere investeringsselskaber og/eller firmaer omfattet af artikel 6, ikke at nå op på det beløb, der er angivet for det i artikel 5, stk. 1 og 3, artikel 6 og 9. Så længe de niveauer, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1 og 3, artikel 6 og 9 ikke er nået, må det nye firmas egenkapital dog ikke være mindre end de fusionerede firmaers samlede egenkapital på tidspunktet for fusionen.

4.   Egenkapitalen for investeringsselskaber og firmaer omfattet af artikel 6 må ikke falde til under det niveau, der er fastsat i artikel 5, stk. 1 og 3, artikel 6 og 9 samt stk. 1 og 3 i denne artikel.

Falder egenkapitalen til under det nævnte niveau, kan de kompetente myndigheder dog, når omstændighederne taler derfor, give sådanne foretagender en begrænset frist til at berigtige forholdene eller til at indstille deres virksomhed.

KAPITEL III

HANDELSBEHOLDNING

Artikel 11

1.   Et instituts handelsbeholdning består af alle positioner i finansielle instrumenter og råvarer, som instituttet besidder med henblik på handel eller for at afdække andre elementer i handelsbeholdningen og som enten skal være frie for begrænsende klausuler vedrørende deres handel eller kunne afdækkes.

2.   Positioner, der indehaves med en hensigt om at handle, er positioner, der forventes videresolgt på kort sigt, og/eller som tages for på kort sigt at få fordel af faktiske eller kortsigtede forskelle mellem købs- og salgspriser eller af andre pris- eller renteændringer. Begrebet »positioner« omfatter positioner i finansielle instrumenter, som et institut indehaver for egen regning, og positioner baseret på kundeservicering og market making.

3.   En hensigt om at handle skal baseres på strategier, politikker og procedurer, som instituttet har fastsat for at forvalte positionen eller porteføljen i overensstemmelse med bilag VII, del A.

4.   Institutterne skal oprette og vedligeholde systemer og kontrolforanstaltninger til forvaltning af deres handelsbeholdning i overensstemmelse med bilag VII, del B og D.

5.   Interne risikoafdækninger kan indgå i handelsbeholdningen, hvorefter bilag VII, del C, finder anvendelse.

KAPITEL IV

EGENKAPITAL

Artikel 12

Ved »kerneegenkapital« forstås summen af litra a)-c) minus summen af litra i)-k) i artikel 57 i direktiv 2006/.../EF.

Kommissionen skal senest den 1. januar 2009 forelægge et passende forslag for Europa-Parlamentet og Rådet om ændring af dette kapitel.

Artikel 13

1.   Med forbehold af stk. 2-5 i denne artikel og artikel 14-17 fastsættes investeringsselskabers og kreditinstitutters egenkapital i overensstemmelse med direktiv 2006/.../EF.

Endvidere finder første afsnit anvendelse på investeringsselskaber, som ikke er etableret i en af de selskabsformer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, i Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 om årsregnskaberne for visse selskabsformer (11).

2.   Som en fravigelse af stk. 1 kan de kompetente myndigheder tillade, at institutter, der skal opfylde kapitalkravene i artikel 21 og 28-32 og bilag I og III-VI, udelukkende med henblik herpå anvender en alternativ beregning af egenkapitalen. Ingen del af egenkapitalen kan samtidig anvendes til at opfylde andre kapitalkrav.

Denne alternative beregning omfatter de nedenfor i litra a), b) og c) nævnte elementer, bortset fra det i litra d) nævnte, idet de kompetente myndigheder frit kan træffe afgørelse om, hvorvidt dette sidstnævnte element skal fratrækkes eller ej:

| a) | egenkapital som defineret i direktiv 2006/.../EF, idet nævnte direktivs artikel 57, litra l) til p), dog ikke gælder for de investeringsselskaber, som skal trække element d) fra summen af element a), b) og c) |
| --- | --- |

a)

egenkapital som defineret i direktiv 2006/.../EF, idet nævnte direktivs artikel 57, litra l) til p), dog ikke gælder for de investeringsselskaber, som skal trække element d) fra summen af element a), b) og c)

| b) | instituttets nettohandelsbeholdningsfortjeneste eksklusive alle forventede omkostninger eller udbytter, med fradrag af nettotab på dets øvrige aktiviteter, forudsat at ingen af disse beløb allerede er indregnet i litra a), i dette stykke som en af komponenterne i litra b) eller k), i artikel 57 i direktiv 2006/.../EF |
| --- | --- |

b)

instituttets nettohandelsbeholdningsfortjeneste eksklusive alle forventede omkostninger eller udbytter, med fradrag af nettotab på dets øvrige aktiviteter, forudsat at ingen af disse beløb allerede er indregnet i litra a), i dette stykke som en af komponenterne i litra b) eller k), i artikel 57 i direktiv 2006/.../EF

| c) | ansvarlig indskudskapital og/eller de i stk. 5 i denne artikel nævnte poster på de betingelser, der er anført i stk. 3 og 4 i denne artikel og i artikel 14, og |
| --- | --- |

c)

ansvarlig indskudskapital og/eller de i stk. 5 i denne artikel nævnte poster på de betingelser, der er anført i stk. 3 og 4 i denne artikel og i artikel 14, og

| d) | illikvide aktiver som anført i artikel 15. |
| --- | --- |

d)

illikvide aktiver som anført i artikel 15.

3.   Den ansvarlige indskudskapital, jf. stk. 2, andet afsnit, litra c), skal have en oprindelig løbetid på mindst to år. Den skal være fuldt indbetalt, og låneaftalen må ikke indeholde nogen klausul om, at gæld under nærmere angivne omstændigheder — bortset fra instituttets likvidation — skal tilbagetales inden den aftalte forfaldsdato, medmindre de kompetente myndigheder har givet deres godkendelse heraf. Hverken hovedstolen eller renterne af en sådan ansvarlig indskudskapital må tilbagebetales, hvis dette medfører, at instituttets egenkapital falder til under 100 % af instituttets samlede kapitalkrav.

Endvidere skal institutterne underrette de kompetente myndigheder om alle tilbagebetalinger af en sådan ansvarlig indskudskapital, så snart et instituts egenkapital falder til under 120 % af instituttets samlede kapitalkrav.

4.   Den ansvarlige indskudskapital, jf. stk. 2, andet afsnit, litra c), må ikke overstige 150 % af kerneegenkapitalen, som skal opfylde kapitalkravene beregnet i overensstemmelse med artikel 21 og artikel 28-32 og bilag I-VI og må kun nærme sig dette maksimum under særlige omstændigheder, som kan accepteres af de relevante myndigheder.

5.   De kompetente myndigheder kan tillade, at institutter erstatter den ansvarlige indskudskapital, som er omhandlet i stk. 2, andet afsnit, litra c), med de komponenter, der er omhandlet i artikel artikel 57, litra d)-h), i direktiv 2006/.../EF.

Artikel 14

1.   De kompetente myndigheder kan tillade, at investeringsselskaber overskrider det i artikel 13, stk. 4, fastsatte loft for ansvarlig indskudskapital, hvis de ud fra et forsigtighedssynspunkt finder det forsvarligt, og forudsat at summen af denne ansvarlige indskudskapital og de i artikel 13, stk. 5, nævnte komponenter ikke overstiger 200 % af kerneegenkapitalen, der skal opfylde kapitalkravene beregnet i overensstemmelse med artikel 21 og artikel 28-32 og bilag I og III-VI, eller 250 % af samme beløb, hvis investeringsselskabet fratrækker de i artikel 13, stk. 2, litra d), nævnte aktiver ved beregningen af sin egenkapital.

2.   De kompetente myndigheder kan tillade, at et kreditinstitut overskrider det i artikel 13, stk. 4, nævnte loft for den ansvarlige indskudskapital, hvis de ud fra et forsigtighedssynspunkt finder det forsvarligt, og forudsat at summen af denne ansvarlige indskudskapital og de i artikel 57, litra d)-h), i direktiv 2006/.../EF nævnte komponenter ikke overstiger 250 % af kerneegenkapitalen, der skal opfylde kapitalkravene beregnet i overensstemmelse med artikel 28-32 og bilag I og III-VI i nærværende direktiv.

Artikel 15

Illikvide aktiver, som nævnt i artikel 13, stk. 2, andet afsnit, litra d), omfatter:

| a) | materielle anlægsaktiver undtagen i det omfang fast ejendom kan tillades at blive modregnet i de lån, de sikrer |
| --- | --- |

a)

materielle anlægsaktiver undtagen i det omfang fast ejendom kan tillades at blive modregnet i de lån, de sikrer

| b) | kapitalandele, herunder efterstillede tilgodehavender, i kreditinstitutter eller finansieringsinstitutter, som kan indgå i disse institutters egenkapital, medmindre de er fratrukket i henhold til artikel 57, litra l) til p), i direktiv 2006/.../EF eller i henhold til artikel 16, litra d), i nærværende direktiv |
| --- | --- |

b)

kapitalandele, herunder efterstillede tilgodehavender, i kreditinstitutter eller finansieringsinstitutter, som kan indgå i disse institutters egenkapital, medmindre de er fratrukket i henhold til artikel 57, litra l) til p), i direktiv 2006/.../EF eller i henhold til artikel 16, litra d), i nærværende direktiv

| c) | ikke umiddelbart omsættelige kapitalandele og andre investeringer i andre virksomheder end kreditinstitutter og finansieringsinstitutter |
| --- | --- |

c)

ikke umiddelbart omsættelige kapitalandele og andre investeringer i andre virksomheder end kreditinstitutter og finansieringsinstitutter

| d) | datterselskabers underskud |
| --- | --- |

d)

datterselskabers underskud

| e) | indskud, bortset fra indskud, som kan kræves tilbagebetalt inden 90 dage, og eksklusive margenindbetalinger i forbindelse med futures eller optionskontrakter |
| --- | --- |

e)

indskud, bortset fra indskud, som kan kræves tilbagebetalt inden 90 dage, og eksklusive margenindbetalinger i forbindelse med futures eller optionskontrakter

| f) | lån og andre udestående beløb, medmindre de forfalder inden 90 dage, og |
| --- | --- |

f)

lån og andre udestående beløb, medmindre de forfalder inden 90 dage, og

| g) | fysiske lagre, medmindre de allerede er undergivet kapitalkrav, der er mindst lige så strenge som kravene i artikel 18 og 20. |
| --- | --- |

g)

fysiske lagre, medmindre de allerede er undergivet kapitalkrav, der er mindst lige så strenge som kravene i artikel 18 og 20.

Med henblik på litra b) kan de kompetente myndigheder, såfremt der midlertidigt besiddes aktier i et kreditinstitut eller finansieringsinstitut som led i ydelsen af finansiel bistand med henblik på at omorganisere og redde dette institut, dispensere fra anvendelsen af denne artikel. De kan ligeledes give dispensation, når det drejer sig om aktier, der indgår i et investeringsselskabs handelsbeholdning.

Artikel 16

Investeringsselskaber, der indgår i en koncern omfattet af dispensationen i artikel 22, skal beregne deres egenkapital efter artikel 13-15 som følger:

| a) | illikvide aktiver som nævnt i artikel 13, stk. 2, andet afsnit, litra d), skal fratrækkes |
| --- | --- |

a)

illikvide aktiver som nævnt i artikel 13, stk. 2, andet afsnit, litra d), skal fratrækkes

| b) | den i artikel 13, stk. 2, litra a), nævnte undtagelse omfatter ikke de komponenter i artikel 57, litra l)-p), i direktiv 2006/.../EF, som et investeringsselskab besidder i virksomheder, der er omfattet af konsolideringen som defineret i artikel 2, stk. 1, i nærværende direktiv |
| --- | --- |

b)

den i artikel 13, stk. 2, litra a), nævnte undtagelse omfatter ikke de komponenter i artikel 57, litra l)-p), i direktiv 2006/.../EF, som et investeringsselskab besidder i virksomheder, der er omfattet af konsolideringen som defineret i artikel 2, stk. 1, i nærværende direktiv

| c) | de i artikel 66, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 2006/.../EF nævnte begrænsninger beregnes på grundlag af kerneegenkapitalen minus komponenterne i artikel 57, litra l)-p), i samme direktiv, som nævnt i litra b) i nærværende artikel, som indgår i de pågældende virksomheders kerneegenkapital, og |
| --- | --- |

c)

de i artikel 66, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 2006/.../EF nævnte begrænsninger beregnes på grundlag af kerneegenkapitalen minus komponenterne i artikel 57, litra l)-p), i samme direktiv, som nævnt i litra b) i nærværende artikel, som indgår i de pågældende virksomheders kerneegenkapital, og

| d) | de i litra c) i denne artikel nævnte komponenter i artikel 57, litra l)-p), i direktiv 2006/.../EF skal især med henblik på anvendelsen af artikel 13, stk. 4 og 5, og artikel 14 i nærværende direktiv trækkes fra kerneegenkapitalen og ikke fra den samlede sum af alle komponenter som foreskrevet i artikel 66, stk. 2, i direktiv 2006/.../EF. |
| --- | --- |

d)

de i litra c) i denne artikel nævnte komponenter i artikel 57, litra l)-p), i direktiv 2006/.../EF skal især med henblik på anvendelsen af artikel 13, stk. 4 og 5, og artikel 14 i nærværende direktiv trækkes fra kerneegenkapitalen og ikke fra den samlede sum af alle komponenter som foreskrevet i artikel 66, stk. 2, i direktiv 2006/.../EF.

Artikel 17

1.   Hvis et institut beregner risikovægtede engagementsværdier med henblik på bilag II i nærværende direktiv i overensstemmelse med artikel 84-89 i direktiv 2006/.../EF, gælder med henblik på den beregning, der er foreskrevet i bilag VII, del I, afsnit 4, i direktiv 2006/.../EF følgende:

| a) | værdireguleringer for at tage højde for medkontrahentens kreditværdighed kan indgå i summen af værdireguleringer og hensættelser, der foretages med henblik på de engagementer, der er nævnt i bilag II, og |
| --- | --- |

a)

værdireguleringer for at tage højde for medkontrahentens kreditværdighed kan indgå i summen af værdireguleringer og hensættelser, der foretages med henblik på de engagementer, der er nævnt i bilag II, og

| b) | med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse, og hvis der er taget behørig højde for medkontrahentens kreditrisiko ved værdiansættelsen af en position i handelsbeholdningen, er det forventede tab for medkontrahentens risikoeksponering lig med nul. |
| --- | --- |

b)

med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse, og hvis der er taget behørig højde for medkontrahentens kreditrisiko ved værdiansættelsen af en position i handelsbeholdningen, er det forventede tab for medkontrahentens risikoeksponering lig med nul.

Med henblik på litra a) skal værdireguleringer for sådanne institutter ikke indgå i egenkapitalen, medmindre det er i overensstemmelse med dette stykke.

2.   Med henblik på denne artikel finder artikel 153 og 154 i direktiv 2006/.../EF anvendelse.

KAPITEL V

Afdeling 1

Dækning af risiko

Artikel 18

1.   Institutter skal råde over en egenkapital, der altid er større end eller lig med summen af følgende:

| a) | kapitalkravene beregnet efter de metoder og optioner, der fremgår af artikel 28-32, og bilag I, II og VI og i givet fald bilag V for deres handelsbeholdningsaktiviteter, og |
| --- | --- |

a)

kapitalkravene beregnet efter de metoder og optioner, der fremgår af artikel 28-32, og bilag I, II og VI og i givet fald bilag V for deres handelsbeholdningsaktiviteter, og

| b) | kapitalkravene beregnet efter de metoder og optioner, der fremgår af bilag III og IV og i givet fald bilag V for deres samlede aktiviteter. |
| --- | --- |

b)

kapitalkravene beregnet efter de metoder og optioner, der fremgår af bilag III og IV og i givet fald bilag V for deres samlede aktiviteter.

2.   Som en fravigelse af stk. 1 kan de kompetente myndigheder tillade, at institutter beregner kapitalkravene vedrørende deres handelsbeholdningsaktiviteter efter artikel 75, litra a), i direktiv 2006/.../EF og punkt 6, 7, 8 og 9 i bilag II til nærværende direktiv, hvis handelsbeholdningsaktiviteterne opfylder følgende krav:

| a) | de pågældende institutters handelsbeholdningsaktiviteter overstiger normalt ikke 5 % af deres samlede aktiviteter |
| --- | --- |

a)

de pågældende institutters handelsbeholdningsaktiviteter overstiger normalt ikke 5 % af deres samlede aktiviteter

| b) | de samlede handelsbeholdningspositioner overstiger normalt ikke 15 mio. euro |
| --- | --- |

b)

de samlede handelsbeholdningspositioner overstiger normalt ikke 15 mio. euro

| c) | institutternes handelsbeholdningsaktiviteter overstiger på intet tidspunkt 6 % af deres samlede aktiviteter, og deres samlede handelsbeholdningspositioner overstiger på intet tidspunkt 20 mio. euro. |
| --- | --- |

c)

institutternes handelsbeholdningsaktiviteter overstiger på intet tidspunkt 6 % af deres samlede aktiviteter, og deres samlede handelsbeholdningspositioner overstiger på intet tidspunkt 20 mio. euro.

3.   De kompetente myndigheder kan med henblik på at vurdere handelsbeholdningsaktiviteternes andel af de samlede aktiviteter i stk. 2, litra a) og c), referere til enten størrelsen af de pågældende institutters balance- og ikke-balanceførte aktiviteter, resultatopgørelsen, egenkapitalen eller en kombination af disse parametre. Ved vurderingen af størrelsen af balance- og ikke-balanceførte aktiviteter ansættes gældsinstrumenter til deres markedsværdi eller pålydende værdi, aktier til markedsværdien og afledte instrumenter til den pålydende værdi eller markedsværdien af de underliggende instrumenter. Lange og korte positioner adderes uanset fortegn.

4   Hvis et institut i en længere periode overskrider en af grænserne i stk. 2, litra a) og b), eller dem begge eller overskrider en af grænserne i stk. 2, litra c), eller dem begge, skal det opfylde kravene i stk. 1, litra a), for sine handelsbeholdningsaktiviteter og underrette de kompetente myndigheder herom.

Artikel 19

1.   Med henblik på punkt 14 i bilag I, kan gældsbeviser udstedt af kreditinstitutter opført i bilag I, tabel 1, når de lyder på og er finansieret i national valuta, efter de nationale myndigheders skøn tildeles en 0 % risikovægtning.

2.   Som en fravigelse af punkt 13 og 14 i bilag I kan medlemsstaterne i forbindelse med obligationer, der falder ind under bilag VI, del 1, punkt 69-70, i direktiv 2006/.../EF, fastsætte en koefficient for specifik risiko svarende til den koefficient for specifik risiko, der gælder for poster bestående af fordringer på kvalificerede emittenter med en tilsvarende restløbetid og nedsat i overensstemmelse med procentsatserne i bilag VI, del 1, punkt 71 i samme direktiv.

3.   Hvis en kompetent myndighed, jf. bilag I, punkt 52, godkender en kollektiv investeringsordning (CIU) i et tredjeland, kan en kompetent myndighed i en anden medlemsstat basere sig på denne godkendelse uden selv at foretage en vurdering.

Artikel 20

1.   Med forbehold af denne artikels stk. 2, 3 og 4 og nærværende direktivs artikel 34 finder kravene i artikel 75 i direktiv 2006/.../EF anvendelse på investeringsselskaber.

2.   Som en fravigelse af stk. 1 kan de kompetente myndigheder tillade, at investeringsselskaber, der ikke har tilladelse til at yde de investeringstjenester, der er nævnt i bilag I, afsnit A, punkt 3 og 6, i direktiv 2004/39/EF, råder over en egenkapital, der altid skal være større end eller lig med følgende:

| a) | summen af kapitalkravene i artikel 75, litra a)-c), i direktiv 2006/.../EF, og |
| --- | --- |

a)

summen af kapitalkravene i artikel 75, litra a)-c), i direktiv 2006/.../EF, og

| b) | det beløb, der er fastsat i artikel 21 i nærværende direktiv. |
| --- | --- |

b)

det beløb, der er fastsat i artikel 21 i nærværende direktiv.

3.   Som en fravigelse af stk. 1 kan de kompetente myndigheder tillade, at investeringsselskaber, der har en startkapital som fastsat i artikel 9, men som falder inden for følgende kategorier, råder over en egenkapital, der altid er større end eller lig med summen af kapitalkravene beregnet i overensstemmelse med kravene i artikel 75, litra a)-c), i direktiv 2006/.../EF, og de beløb, der er fastsat i nærværende direktivs artikel 21:

| a) | investeringsselskaber, der handler for egen regning udelukkende for at udføre en ordre for en kundes regning eller for at få adgang til et clearing — eller afregningssystem eller en anerkendt børs, når de optræder som agent eller udfører en kundes ordre, og |
| --- | --- |

a)

investeringsselskaber, der handler for egen regning udelukkende for at udføre en ordre for en kundes regning eller for at få adgang til et clearing — eller afregningssystem eller en anerkendt børs, når de optræder som agent eller udfører en kundes ordre, og

| b) | investeringsselskaber






  i) | der ikke forvalter kunders penge eller værdipapirer |
| --- | --- | --- |

b)

investeringsselskaber

i)

der ikke forvalter kunders penge eller værdipapirer

| ii) | der kun handler for egen regning |
| --- | --- |

ii)

der kun handler for egen regning

| iii) | der ikke har eksterne kunder |
| --- | --- |

iii)

der ikke har eksterne kunder

| iv) | når ansvaret for gennemførelsen og afregningen af deres »transaktioner« ligger hos en clearinginstitution og er garanteret af denne. |
| --- | --- |

iv)

når ansvaret for gennemførelsen og afregningen af deres »transaktioner« ligger hos en clearinginstitution og er garanteret af denne.

4.   De investeringsselskaber, der er nævnt i stk. 2 og 3, er underkastet alle de øvrige bestemmelser vedrørende operationelle risici som fastsat i bilag V i direktiv 2006/.../EF.

5.   Artikel 21 finder kun anvendelse på investeringsselskaber, som stk. 2 eller stk. 3 eller artikel 46, finder anvendelse på, og efter de bestemmelser, der er fastsat deri.

Artikel 21

Investeringsselskaber skal have en egenkapital svarende til en fjerdedel af det foregående års faste omkostninger.

De kompetente myndigheder kan tilpasse dette krav i tilfælde af en væsentlig ændring i selskabets virksomhed siden det foregående år.

Har selskabet endnu ikke gennemført et års aktivitet inklusive den dag, det startede aktiviteterne, kræves der dækning svarende til en fjerdedel af de faste omkostninger, der figurerer i aktivitetsplanen, medmindre de kompetente myndigheder kræver denne plan tilpasset.

Afdeling 2

Anvendelse af kapitalkrav på et konsolideret grundlag

Artikel 22

1.   De kompetente myndigheder, der har til opgave at udøve tilsyn på et konsolideret grundlag med koncerner, der er omfattet af artikel 2, kan i konkrete tilfælde beslutte at afstå fra at anerkende de konsoliderede kapitalkrav, forudsat at:

| a) | alle investeringsselskaber i EU i en sådan koncern anvender den i artikel 16 anførte beregning af egenkapital |
| --- | --- |

a)

alle investeringsselskaber i EU i en sådan koncern anvender den i artikel 16 anførte beregning af egenkapital

| b) | alle investeringsselskaber i en sådan koncern falder ind under kategorierne i artikel 20, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

b)

alle investeringsselskaber i en sådan koncern falder ind under kategorierne i artikel 20, stk. 2 og 3,

| c) | alle investeringsselskaber i EU i en sådan koncern opfylder hver især kravene i artikel 18 og 20 og samtidig i egenkapitalen fratrækker alle eventualforpligtelser i forhold til investeringsselskaber, finansieringsinstitutter, porteføljeadministrationsselskaber og accessoriske servicevirksomheder, som ellers ville være omfattet, og |
| --- | --- |

c)

alle investeringsselskaber i EU i en sådan koncern opfylder hver især kravene i artikel 18 og 20 og samtidig i egenkapitalen fratrækker alle eventualforpligtelser i forhold til investeringsselskaber, finansieringsinstitutter, porteføljeadministrationsselskaber og accessoriske servicevirksomheder, som ellers ville være omfattet, og

| d) | alle finansielle holdingselskaber, der er finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat for et investeringsselskab i en sådan koncern, har mindst samme kapital, som her er defineret som summen af litra a) til litra h) i artikel 57 i direktiv 2006/.../EF, som summen af den fulde bogførte værdi af den samlede kapital, efterstillede tilgodehavender og instrumenter som nævnt i artikel 57 i samme direktiv i investeringsselskaber, finansieringsinstitutter, porteføljeadministrationsselskaber og accessoriske servicevirksomheder, der ellers ville være omfattet, og de samlede eventualforpligtelser i forhold til investeringsselskaber, finansieringsinstitutter, porteføljeadministrationsselskaber og accessoriske servicevirksomheder, der ellers ville være omfattet. |
| --- | --- |

d)

alle finansielle holdingselskaber, der er finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat for et investeringsselskab i en sådan koncern, har mindst samme kapital, som her er defineret som summen af litra a) til litra h) i artikel 57 i direktiv 2006/.../EF, som summen af den fulde bogførte værdi af den samlede kapital, efterstillede tilgodehavender og instrumenter som nævnt i artikel 57 i samme direktiv i investeringsselskaber, finansieringsinstitutter, porteføljeadministrationsselskaber og accessoriske servicevirksomheder, der ellers ville være omfattet, og de samlede eventualforpligtelser i forhold til investeringsselskaber, finansieringsinstitutter, porteføljeadministrationsselskaber og accessoriske servicevirksomheder, der ellers ville være omfattet.

Hvis kriterierne i første afsnit er opfyldt, skal alle investeringsselskaber i EU have indført systemer til overvågning og kontrol af kapital- og finansieringskilderne for alle finansielle holdingselskaber, investeringsselskaber, finansieringsinstitutter, porteføljeadministrationsselskaber og accessoriske servicevirksomheder i koncernen.

2.   Som en fravigelse af stk. 1 kan de kompetente myndigheder tillade, at finansielle holdingselskaber, der er finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat for et investeringsselskab i en sådan koncern, benytter en værdiansættelse, der er lavere end den værdi, der er beregnet efter stk. 1, litra d), men ikke lavere end summen af de krav, der er fastsat i artikel 18 og 20 for hvert enkelt investeringsselskab, finansieringsinstitut, porteføljeadministrationsselskab og accessoriske servicevirksomhed, der ellers ville være omfattet, og de samlede eventualforpligtelser i forhold til investeringsselskaber, finansieringsinstitutter porteføljeadministrationsselskaber og accessoriske servicevirksomheder, der ellers ville være omfattet. Med henblik på dette stykke er kapitalkravene for investeringsselskaber fra tredjelande, finansieringsinstitutter, porteføljeadministrationsselskaber og accessoriske servicevirksomheder et teoretisk kapitalkrav.

Artikel 23

De kompetente myndigheder skal forlange, at investeringsselskaber i en koncern, som er fritaget i henhold til artikel 22, skal underrette dem om de risici, herunder risici i forbindelse med sammensætningen af og kilderne til deres kapital og finansiering, der vil kunne skade investeringsselskabernes finansielle situation. Finder de kompetente myndigheder herefter, at investeringsselskabernes finansielle situation ikke er tilstrækkelig beskyttet, skal de forlange, at selskaberne træffer relevante foranstaltninger, herunder om nødvendigt begrænsning af kapitaloverførsel fra sådanne investeringsselskaber til andre enheder i koncernen.

Når de kompetente myndigheder fritager selskaberne for pligten til tilsyn på et konsolideret grundlag i henhold til artikel 22, skal de træffe andre passende foranstaltninger til kontrol med risiciene, dvs. store engagementer, i hele koncernen, herunder også i de foretagender, der ikke er beliggende i en medlemsstat.

Når de kompetente myndigheder afstår fra at anvende kapitalkrav på et konsolideret grundlag i henhold til artikel 22, finder kravene i artikel 123 og kapitel 5 i afsnit V, i direktiv 2006/.../EF anvendelse i hvert enkelt tilfælde, og kravene i artikel 124 i samme direktiv skal finde anvendelse på tilsynet med investeringsselskaber i hvert enkelt tilfælde.

Artikel 24

1.   Som en fravigelse af artikel 2, stk. 2, kan de kompetente myndigheder fritage investeringsselskaber fra de i nævnte artikel fastsatte konsoliderede kapitalkrav, forudsat at alle investeringsselskaber i koncernen er investeringsselskaber som omhandlet i artikel 20, stk. 2, og koncernen ikke omfatter kreditinstitutter.

2.   Hvis betingelserne i stk. 1 er opfyldt, skal et moderinvesteringsselskab i en medlemsstat råde over en konsolideret egenkapital, der altid er større end eller lig med det største af nedenstående to beløb beregnet på grundlag af moderinvesteringsselskabets konsoliderede finansielle situation og i overensstemmelse med afdeling 3 i dette kapitel:

| a) | summen af kapitalkravene i artikel 75, litra a)-c) i direktiv 2006/.../EF, og |
| --- | --- |

a)

summen af kapitalkravene i artikel 75, litra a)-c) i direktiv 2006/.../EF, og

| b) | det beløb der er fastsat i artikel 21 i nærværende direktiv. |
| --- | --- |

b)

det beløb der er fastsat i artikel 21 i nærværende direktiv.

3.   Hvis betingelserne i stk. 1 er opfyldt, skal et investeringsselskab kontrolleret af et finansielt holdingselskab råde over en konsolideret egenkapital, der altid er større end eller lig med det største af nedenstående to beløb, beregnet på grundlag af det finansielle holdingselskabs konsoliderede finansielle situation og i overensstemmelse med afdeling 3 i dette kapitel:

| a) | summen af kapitalkravene i artikel 75, litra a)-c), i direktiv 2006/.../EF |
| --- | --- |

a)

summen af kapitalkravene i artikel 75, litra a)-c), i direktiv 2006/.../EF

| b) | det beløb, der er fastsat i artikel 21 i nærværende direktiv. |
| --- | --- |

b)

det beløb, der er fastsat i artikel 21 i nærværende direktiv.

Artikel 25

Som en fravigelse af artikel 2, stk. 2, kan de kompetente myndigheder fritage investeringsselskaber fra de i nævnte artikel fastsatte konsoliderede kapitalkrav, forudsat at alle investeringsselskaber i koncernen er investeringsselskaber som omhandlet i artikel 20, stk. 2 og 3, og koncernen ikke omfatter kreditinstitutter.

Hvis betingelserne i stk. 1 er opfyldt, skal et moderinvesteringsselskab i en medlemsstat råde over en konsolideret egenkapital, der altid er større end eller lig med summen af kapitalkravene i artikel 75, litra a)-c), i direktiv 2006/.../EF, og det beløb, der er fastsat i artikel 21 i nærværende direktiv, beregnet på grundlag af moderinvesteringsselskabets konsoliderede finansielle situation og i overensstemmelse med afdeling 3 i dette kapitel.

Hvis betingelserne i stk. 1 er opfyldt, skal et investeringsselskab kontrolleret af et finansielt holdingselskab råde over en konsolideret egenkapital, der altid er større end eller lig med summen af kapitalkravene i artikel 75, litra a)-c), i direktiv 2006/.../EF, og det beløb, der er fastsat i artikel 21 i nærværende direktiv, beregnet på grundlag af det finansielle holdingselskabs konsoliderede finansielle situation og i overensstemmelse med afdeling 3 i dette kapitel.

Afdeling 3

Beregning af konsoliderede kapitalkrav

Artikel 26

1.   Udøves den i artikel 22 omhandlede ret til at indrømme fritagelse ikke, kan de kompetente myndigheder, med henblik på beregning af kapitalkravene i bilag I og V og engagementerne med kunder i artikel 28-32 og bilag VI på konsolideret grundlag, tillade, at positioner i ét instituts handelsbeholdning modregnes i positioner i et andet instituts handelsbeholdning efter reglerne i artikel 28-32 i bilag I, V og VI.

Herudover kan de kompetente myndigheder tillade, at valutapositioner i ét institut modregnes i valutapositioner i et andet institut i overensstemmelse med reglerne i bilag III og/eller V. De kan desuden tillade, at råvarepositioner i ét institut modregnes i råvarepositioner i et andet institut i overensstemmelse med reglerne i bilag IV og/eller V.

2.   De kompetente myndigheder kan tillade modregning af handelsbeholdning og henholdsvis valuta- og råvarepositioner i foretagender, der er hjemmehørende i tredjelande, hvis de nedenfor anførte betingelser er opfyldt samtidig:

| a) | sådanne foretagender er godkendt af myndighederne i et tredjeland og er i overensstemmelse med definitionen af et kreditinstitut i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2006/.../EF eller er anerkendte investeringsselskaber fra tredjelande |
| --- | --- |

a)

sådanne foretagender er godkendt af myndighederne i et tredjeland og er i overensstemmelse med definitionen af et kreditinstitut i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2006/.../EF eller er anerkendte investeringsselskaber fra tredjelande

| b) | sådanne foretagender opfylder på individuel basis kapitalkrav svarende til dem, der er omhandlet i dette direktiv, og |
| --- | --- |

b)

sådanne foretagender opfylder på individuel basis kapitalkrav svarende til dem, der er omhandlet i dette direktiv, og

| c) | der findes ikke i de pågældende tredjelande bestemmelser, der i væsentlig grad kan have indflydelse på overførsel af midler inden for koncernen. |
| --- | --- |

c)

der findes ikke i de pågældende tredjelande bestemmelser, der i væsentlig grad kan have indflydelse på overførsel af midler inden for koncernen.

3.   De kompetente myndigheder kan også tillade modregning som beskrevet i stk. 1 mellem institutter i en koncern, der er godkendt i den pågældende medlemsstat, under forudsætning af:

| a) | at der er en tilfredsstillende kapitalfordeling inden for koncernen, og |
| --- | --- |

a)

at der er en tilfredsstillende kapitalfordeling inden for koncernen, og

| b) | at de forskrifter, love eller kontraktmæssige bestemmelser, der gælder for institutterne, sikrer gensidig økonomisk støtte inden for koncernen. |
| --- | --- |

b)

at de forskrifter, love eller kontraktmæssige bestemmelser, der gælder for institutterne, sikrer gensidig økonomisk støtte inden for koncernen.

4.   Desuden kan de kompetente myndigheder tillade modregning som beskrevet i stk. 1 mellem institutter i en koncern, der opfylder betingelserne i stk. 3, og et institut i samme koncern, der er godkendt i en anden medlemsstat, hvis dette institut har pligt til at opfylde kapitalkravene i artikel 18, 20 og 28 på individuelt grundlag.

Artikel 27

1.   Når egenkapitalen skal beregnes på konsolideret grundlag, finder artikel 65 i direktiv 2006/.../EF anvendelse.

2.   De kompetente myndigheder, der udøver tilsyn på et konsolideret grundlag, kan ved beregningen af den konsoliderede egenkapital tage hensyn til de særlige definitioner af egenkapital i kapitel IV, der gælder for de berørte institutter.

Afdeling 4

Overvågning af og kontrol med store engagementer

Artikel 28

1.   Institutter overvåger og kontrollerer deres store engagementer i overensstemmelse med artikel 106-118 i direktiv 2006/.../EF.

2.   Som en fravigelse af stk. 1 overvåger og kontrollerer de institutter, der beregner kapitalkravene for deres handelsbeholdningsaktiviteter efter bilag I og II og i givet fald bilag V til nærværende direktiv, deres store engagementer i overensstemmelse med artikel 106-118 i direktiv 2006/.../EF med de ændringer, der er fastlagt i artikel 29-32 i nærværende direktiv.

3.   Senest den 31. december 2007 skal Kommissionen forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af denne afdeling sammen med eventuelle passende forslag.

Artikel 29

1.   De handelsbeholdningsrelaterede engagementer, som er indgået med enkelte kunder, beregnes ved at lægge nedenstående sammen:

| a) | forskellen — hvis den er positiv — mellem instituttets lange og korte positioner i alle finansielle instrumenter, som er udstedt af den pågældende kunde, idet nettopositionen i hvert af de forskellige instrumenter beregnes efter metoderne i bilag I |
| --- | --- |

a)

forskellen — hvis den er positiv — mellem instituttets lange og korte positioner i alle finansielle instrumenter, som er udstedt af den pågældende kunde, idet nettopositionen i hvert af de forskellige instrumenter beregnes efter metoderne i bilag I

| b) | nettoengagementet i tilfælde af deltagelse i emission af gælds- og aktieinstrumenter, og |
| --- | --- |

b)

nettoengagementet i tilfælde af deltagelse i emission af gælds- og aktieinstrumenter, og

| c) | engagementer, der skyldes transaktioner, aftaler og kontrakter som omhandlet i bilag II med den pågældende kunde, idet sådanne engagementer beregnes på den måde, der er fastsat i nævnte bilag, hvad angår værdien af engagementerne. |
| --- | --- |

c)

engagementer, der skyldes transaktioner, aftaler og kontrakter som omhandlet i bilag II med den pågældende kunde, idet sådanne engagementer beregnes på den måde, der er fastsat i nævnte bilag, hvad angår værdien af engagementerne.

Med henblik på litra b) beregnes nettoengagementet ved at fradrage de emissionspositioner, som tredjemand har tegnet sig for eller forpligtet sig til at aftage på grundlag af en formel aftale, nedsat med de faktorer, der er omhandlet i punkt 41 i bilag I.

Med henblik på litra b), og indtil en yderligere samordning har fundet sted, skal de kompetente myndigheder kræve, at institutterne indfører systemer til overvågning og kontrollering af deres emissionsengagementer i tiden fra afgivelsen af den oprindelige forpligtelse til den første hverdag på grundlag af arten af de risici, som de påtager sig på de pågældende markeder.

Med henblik på litra c) er artikel 84-89 i direktiv 2006/.../EF ikke omfattet af referencen i punkt 6 i bilag II til nærværende direktiv.

2.   De handelsbeholdningsrelaterede engagementer indgået med grupper af indbyrdes forbundne kunder beregnes ved at addere engagementerne med de enkelte kunder i en gruppe som i punkt 1.

Artikel 30

1.   De samlede engagementer indgået med enkelte kunder eller grupper af indbyrdes forbundne kunder beregnes ved at addere de handelsbeholdningsrelaterede engagementer og de ikke-handelsbeholdningsrelaterede engagementer under hensyn til artikel 112-117 i direktiv 2006/.../EF.

Med henblik på at beregne engagementer, der indgår i deres aktiviteter uden for handelsbeholdningen, skal institutterne sætte engagementer i forbindelse med aktiver, som er fratrukket egenkapitalen i henhold til artikel 13, stk. 2, afsnit 2, litra d), til nul.

2.   Institutternes samlede engagementer indgået med enkelte kunder og grupper af indbyrdes forbundne kunder, som beregnet i punkt 4, skal indberettes i overensstemmelse med artikel 110 i direktiv 2006/.../EF.

Bortset fra genkøbsaftaler, udlån eller indlån i værdipapirer eller råvarer skal beregningen af store engagementer indgået med enkelte kunder og grupper af indbyrdes forbundne kunder med henblik på indberetning ikke omfatte anerkendelse af kreditrisikoreducerende teknikker.

3.   Summen af engagementer indgået med en enkelt kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder efter stk. 1 skal begrænses i overensstemmelse med artikel 111-117 i direktiv 2006/.../EF.

4.   Som en fravigelse af stk. 3 kan de kompetente myndigheder tillade, at aktivposter, der repræsenterer fordringer på og andre engagementer indgået med anerkendte investeringsselskaber fra tredjelande og anerkendte clearinginstitutter samt børser, der handler med finansielle instrumenter, behandles på samme måde som fordringer på og andre engagementer indgået med kreditinstitutter i henhold til artikel 113, stk. 3, nr. i), artikel 115, stk. 2, og artikel 116 i direktiv 2006/.../EF.

Artikel 31

De kompetente myndigheder kan tillade, at de grænser, som er fastsat i artikel 111-117 i direktiv 2006/.../EF, overskrides, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | ikke-handelsbeholdningsrelaterede engagementer over for den pågældende kunde eller gruppe af kunder overstiger ikke de fastsatte grænser i artikel 111-117 i direktiv 2006/.../EF, der beregnes med reference til egenkapitalen som defineret i samme direktiv, således at overskridelsen alene vedrører handelsbeholdningen |
| --- | --- |

a)

ikke-handelsbeholdningsrelaterede engagementer over for den pågældende kunde eller gruppe af kunder overstiger ikke de fastsatte grænser i artikel 111-117 i direktiv 2006/.../EF, der beregnes med reference til egenkapitalen som defineret i samme direktiv, således at overskridelsen alene vedrører handelsbeholdningen

| b) | instituttet opfylder et supplerende kapitalkrav med hensyn til overskridelsen af grænserne i artikel 111, stk. 1 og 2, i direktiv 2006/.../EF beregnet i overensstemmelse med bilag VI i samme direktiv |
| --- | --- |

b)

instituttet opfylder et supplerende kapitalkrav med hensyn til overskridelsen af grænserne i artikel 111, stk. 1 og 2, i direktiv 2006/.../EF beregnet i overensstemmelse med bilag VI i samme direktiv

| c) | handelsbeholdningsengagementet over for den pågældende kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder overstiger ikke 500 % af instituttets egenkapital, når der er gået ti dage eller mindre siden overskridelsen |
| --- | --- |

c)

handelsbeholdningsengagementet over for den pågældende kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder overstiger ikke 500 % af instituttets egenkapital, når der er gået ti dage eller mindre siden overskridelsen

| d) | overskridelser, der har varet i mere end ti dage, overstiger ikke tilsammen 600 % af instituttets egenkapital, og |
| --- | --- |

d)

overskridelser, der har varet i mere end ti dage, overstiger ikke tilsammen 600 % af instituttets egenkapital, og

| e) | institutter indberetter hver tredje måned alle de tilfælde, hvor grænserne i artikel 111, stk. 1 og 2, i direktiv 2006/.../EF er blevet overskredet i de seneste tre måneder, til de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

e)

institutter indberetter hver tredje måned alle de tilfælde, hvor grænserne i artikel 111, stk. 1 og 2, i direktiv 2006/.../EF er blevet overskredet i de seneste tre måneder, til de kompetente myndigheder.

I forhold til litra e) indberettes for hvert tilfælde, hvor grænserne er blevet overskredet, overskridelsens omfang og navnet på den pågældende kunde.

Artikel 32

1.   De kompetente myndigheder indfører procedurer for at forhindre, at institutterne bevidst undgår de supplerende kapitalkrav, som de ellers skulle opfylde for engagementer, der overstiger grænserne i artikel 111, stk. 1 og 2, i direktiv 2006/.../EF, når disse overskridelser har varet i mere end ti dage, ved midlertidigt at overføre de pågældende engagementer til et andet selskab, inden for samme koncern eller ej, og/eller ved at foretage kunstige transaktioner for at ophæve engagementet i tidagesperioden og indgå et nyt engagement.

De kompetente myndigheder giver Rådet og Kommissionen meddelelse om disse procedurer.

Institutterne skal anvende systemer, som sikrer, at overførsler med den virkning, der er nævnt i første afsnit, straks indberettes til de kompetente myndigheder.

2.   De kompetente myndigheder kan tillade institutter, som har tilladelse til at anvende den alternative beregning af egenkapital ifølge artikel 13, stk. 2, at anvende denne beregning i forbindelse med artikel 30, stk. 2 og stk. 3, og artikel 31, forudsat at de pågældende institutter pålægges at opfylde samtlige forpligtelser i artikel 110-117 i direktiv 2006/.../EF, med hensyn til ikke-handelsbeholdningsrelaterede engagementer ved at anvende egenkapital som defineret i samme direktiv.

Afdeling 5

Værdiansættelse af positioner med henblik på indberetning

Artikel 33

1.   For alle positioner i handelsbeholdningen skal der foretages en risikodækkende værdiansættelse som anført i bilag VII, del B. Ifølge disse regler skal institutterne sikre, at værdien for hver enkelt position i handelsbeholdningen på korrekt vis afspejler den gældende markedsværdi. Førstnævnte værdi skal være forholdsvis sikker under hensyntagen til positionernes dynamiske karakter, tilsynskravene og kapitalkravenes funktionsmåde og formål i forhold til positionerne i handelsbeholdningen.

2.   Positionerne i handelsbeholdningen skal værdiansættes mindst én gang dagligt.

3.   Foreligger der ikke let tilgængelige markedsværdier, kan de kompetente myndigheder fritage institutterne fra kravet i stk. 1 og 2 og forlange, at de anvender andre værdiansættelsesmetoder, når blot disse i tilstrækkeligt omfang er baseret på et forsigtighedsprincip og er godkendt af de kompetente myndigheder.

Afdeling 6

Risikostyring og vurdering af kapital

Artikel 34

De kompetente myndigheder skal kræve, at alle investeringsselskaber ud over at opfylde kravene i artikel 13 i direktiv 2004/39/EF også opfylder kravene i artikel 22 og 123 i direktiv 2006/.../EF, med forbehold af bestemmelserne om anvendelsesomfang i sidstnævnte direktivs artikel 68-73.

Afdeling 7

Indberetningspligt

Artikel 35

1.   Medlemsstaterne kræver, at investeringsselskaber og kreditinstitutter giver hjemlandets kompetente myndigheder alle de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere, om de regler, der er vedtaget i overensstemmelse med dette direktiv, er overholdt. Medlemsstaterne sikrer endvidere, at institutternes interne kontrol og administrative og regnskabsmæssige praksis gør det muligt til hver en tid at kontrollere, om de overholder reglerne.

2.   Investeringsselskaber foretager indberetning til de kompetente myndigheder på den måde, der foreskrives af disse myndigheder, mindst en gang om måneden for selskaber, der er omhandlet i artikel 9, mindst hver tredje måned for de selskaber, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, og mindst hver sjette måned for de selskaber, der er omhandlet i artikel 5, stk. 3.

3.   Uanset stk. 2 skal de investeringsselskaber, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, og artikel 9, kun indgive oplysningerne på konsolideret eller delkonsolideret grundlag hver sjette måned.

4.   Kreditinstitutter skal på den af de kompetente myndigheder foreskrevne måde foretage indberetning med samme hyppighed som deres indberetning i henhold til direktiv 2006/.../EF.

5.   De kompetente myndigheder kræver, at institutterne straks indberetter tilfælde, hvor deres medkontrahenter i genkøbs- og omvendte genkøbsaftaler eller i transaktioner angående udlån og indlån af værdipapirer og råvarer misligholder deres forpligtelser.

KAPITEL VI

Afdeling 1

Kompetente myndigheder

Artikel 36

1.   Medlemsstaterne udpeger de myndigheder, der har kompetence til at varetage de i dette direktiv fastsatte opgaver. De underretter Kommissionen herom med angivelse af en eventuel kompetencefordeling.

2.   De kompetente myndigheder skal være offentlige myndigheder eller organer, der er offentligt anerkendt i henhold til national lov eller af offentlige myndigheder som en del af tilsynsordningen i den pågældende medlemsstat.

3.   De kompetente myndigheder tillægges alle de beføjelser, der er nødvendige til udførelsen af deres hverv, især for så vidt angår tilsyn med sammensætningen af handelsbeholdningen.

Afdeling 2

Tilsyn

Artikel 37

1.   Afsnit V, kapitel 4, i direktiv 2006/.../EF finder tilsvarende anvendelse på tilsyn med investeringsselskaber i overensstemmelse med følgende:

| a) | henvisninger til artikel 6 i direktiv 2006/.../EF skal forstås som henvisninger til artikel 5 i direktiv 2004/39/EF |
| --- | --- |

a)

henvisninger til artikel 6 i direktiv 2006/.../EF skal forstås som henvisninger til artikel 5 i direktiv 2004/39/EF

| b) | henvisninger til artikel 22 og 123 i direktiv 2006/.../EF skal forstås som henvisninger til artikel 34 i nærværende direktiv |
| --- | --- |

b)

henvisninger til artikel 22 og 123 i direktiv 2006/.../EF skal forstås som henvisninger til artikel 34 i nærværende direktiv

| c) | henvisninger til artikel 44-52 i direktiv 2006/.../EF skal forstås som henvisninger til artikel 54 og 58 i direktiv 2004/39/EF. |
| --- | --- |

c)

henvisninger til artikel 44-52 i direktiv 2006/.../EF skal forstås som henvisninger til artikel 54 og 58 i direktiv 2004/39/EF.

Hvis et finansielt moderholdingselskab i EU har både et kreditinstitut og et investeringsselskab som datterselskab, finder afsnit V, kapitel 4, i direktiv 2006/.../EF anvendelse på tilsynet med institutter, som hvis henvisningerne til kreditinstitutter var henvisninger til institutter.

2.   Kravene i artikel 129, stk. 2, i direktiv 2006/.../EF finder også anvendelse, hvad angår anerkendelsen af institutternes interne modeller i henhold til bilag V i nærværende direktiv, hvis ansøgningen indgives af et moderkreditinstitut i EU og dets datterselskaber eller af et moderinvesteringsselskab i EU og dets datterselskaber eller i fællesskab af et finansielt moderholdingselskabs datterselskaber i EU.

Perioden til anerkendelse som nævnt i første afsnit er på seks måneder.

Artikel 38

1.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder arbejder snævert sammen med henblik på varetagelse af deres opgaver i henhold til nærværende direktiv, navnlig når der ydes investeringsservice som led i den frie udveksling af tjenesteydelser eller ved oprettelse af filialer.

De kompetente myndigheder giver efter anmodning hinanden alle de oplysninger, der vil kunne lette tilsynet med overholdelsen af kravene til institutters kapitalgrundlag og navnlig overholdelsen af reglerne i nærværende direktiv.

2.   Al udveksling af oplysninger vedrørende investeringsselskaber mellem de kompetente myndigheder i henhold til nærværende direktiv er undergivet følgende regler om tavshedspligt:

| a) | for investeringsselskabers vedkommende reglerne i artikel 54 og 58 i direktiv 2004/39/EF, og |
| --- | --- |

a)

for investeringsselskabers vedkommende reglerne i artikel 54 og 58 i direktiv 2004/39/EF, og

| b) | for kreditinstitutters vedkommende reglerne i artikel 44-52 i direktiv 2006/.../EF. |
| --- | --- |

b)

for kreditinstitutters vedkommende reglerne i artikel 44-52 i direktiv 2006/.../EF.

KAPITEL VII

OPLYSNINGSPLIGT

Artikel 39

Kravene i afsnit V, kapitel V, i direktiv 2006/.../EF finder anvendelse på investeringsselskaber.

KAPITEL VIII

Afdeling 1

Artikel 40

Med henblik på beregningen af minimumskapitaldækning for medkontrahentsrisiko ifølge nærværende direktiv og beregningen af minimumskapitalkravet for kreditrisiko ifølge direktiv 2006/.../EF, og uden at det berører bestemmelserne i punkt6 i bilag III til samme direktiv, skal engagementer indgået med anerkendte investeringsselskaber i tredjelande og engagementer med anerkendte clearinginstitutioner og børser behandles som engagementer med institutter.

Afdeling 2

Gennemførelsesbeføjelser

Artikel 41

1.   Kommissionen træffer beslutning om tekniske tilpasninger på følgende områder i overensstemmelse med proceduren i artikel 42, stk. 2:

| a) | tydeliggørelse af definitionerne i artikel 3 for at sikre ensartet gennemførelse af direktivet |
| --- | --- |

a)

tydeliggørelse af definitionerne i artikel 3 for at sikre ensartet gennemførelse af direktivet

| b) | tydeliggørelse af definitionerne i artikel 3 for at tage hensyn til udviklingen på de finansielle markeder |
| --- | --- |

b)

tydeliggørelse af definitionerne i artikel 3 for at tage hensyn til udviklingen på de finansielle markeder

| c) | tilpasning af størrelsen af den startkapital, der foreskrives i artikel 5-9 og beløbene i artikel 18, stk. 2, for at tage hensyn til den økonomiske og monetære udvikling |
| --- | --- |

c)

tilpasning af størrelsen af den startkapital, der foreskrives i artikel 5-9 og beløbene i artikel 18, stk. 2, for at tage hensyn til den økonomiske og monetære udvikling

| d) | tilpasning af kategorierne for investeringsselskaber i artikel 20, stk. 2 og 3, for at tage hensyn til udviklingen på kapitalmarkederne |
| --- | --- |

d)

tilpasning af kategorierne for investeringsselskaber i artikel 20, stk. 2 og 3, for at tage hensyn til udviklingen på kapitalmarkederne

| e) | tydeliggørelse af det krav, der er fastsat i artikel 21, for at sikre en ensartet anvendelse af direktivet |
| --- | --- |

e)

tydeliggørelse af det krav, der er fastsat i artikel 21, for at sikre en ensartet anvendelse af direktivet

| f) | ensretning af terminologien og definitionerne i overensstemmelse med senere udstedte retsakter om institutter og dertil knyttede emner |
| --- | --- |

f)

ensretning af terminologien og definitionerne i overensstemmelse med senere udstedte retsakter om institutter og dertil knyttede emner

| g) | tilpasning af de tekniske bestemmelser i bilag I til VII som følge af udviklingen på kapitalmarkederne, risikomåling og i forbindelse med regnskabsstandarder og krav, som tager hensyn til Fællesskabets lovgivning, eller som vedrører konvergens i tilsynspraksis, eller |
| --- | --- |

g)

tilpasning af de tekniske bestemmelser i bilag I til VII som følge af udviklingen på kapitalmarkederne, risikomåling og i forbindelse med regnskabsstandarder og krav, som tager hensyn til Fællesskabets lovgivning, eller som vedrører konvergens i tilsynspraksis, eller

| h) | tekniske tilpasninger for at tage hensyn til resultatet af den i artikel 65, stk. 3, i direktiv 2004/39/EF omhandlede revision. |
| --- | --- |

h)

tekniske tilpasninger for at tage hensyn til resultatet af den i artikel 65, stk. 3, i direktiv 2004/39/EF omhandlede revision.

2.   Ingen af de vedtagne gennemførelsesbestemmelser må føre til en ændring af de grundlæggende bestemmelser i dette direktiv.

Artikel 42

1.   Kommissionen bistås af Det Europæiske Bankudvalg, der er nedsat i henhold til Kommissionens afgørelse 2004/10/EF af 5. november 2003 (12) (i det følgende benævnt »udvalget«).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes proceduren i artikel 5 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 7, stk. 3, og artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Med forbehold af gennemførelsesbestemmelser, der allerede er vedtaget, suspenderes ved udløbet af en toårsperiode efter vedtagelsen af dette direktiv og senest den 1. april 2008, anvendelsen af de bestemmelser i nærværende direktiv, der kræver vedtagelse af tekniske regler, ændringer og afgørelser efter proceduren i stk. 2. På forslag fra Kommissionen kan Europa-Parlamentet og Rådet forlænge anvendelsen af de pågældende bestemmelser efter proceduren i traktatens artikel 251, og med henblik herpå tager de dem op til vurdering inden udløbet af den frist eller inden den dato, der er nævnt i nærværende stykke alt efter hvilket tidspunkt, der indtræder først.

4.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Afdeling 3

Overgangsbestemmelser

Artikel 43

I overensstemmelse med artikel 2 og kapitel V, afdeling 2 og 3, i nærværende direktiv finder artikel 152, stk. 1-7, i direktiv 2006/.../EF anvendelse på investeringsselskaber i forbindelse med beregning af risikovægtede engagementsbeløb med henblik på bilag II i nærværende direktiv, i overensstemmelse med artikel 84-89 i direktiv 2006/.../EF eller i forbindelse med anvendelse af metoderne med avanceret måling (Advanced Measurement Approaches (AMA)), jf. artikel 105 i samme direktiv til beregning af kapitalkrav for operationelle risici.

Artikel 44

Indtil den 31. december 2012 kan medlemsstaterne for investeringsselskaber, hvis relevante indikator for forretningsområdet »handel og salg« udgør mindst 50 % af summen af de relevante indikatorer for alle deres forretningsområder i overensstemmelse med artikel 20 i nærværende direktiv og bilag X, del 2, punkt 1-4 i direktiv 2006/.../EF, anvende en procentsats på 15 % på forretningsområdet »handel og salg«.

Artikel 45

1.   Kompetente myndigheder kan tillade investeringsselskaber at overskride grænserne for store engagementer i artikel 111 i direktiv 2006/.../EF. Investeringsselskaberne behøver ikke medtage sådanne overskridelser i deres beregning af kapitalkrav, der overskrider sådanne grænser, jf. artikel 75, litra b) i samme direktiv. Dette skøn kan udøves indtil den 31. december 2010 eller til den dato, hvor eventuelle ændringer vedrørende behandlingen af store engagementer i henhold til artikel 119 i direktiv 2006/.../EF træder i kraft, alt efter hvilken dato, der indtræffer først. For at kunne udøve dette skøn skal betingelse a) til d) være opfyldt:

| a) | Investeringsselskabet yder investeringsservice eller udøver investeringsaktiviteter i relation til de finansielle instrumenter, der er opført i bilag I, afsnit C, punkt 5, 6, 7, 9 og 10 i direktiv 2004/39/EF |
| --- | --- |

a)

Investeringsselskabet yder investeringsservice eller udøver investeringsaktiviteter i relation til de finansielle instrumenter, der er opført i bilag I, afsnit C, punkt 5, 6, 7, 9 og 10 i direktiv 2004/39/EF

| b) | Investeringsselskabet yder ikke en sådan investeringsservice eller udøver ikke sådanne investeringsaktiviteter for eller på vegne af detailkunder |
| --- | --- |

b)

Investeringsselskabet yder ikke en sådan investeringsservice eller udøver ikke sådanne investeringsaktiviteter for eller på vegne af detailkunder

| c) | Overskridelse af de i første afsnit omhandlede grænser vedrører tilgodehavender i forbindelse med kontrakter, der er finansielle instrumenter som anført i litra a), og som vedrører råvarer eller basisværdier ifølge bilag 1, afsnit C, punkt 10 i direktiv 2004/39/EF og beregnes i overensstemmelse med bilag III og IV i direktiv 2006/.../EF eller vedrører engagementer i forbindelse med kontrakter vedrørende levering af råvarer eller emissionsrettigheder, og |
| --- | --- |

c)

Overskridelse af de i første afsnit omhandlede grænser vedrører tilgodehavender i forbindelse med kontrakter, der er finansielle instrumenter som anført i litra a), og som vedrører råvarer eller basisværdier ifølge bilag 1, afsnit C, punkt 10 i direktiv 2004/39/EF og beregnes i overensstemmelse med bilag III og IV i direktiv 2006/.../EF eller vedrører engagementer i forbindelse med kontrakter vedrørende levering af råvarer eller emissionsrettigheder, og

| d) | Investeringsselskabet har en dokumenteret strategi for forvaltning af og især kontrol med og begrænsning af risici i forbindelse med koncentration af engagementer. Investeringsselskabet skal straks underrette de kompetente myndigheder om denne strategi og om alle væsentlige ændringer heri. Investeringsselskabet skal træffe passende foranstaltninger til at sikre en løbende overvågning af låneres kreditværdighed i forhold til deres indvirkning på koncentrationsrisikoen. Disse foranstaltninger skal gøre det muligt for investeringsselskabet at reagere hensigtsmæssigt og tilstrækkelig hurtigt på enhver forringelse af denne kreditværdighed. |
| --- | --- |

d)

Investeringsselskabet har en dokumenteret strategi for forvaltning af og især kontrol med og begrænsning af risici i forbindelse med koncentration af engagementer. Investeringsselskabet skal straks underrette de kompetente myndigheder om denne strategi og om alle væsentlige ændringer heri. Investeringsselskabet skal træffe passende foranstaltninger til at sikre en løbende overvågning af låneres kreditværdighed i forhold til deres indvirkning på koncentrationsrisikoen. Disse foranstaltninger skal gøre det muligt for investeringsselskabet at reagere hensigtsmæssigt og tilstrækkelig hurtigt på enhver forringelse af denne kreditværdighed.

2.   Hvis et investeringsselskab overskrider de interne grænser, der er fastsat efter den i stk. 1, litra d) omhandlede strategi, skal det straks underrette den kompetente myndighed om omfanget og arten af overskridelsen og om medkontrahenten.

Artikel 46

Som en fravigelse af artikel 20, stk. 1, kan de kompetente myndigheder indtil den 31. december 2011 i hvert enkelt tilfælde vælge ikke at lade kapitalkravene i artikel 75, litra d), i direktiv 2006/.../EF finde anvendelse på investeringsselskaber, der ikke er omfattet af artikel 20, stk. 2 og 3, hvis handelsbeholdningspositioner aldrig overstiger 50 mio. euro, og hvis gennemsnitlige antal relevante ansatte ikke overstiger 100 i løbet af regnskabsåret.

Sådanne investeringsselskaber behandles på følgende måde. Kapitalkravene skal mindst være lavere end:

| a) | de kapitalkrav, der er fastsat i litra d) i artikel 75 i direktiv 2006/.../EF og |
| --- | --- |

a)

de kapitalkrav, der er fastsat i litra d) i artikel 75 i direktiv 2006/.../EF og

| b) | 12/88 af det højeste af følgende beløb:






  i) | summen af de kapitalkrav, der er fastsat i artikel 75, litra a) til c), i direktiv 2006/.../EF og |
| --- | --- | --- |

b)

12/88 af det højeste af følgende beløb:

i)

summen af de kapitalkrav, der er fastsat i artikel 75, litra a) til c), i direktiv 2006/.../EF og

| ii) | det beløb, der er fastsat i artikel 21, uanset artikel 20, stk. 5 |
| --- | --- |

ii)

det beløb, der er fastsat i artikel 21, uanset artikel 20, stk. 5

Hvis litra b) finder anvendelse, skal der foretages en trinvis forhøjelse mindst en gang om året.

Anvendelsen af denne fravigelse må ikke resultere i, at det generelle niveau for kapitalkrav til et investeringsselskab nedsættes, sammenholdt med de krav, der gælder den 31. december 2006, medmindre en sådan nedsættelse ud fra et forsigtighedssynspunkt er begrundet i en nedskæring af investeringsselskabets aktiviteter.

Artikel 47

Indtil den 31. december 2009 eller en tidligere dato, der fastsættes af de kompetente myndigheder i hvert enkelt tilfælde, kan de institutter, som har fået anerkendt en model for specifik risiko inden den 1. januar 2007 i overensstemmelse med bilag V, punkt 1, med hensyn til denne givne anerkendelse, behandle punkt 4 og 8 i bilag V i direktiv 93/6/EØF i den form, som de havde forud for den 1. januar 2007.

Artikel 48

1.   De bestemmelser om kapitalkrav, der er fastsat i nærværende direktiv og direktiv 2006/.../EF, finder ikke anvendelse for investeringsselskaber, hvis hovedaktivitet udelukkende består i at yde investeringsservice eller udøve investeringsaktiviteter i relation til de finansielle instrumenter, der er opført i bilag I, afsnit C, punkt 5, 6, 7, 9 og 10 i direktiv 2004/39/EF, og som ikke var omfattet af direktiv 93/22/EØF (13) den 31. december 2006. Denne undtagelse gælder indtil den 31. december 2010 eller den dato, hvor eventuelle ændringer i henhold til stk. 2 og 3, træder i kraft, alt efter hvilken dato, der indtræffer først.

2.   Som en del af den i artikel 65, stk. 3, i direktiv 2004/39/EF fastsatte revision forelægger Kommissionen efter en offentlig høring og på baggrund af drøftelser med de kompetente myndigheder en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet vedrørende:

| a) | en hensigtsmæssig ordning for tilsyn med investeringsselskaber, hvis hovedaktivitet udelukkende består i at yde investeringsservice eller udøve investeringsaktiviteter i relation til de finansielle instrumenter, der er opført i bilag I, afsnit C, punkt 5, 6, 7, 9 og 10 i direktiv 2004/39/EF og |
| --- | --- |

a)

en hensigtsmæssig ordning for tilsyn med investeringsselskaber, hvis hovedaktivitet udelukkende består i at yde investeringsservice eller udøve investeringsaktiviteter i relation til de finansielle instrumenter, der er opført i bilag I, afsnit C, punkt 5, 6, 7, 9 og 10 i direktiv 2004/39/EF og

| b) | det ønskværdige i at ændre direktiv 2004/39/EF for at skabe en ny kategori af investeringsselskaber, hvis hovedaktivitet udelukkende består i at yde investeringsservice eller udøve investeringsaktiviteter i relation til de finansielle instrumenter, der er opført i bilag I, afsnit C, punkt 5, 6, 7, 9 og 10 i direktiv 2004/39/EF og som vedrører energiforsyning (herunder elektricitet, kul, gas og olie). |
| --- | --- |

b)

det ønskværdige i at ændre direktiv 2004/39/EF for at skabe en ny kategori af investeringsselskaber, hvis hovedaktivitet udelukkende består i at yde investeringsservice eller udøve investeringsaktiviteter i relation til de finansielle instrumenter, der er opført i bilag I, afsnit C, punkt 5, 6, 7, 9 og 10 i direktiv 2004/39/EF og som vedrører energiforsyning (herunder elektricitet, kul, gas og olie).

3.   På grundlag af den i stk. 2 omhandlede rapport kan Kommissionen forelægge forslag om ændring af dette direktiv og direktiv 2006/.../EF.

Afdeling 4

Afsluttende bestemmelser

Artikel 49

1.   Medlemsstaterne skal senest den 31. december 2006 vedtage og offentliggøre de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme artikel 2, 3, 11, 13, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25, 29, 30, 33, 34, 35, 37, 39, 40, 41, 43, 44 og 50 samt bilag I, II, III, V og VII. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse bestemmelser og en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og nærværende direktiv.

De anvender disse love og bestemmelser fra den 1. januar 2007.

Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til nærværende direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De skal også indeholde oplysning om, at henvisninger i gældende love og administrative bestemmelser til de direktiver, der ophæves ved nærværende direktiv, gælder som henvisninger til nærværende direktiv.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale love og administrative bestemmelser, som de vedtager på det område, der er omfattet af nærværende direktiv.

Artikel 50

1.   Artikel 152, stk. 8-14, i direktiv 2006/.../EF finder tilsvarende anvendelse på nærværende direktiv med forbehold af følgende bestemmelser, der finder anvendelse, når skønsbeføjelsen i artikel 152, stk. 8, i direktiv 2006/.../EF udøves:

| a) | henvisninger i bilag II, punkt 7, i nærværende direktiv til direktiv 2006/.../EF gælder som henvisninger til direktiv 2000/12/EF i den form, det havde før den 1. januar 2007, og |
| --- | --- |

a)

henvisninger i bilag II, punkt 7, i nærværende direktiv til direktiv 2006/.../EF gælder som henvisninger til direktiv 2000/12/EF i den form, det havde før den 1. januar 2007, og

| b) | bilag II, punkt 4, i nærværende direktiv finder anvendelse i den form, det havde før den 1. januar 2007. |
| --- | --- |

b)

bilag II, punkt 4, i nærværende direktiv finder anvendelse i den form, det havde før den 1. januar 2007.

2.   Artikel 157, stk. 2, i direktiv 2006/.../EF finder tilsvarende anvendelse med henblik på artikel 18 og 20 i nærværende direktiv.

Artikel 51

Senest den 1. januar 2011 vurderer Kommissionen anvendelsen af nærværende direktiv og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med eventuelle ændringsforslag.

Artikel 52

Direktiv 93/6/EØF, som ændret ved de direktiver, der er nævnt i bilag VIII, del A, ophæves, dog uden at medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag VIII, del B, anførte frister for gennemførelse i national lovgivning berøres heraf.

Henvisninger til de ophævede direktiver gælder som henvisninger til nærværende direktiv i overensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag IX.

Artikel 53

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 54

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ..., den

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 234 af 22.9.2005, s. 8.

1

(2)  EUT C 52 af 2.3.2005, s. 37

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 28.9.2005.

3

(4)  EFT L 141 af 11.6.1993, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/1/EF (EUT L 79 af 24.3.2005, s. 9).

4

(5)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

5

(6)  EUT L ...

6

(7)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EFT C 284 E af 21.11.2002, s. 115.

8

(9)  EUT L 35 af 11.2.2003, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

9

(10)  EFT L 9 af 15.1.2003, s. 3.

10

(11)  EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF (EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16).

11

(12)  EUT L 3 af 7.1.2004, s. 36.

12

(13)  Rådets direktiv 93/22/EØF af 10. maj 1993 om investeringsservice i forbindelse med værdipapirer (EFT L 141 af 11.6.1993, s. 27). Senest ændret ved direktiv 2002/87/EF.

13

BILAG I

BEREGNING AF KAPITALKRAV VED POSITIONSRISIKO

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Beregning af nettopositioner

| 1. | Overskuddet af instituttets lange (korte) positioner i forhold til dets korte (lange) positioner i samme aktier, gældsinstrumenter og konvertible værdipapirer og identiske finansielle futures, optioner, warrants og covered warrants er dets nettoposition i hvert af de forskellige instrumenter. Ved beregningen af nettopositionen tillader de kompetente myndigheder, at positioner i afledte instrumenter behandles som angivet i punkt 4-7 nedenfor som positioner i de underliggende (eller teoretiske) værdipapirer. Der tages ikke hensyn til institutters beholdninger af egne gældsinstrumenter ved beregningen af den specifikke risiko, jf. punkt 14. |
| --- | --- |

1.

Overskuddet af instituttets lange (korte) positioner i forhold til dets korte (lange) positioner i samme aktier, gældsinstrumenter og konvertible værdipapirer og identiske finansielle futures, optioner, warrants og covered warrants er dets nettoposition i hvert af de forskellige instrumenter. Ved beregningen af nettopositionen tillader de kompetente myndigheder, at positioner i afledte instrumenter behandles som angivet i punkt 4-7 nedenfor som positioner i de underliggende (eller teoretiske) værdipapirer. Der tages ikke hensyn til institutters beholdninger af egne gældsinstrumenter ved beregningen af den specifikke risiko, jf. punkt 14.

| 2. | Der beregnes ikke nettotal for konvertible værdipapirer og de modsvarende positioner i det underliggende instrument, medmindre de kompetente myndigheder fastsætter en fremgangsmåde, hvor sandsynligheden for, at et givet konvertibelt værdipapir ombyttes, tages i betragtning, eller der består et kapitalkrav, der dækker ethvert potentielt tab, som kunne forekomme ved ombytningen. |
| --- | --- |

2.

Der beregnes ikke nettotal for konvertible værdipapirer og de modsvarende positioner i det underliggende instrument, medmindre de kompetente myndigheder fastsætter en fremgangsmåde, hvor sandsynligheden for, at et givet konvertibelt værdipapir ombyttes, tages i betragtning, eller der består et kapitalkrav, der dækker ethvert potentielt tab, som kunne forekomme ved ombytningen.

| 3. | Alle nettopositioner omregnes, uanset fortegn, dagligt til instituttets indberetningsvaluta til gældende spotmarkedskurs inden sammenlægning. |
| --- | --- |

3.

Alle nettopositioner omregnes, uanset fortegn, dagligt til instituttets indberetningsvaluta til gældende spotmarkedskurs inden sammenlægning.

Særlige instrumenter

| 4. | Rentefutures, forward rate agreements (FRA-kontrakter) og terminsforpligtelser til køb eller salg af gældinstrumenter behandles som kombinationer af lange og korte positioner. En lang rentefuture-position behandles således som en kombination af et indlån, der forfalder på leveringstidspunktet for future-kontrakten, og en besiddelse af et aktiv med samme forfaldsdato som det underliggende instrument eller den underliggende teoretiske position bag den pågældende future-kontrakt. På samme måde behandles en solgt FRA-kontrakt som en lang position med forfaldsdato på afregningstidspunktet plus kontraktperioden og som en kort position, der forfalder på afregningstidspunktet. Såvel indlåns- som aktivbeholdningen skal opføres i den første kategori i tabel 1 i punkt 14 med henblik på at beregne kapitalkravet til dækning af den specifikke risiko for rentefutures og FRA-kontrakter. En terminsforpligtelse til køb af et gældinstrument behandles som en kombination af et indlån, der forfalder på leveringstidspunktet, og en lang (spot) position i selve gældinstrumentet. Indlånet medtages i den første kategori i tabel 1 i punkt 14 med henblik på beregning af specifik risiko og gældinstrumentet i den relevante kolonne i samme tabel.
  De kompetente myndigheder kan tillade, at kapitalkravet for en børshandlet future svarer til den margen, der kræves af børsen, hvis de er sikre på, at det er et nøjagtigt mål for den risiko, der er forbundet med den pågældende future, og at det mindst svarer til det kapitalkrav for en future, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V. De kompetente myndigheder kan også tillade, at kapitalkravet for en OTC-kontrakt baseret på afledte instrumenter af den type, der er henvist til i dette punkt, og som cleares på et clearinginstitut, der er anerkendt af dem, svarer til den margen, der kræves af clearinginstituttet, hvis de er sikre på, at det er et nøjagtigt mål for den risiko, der er forbundet med den kontrakt, der er baseret på afledte instrumenter, og at det mindst svarer til det kapitalkrav for den pågældende kontrakt, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V.
  I dette afsnit forstås ved en »lang position« en position, hvori et institut har fastlagt den rente, det vil modtage på et tidspunkt i fremtiden, og ved en »kort position« en position, hvori instituttet har fastlagt den rente, det skal betale på et tidspunkt i fremtiden. |
| --- | --- |

4.

Rentefutures, forward rate agreements (FRA-kontrakter) og terminsforpligtelser til køb eller salg af gældinstrumenter behandles som kombinationer af lange og korte positioner. En lang rentefuture-position behandles således som en kombination af et indlån, der forfalder på leveringstidspunktet for future-kontrakten, og en besiddelse af et aktiv med samme forfaldsdato som det underliggende instrument eller den underliggende teoretiske position bag den pågældende future-kontrakt. På samme måde behandles en solgt FRA-kontrakt som en lang position med forfaldsdato på afregningstidspunktet plus kontraktperioden og som en kort position, der forfalder på afregningstidspunktet. Såvel indlåns- som aktivbeholdningen skal opføres i den første kategori i tabel 1 i punkt 14 med henblik på at beregne kapitalkravet til dækning af den specifikke risiko for rentefutures og FRA-kontrakter. En terminsforpligtelse til køb af et gældinstrument behandles som en kombination af et indlån, der forfalder på leveringstidspunktet, og en lang (spot) position i selve gældinstrumentet. Indlånet medtages i den første kategori i tabel 1 i punkt 14 med henblik på beregning af specifik risiko og gældinstrumentet i den relevante kolonne i samme tabel.

De kompetente myndigheder kan tillade, at kapitalkravet for en børshandlet future svarer til den margen, der kræves af børsen, hvis de er sikre på, at det er et nøjagtigt mål for den risiko, der er forbundet med den pågældende future, og at det mindst svarer til det kapitalkrav for en future, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V. De kompetente myndigheder kan også tillade, at kapitalkravet for en OTC-kontrakt baseret på afledte instrumenter af den type, der er henvist til i dette punkt, og som cleares på et clearinginstitut, der er anerkendt af dem, svarer til den margen, der kræves af clearinginstituttet, hvis de er sikre på, at det er et nøjagtigt mål for den risiko, der er forbundet med den kontrakt, der er baseret på afledte instrumenter, og at det mindst svarer til det kapitalkrav for den pågældende kontrakt, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V.

I dette afsnit forstås ved en »lang position« en position, hvori et institut har fastlagt den rente, det vil modtage på et tidspunkt i fremtiden, og ved en »kort position« en position, hvori instituttet har fastlagt den rente, det skal betale på et tidspunkt i fremtiden.

| 5. | Optioner baseret på renter, gældsinstrumenter, aktier, aktieindekser, finansielle futures, swaps og fremmede valutaer behandles med henblik på dette bilag, som om de var positioner af samme værdi som det underliggende instrument, som optionen vedrører, multipliceret med delta. De kan modregnes med en hvilken som helst modsvarende position i samme underliggende værdipapirer eller afledte instrumenter. Det anvendte delta er det, der gælder for den pågældende børs, det, der er beregnet af de kompetente myndigheder, eller, hvor et sådant ikke findes, eller for OTC-optioner, det, der beregnes af instituttet selv, såfremt de kompetente myndigheder finder den model, der anvendes af instituttet, rimelig.
  De kompetente myndigheder kan imidlertid også foreskrive, at institutter beregner deres deltaer efter en metode, der angives af de kompetente myndigheder.
  Der skal være sikkerhed for øvrige risici i forbindelse med optioner ud over deltarisikoen. De kompetente myndigheder kan tillade, at kapitalkravet for en udstedt børshandlet option sættes som lig med den af børsen krævede margen, hvis de er sikre på, at den er et nøjagtigt mål for den med optionen forbundne risiko, og at den mindst svarer til det kapitalkrav for en option, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V. De kompetente myndigheder kan også tillade, at kapitalkravet for en OTC-option, som cleares på et clearinginstitut, der er anerkendt af dem, svarer til den margen, der kræves af clearinginstituttet, hvis de er sikre på, at den er et nøjagtigt mål for den med optionen forbundne risiko, og at den mindst svarer til det kapitalkrav for en OTC-option, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V. Derudover kan de tillade, at kapitalkravet for en erhvervet børshandlet option eller OTC-option er det samme som for det underliggende instrument, dog med den begrænsning, at det deraf følgende kapitalkrav ikke må overstige optionens markedsværdi. Kapitalkravet for en udstedt OTC-option fastsættes i forhold til det underliggende instrument. |
| --- | --- |

5.

Optioner baseret på renter, gældsinstrumenter, aktier, aktieindekser, finansielle futures, swaps og fremmede valutaer behandles med henblik på dette bilag, som om de var positioner af samme værdi som det underliggende instrument, som optionen vedrører, multipliceret med delta. De kan modregnes med en hvilken som helst modsvarende position i samme underliggende værdipapirer eller afledte instrumenter. Det anvendte delta er det, der gælder for den pågældende børs, det, der er beregnet af de kompetente myndigheder, eller, hvor et sådant ikke findes, eller for OTC-optioner, det, der beregnes af instituttet selv, såfremt de kompetente myndigheder finder den model, der anvendes af instituttet, rimelig.

De kompetente myndigheder kan imidlertid også foreskrive, at institutter beregner deres deltaer efter en metode, der angives af de kompetente myndigheder.

Der skal være sikkerhed for øvrige risici i forbindelse med optioner ud over deltarisikoen. De kompetente myndigheder kan tillade, at kapitalkravet for en udstedt børshandlet option sættes som lig med den af børsen krævede margen, hvis de er sikre på, at den er et nøjagtigt mål for den med optionen forbundne risiko, og at den mindst svarer til det kapitalkrav for en option, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V. De kompetente myndigheder kan også tillade, at kapitalkravet for en OTC-option, som cleares på et clearinginstitut, der er anerkendt af dem, svarer til den margen, der kræves af clearinginstituttet, hvis de er sikre på, at den er et nøjagtigt mål for den med optionen forbundne risiko, og at den mindst svarer til det kapitalkrav for en OTC-option, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V. Derudover kan de tillade, at kapitalkravet for en erhvervet børshandlet option eller OTC-option er det samme som for det underliggende instrument, dog med den begrænsning, at det deraf følgende kapitalkrav ikke må overstige optionens markedsværdi. Kapitalkravet for en udstedt OTC-option fastsættes i forhold til det underliggende instrument.

| 6. | Warrants vedrørende gældsinstrumenter eller aktier behandles på samme måde som beskrevet for optioner i punkt 5. |
| --- | --- |

6.

Warrants vedrørende gældsinstrumenter eller aktier behandles på samme måde som beskrevet for optioner i punkt 5.

| 7. | Swaps behandles med henblik på renterisiko på samme måde som instrumenter, der balanceføres. En renteswap, i henhold til hvilken et institut modtager variabel rente og betaler fast rente, behandles som en lang position i et variabelt forrentet instrument med en løbetid lig med perioden indtil næste rentefastsættelse og en kort position i et fastforrentet instrument med samme løbetid som swappen selv. |
| --- | --- |

7.

Swaps behandles med henblik på renterisiko på samme måde som instrumenter, der balanceføres. En renteswap, i henhold til hvilken et institut modtager variabel rente og betaler fast rente, behandles som en lang position i et variabelt forrentet instrument med en løbetid lig med perioden indtil næste rentefastsættelse og en kort position i et fastforrentet instrument med samme løbetid som swappen selv.

A.   Afdækningssælgerens opgørelse

| 8. | Ved beregning af kapitalkravet til markedsrisikoen for den part, som påtager sig kreditrisikoen (»afdækningssælger«), anvendes kreditderivatkontraktens nominelle værdi, medmindre andet er anført. Ved beregning af den specifikke risikobyrde for andet end »total return swap« anvendes kreditderivatkontraktens løbetid i stedet for forpligtelsens løbetid. Positionerne bestemmes som følger:






  i) | En »total return swap« medfører en lang position i den generelle markedsrisiko ved referenceforpligtelsen og en kort position i den generelle markedsrisiko ved en statsobligation, der har en løbetid svarende til perioden indtil næste rentefastsættelse, og som tildeles en risikovægtning på 0 % i henhold til bilag VI i direktiv 2006/.../EF. Den medfører også en lang position i den specifikke risiko ved referenceforpligtelsen. |
| --- | --- | --- |

8.

Ved beregning af kapitalkravet til markedsrisikoen for den part, som påtager sig kreditrisikoen (»afdækningssælger«), anvendes kreditderivatkontraktens nominelle værdi, medmindre andet er anført. Ved beregning af den specifikke risikobyrde for andet end »total return swap« anvendes kreditderivatkontraktens løbetid i stedet for forpligtelsens løbetid. Positionerne bestemmes som følger:

i)

En »total return swap« medfører en lang position i den generelle markedsrisiko ved referenceforpligtelsen og en kort position i den generelle markedsrisiko ved en statsobligation, der har en løbetid svarende til perioden indtil næste rentefastsættelse, og som tildeles en risikovægtning på 0 % i henhold til bilag VI i direktiv 2006/.../EF. Den medfører også en lang position i den specifikke risiko ved referenceforpligtelsen.

| ii) | En »credit default swap« medfører ikke nogen position i den generelle markedsrisiko. Hvad angår den specifikke risiko, skal instituttet registrere en syntetisk lang position i referenceenhedens forpligtelse, medmindre derivatet er vurderet eksternt og opfylder betingelserne for en kvalificeret udsteder. I så fald registreres der en lang position i derivatet. Hvis der skal betales præmier eller renter af produktet, skal disse pengestrømme fremlægges som en teoretisk position i statsobligationer. |
| --- | --- |

ii)

En »credit default swap« medfører ikke nogen position i den generelle markedsrisiko. Hvad angår den specifikke risiko, skal instituttet registrere en syntetisk lang position i referenceenhedens forpligtelse, medmindre derivatet er vurderet eksternt og opfylder betingelserne for en kvalificeret udsteder. I så fald registreres der en lang position i derivatet. Hvis der skal betales præmier eller renter af produktet, skal disse pengestrømme fremlægges som en teoretisk position i statsobligationer.

| iii) | En »credit linked note« med et enkelt navn medfører en lang position i den generelle markedsrisiko ved selve noten som et rentesatsprodukt. Hvad den specifikke risiko angår, opstår der en syntetisk lang position i referenceenhedens forpligtelse. Endvidere opstår der en yderligere lang position i udstederen af noten. Hvis en »credit linked note« har en ekstern vurdering og opfylder betingelserne for kvalificeret emittent, er det kun nødvendigt at registrere en enkelt lang position med den specifikke risiko på udstederen af noten. |
| --- | --- |

iii)

En »credit linked note« med et enkelt navn medfører en lang position i den generelle markedsrisiko ved selve noten som et rentesatsprodukt. Hvad den specifikke risiko angår, opstår der en syntetisk lang position i referenceenhedens forpligtelse. Endvidere opstår der en yderligere lang position i udstederen af noten. Hvis en »credit linked note« har en ekstern vurdering og opfylder betingelserne for kvalificeret emittent, er det kun nødvendigt at registrere en enkelt lang position med den specifikke risiko på udstederen af noten.

| iv) | Foruden en lang position i den specifikke risiko for udstederen af noten medfører en »credit linked note« med flere navne med forholdsmæssig beskyttelse en position i hver referenceenhed, og det samlede nominelle kontraktbeløb fordeles på de forskellige positioner afhængigt af, hvor stor en del af det samlede teoretiske beløb hvert engagement i referenceenheden udgør. Hvis der kan vælges mere end én forpligtelse i en referenceenhed, bestemmes den specifikke risiko af, hvilken forpligtelse der har den højeste risikovægtning.
  Hvis en »credit linked note« med flere navne har en ekstern vurdering og i øvrigt opfylder betingelserne for kvalificeret emittent, er det kun nødvendigt at registrere en enkelt lang position med notens specifikke risiko, og |
| --- | --- |

iv)

Foruden en lang position i den specifikke risiko for udstederen af noten medfører en »credit linked note« med flere navne med forholdsmæssig beskyttelse en position i hver referenceenhed, og det samlede nominelle kontraktbeløb fordeles på de forskellige positioner afhængigt af, hvor stor en del af det samlede teoretiske beløb hvert engagement i referenceenheden udgør. Hvis der kan vælges mere end én forpligtelse i en referenceenhed, bestemmes den specifikke risiko af, hvilken forpligtelse der har den højeste risikovægtning.

Hvis en »credit linked note« med flere navne har en ekstern vurdering og i øvrigt opfylder betingelserne for kvalificeret emittent, er det kun nødvendigt at registrere en enkelt lang position med notens specifikke risiko, og

| v) | Et »first-asset-to-default kreditderivat« medfører en position for det nominelle beløb i hver referenceenheds forpligtelse. Hvis den maksimale kreditbegivenhedsbetaling er mindre end kapitalkravet ifølge metoden i første punktum i dette punkt, kan det maksimale betalingsbeløb udgøre kapitalkravet ved den specifikke risiko.
  Et »second-asset-to-default kreditderivat« medfører en position for det nominelle beløb i forpligtelsen for hver referenceenhed minus én (enheden med det laveste specifikke kapitalkrav). Hvis den maksimale kreditbegivenhedsbetaling er mindre end kapitalkravet ifølge metoden i første punktum i dette punkt, kan det maksimale betalingsbeløb udgøre kapitalkravet ved den specifikke risiko.
  Hvis et »first- eller second-asset-to-default kreditderivat« har en ekstern vurdering og i øvrigt opfylder betingelserne for kvalificerede udstedere, skal afdækningssælgeren kun beregne en enkelt specifik risiko, som afspejler derivatets vurdering. |
| --- | --- |

v)

Et »first-asset-to-default kreditderivat« medfører en position for det nominelle beløb i hver referenceenheds forpligtelse. Hvis den maksimale kreditbegivenhedsbetaling er mindre end kapitalkravet ifølge metoden i første punktum i dette punkt, kan det maksimale betalingsbeløb udgøre kapitalkravet ved den specifikke risiko.

Et »second-asset-to-default kreditderivat« medfører en position for det nominelle beløb i forpligtelsen for hver referenceenhed minus én (enheden med det laveste specifikke kapitalkrav). Hvis den maksimale kreditbegivenhedsbetaling er mindre end kapitalkravet ifølge metoden i første punktum i dette punkt, kan det maksimale betalingsbeløb udgøre kapitalkravet ved den specifikke risiko.

Hvis et »first- eller second-asset-to-default kreditderivat« har en ekstern vurdering og i øvrigt opfylder betingelserne for kvalificerede udstedere, skal afdækningssælgeren kun beregne en enkelt specifik risiko, som afspejler derivatets vurdering.

B.   Afdækningskøberens opgørelse

Hvad angår den part, som overfører kreditrisikoen (»afdækningskøberen«), opgøres positionerne som de omvendte af afdækningssælgerens, undtagen en »credit linked note« (som ikke medfører nogen kort position i udstederen). Hvis der på et givet tidspunkt foreligger en call option sammen med en »step-up«, betragtes dette tidspunkt som afdækningens udløbstidspunkt. Hvad angår kreditderivater af typen »nth to default«, kan afdækningskøbere modregne specifik risiko for n-1 af de underliggende værdipapirer (dvs. n-1 aktiver med laveste specifikke risikovægtning).

| 9. | Institutter, der foretager værdiansættelse til markedsværdi og beregner renterisiciene i forbindelse med de afledte instrumenter som omhandlet i punkt 4-7 på basis af nutidsværdien af fremtidige betalinger, kan anvende følsomhedsmodeller til at beregne ovennævnte positioner og skal anvende dem for obligationer, der amortiseres i løbet af deres restløbetid og ikke via en samlet tilbagebetaling af hovedstolen ved obligationens udløbstidspunkt. Såvel modellen som instituttets anvendelse heraf skal godkendes af de kompetente myndigheder. Disse modeller skal resultere i positioner, som har samme følsomhed over for ændringer i renten som de underliggende pengestrømme. Denne følsomhed skal vurderes ud fra uafhængige bevægelser i udvalgte punkter på rentekurven med mindst ét følsomhedspunkt i hvert af de i tabel 2 i punkt 20 viste løbetidsbånd. Positionerne skal indgå i beregningen af kapitalkravene efter bestemmelserne i punkt 17-32. |
| --- | --- |

9.

Institutter, der foretager værdiansættelse til markedsværdi og beregner renterisiciene i forbindelse med de afledte instrumenter som omhandlet i punkt 4-7 på basis af nutidsværdien af fremtidige betalinger, kan anvende følsomhedsmodeller til at beregne ovennævnte positioner og skal anvende dem for obligationer, der amortiseres i løbet af deres restløbetid og ikke via en samlet tilbagebetaling af hovedstolen ved obligationens udløbstidspunkt. Såvel modellen som instituttets anvendelse heraf skal godkendes af de kompetente myndigheder. Disse modeller skal resultere i positioner, som har samme følsomhed over for ændringer i renten som de underliggende pengestrømme. Denne følsomhed skal vurderes ud fra uafhængige bevægelser i udvalgte punkter på rentekurven med mindst ét følsomhedspunkt i hvert af de i tabel 2 i punkt 20 viste løbetidsbånd. Positionerne skal indgå i beregningen af kapitalkravene efter bestemmelserne i punkt 17-32.

| 10. | Institutter, som ikke anvender modellerne i punkt 9, kan i stedet for med de kompetente myndigheders samtykke behandle positioner i de i punkt 4-7 omhandlede afledte instrumenter som fuldt ud modsvarende, hvis de mindst opfylder følgende krav:






  a) | positionerne har samme værdi og er angivet i samme valuta |
| --- | --- | --- |

10.

Institutter, som ikke anvender modellerne i punkt 9, kan i stedet for med de kompetente myndigheders samtykke behandle positioner i de i punkt 4-7 omhandlede afledte instrumenter som fuldt ud modsvarende, hvis de mindst opfylder følgende krav:

a)

positionerne har samme værdi og er angivet i samme valuta

| b) | referencesatsen (for positioner med variabel rente) eller pålydende rente (for positioner med fast rente) svarer nøje til hinanden, og |
| --- | --- |

b)

referencesatsen (for positioner med variabel rente) eller pålydende rente (for positioner med fast rente) svarer nøje til hinanden, og

| c) | den førstkommende renteberegningsdato eller, for positioner med fast afkast, restløbetiden er underkastet følgende begrænsninger:






  i) | mindre end en måned fremme: samme dag |
| --- | --- | --- |

c)

den førstkommende renteberegningsdato eller, for positioner med fast afkast, restløbetiden er underkastet følgende begrænsninger:

i)

mindre end en måned fremme: samme dag

| ii) | mellem en måned og et år fremme: inden for syv dage, og |
| --- | --- |

ii)

mellem en måned og et år fremme: inden for syv dage, og

| iii) | mere end et år fremme: inden for tredive dage. |
| --- | --- |

iii)

mere end et år fremme: inden for tredive dage.

| 11. | Overdrageren af værdipapirer eller af garanterede rettigheder til at erhverve værdipapirer under en genkøbsaftale og udlåneren af værdipapirer i en værdipapirudlånstransaktion skal medtage værdipapirerne i beregningen af sit kapitalkrav i medfør af dette bilag, såfremt de opfylder de i artikel 11 nævnte krav. |
| --- | --- |

11.

Overdrageren af værdipapirer eller af garanterede rettigheder til at erhverve værdipapirer under en genkøbsaftale og udlåneren af værdipapirer i en værdipapirudlånstransaktion skal medtage værdipapirerne i beregningen af sit kapitalkrav i medfør af dette bilag, såfremt de opfylder de i artikel 11 nævnte krav.

Specifikke og generelle risici

| 12. | Positionsrisikoen i forbindelse med et handlet gældsinstrument eller en handlet aktie (eller afledte instrumenter af sådanne værdipapirer) opdeles i to komponenter med henblik på at beregne, hvor stor en kapital der kræves for at dække den pågældende risiko. Den ene komponent er dens specifikke risikokomponent — dvs. risikoen for kursændringer for det pågældende instrument på grund af faktorer, der står i forbindelse med emittenten eller for afledte instrumenter emittenten af det underliggende instrument. Den anden komponent dækker den generelle risiko — dvs. risikoen for en kursændring for instrumentet, der (for handlede gældsinstrumenter eller afledte instrumenter heraf) skyldes en ændring i rentesatserne eller (for aktier eller aktie afledte instrumenter) større bevægelser på aktiemarkedet, der ikke står i forbindelse med særlige forhold vedrørende de enkelte værdipapirer. |
| --- | --- |

12.

Positionsrisikoen i forbindelse med et handlet gældsinstrument eller en handlet aktie (eller afledte instrumenter af sådanne værdipapirer) opdeles i to komponenter med henblik på at beregne, hvor stor en kapital der kræves for at dække den pågældende risiko. Den ene komponent er dens specifikke risikokomponent — dvs. risikoen for kursændringer for det pågældende instrument på grund af faktorer, der står i forbindelse med emittenten eller for afledte instrumenter emittenten af det underliggende instrument. Den anden komponent dækker den generelle risiko — dvs. risikoen for en kursændring for instrumentet, der (for handlede gældsinstrumenter eller afledte instrumenter heraf) skyldes en ændring i rentesatserne eller (for aktier eller aktie afledte instrumenter) større bevægelser på aktiemarkedet, der ikke står i forbindelse med særlige forhold vedrørende de enkelte værdipapirer.

HANDLEDE GÆLDSINSTRUMENTER

| 13. | Nettopositioner klassificeres efter pålydende valuta og beregner kapitalkravet for den specifikke og generelle risiko for hver enkelt valuta separat. |
| --- | --- |

13.

Nettopositioner klassificeres efter pålydende valuta og beregner kapitalkravet for den specifikke og generelle risiko for hver enkelt valuta separat.

Specifik risiko

| 14. | Instituttet fordeler sine nettopositioner i handelsbeholdningen som beregnet i henhold til punkt 1 på de relevante kategorier i tabel 1 på grundlag af udsteder/skyldner, ekstern eller intern kreditvurdering og restløbetid og multiplicerer dem med de i tabellen anførte vægte. Instituttet adderer sine vægtede positioner (uanset om de er lange eller korte) for at beregne, hvilket kapitalgrundlag der kræves for at dække en specifik risiko.
  Tabel 1






  Kategorier | Specifikt risikokapitalkrav |
| --- | --- | --- |
| Gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af centralregeringer, udstedes af centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller medlemsstaternes regionale regeringer eller lokale myndigheder, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 1 eller tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF. | 0 % |
| Gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af centralregeringer, udstedes af centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller medlemsstaternes regionale regeringer eller lokale myndigheder, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 2 eller 3 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF og gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af institutter, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 1 eller 2 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF, og gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af institutter, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 3 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i bilag VI, del 1, punkt 28 i direktiv 2006/.../EF, og gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af virksomheder, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 1 eller 2 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF.
  Andre poster bestående af fordringer på kvalificerede udstedere som defineret i punkt 15. | 0,25 % (restløbetid højst seks måneder)
  1,00 % (restløbetid fra over seks måneder til og med 24 måneder)
  1,60 % (restløbetid over 24 måneder) |
| Gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af centralregeringer, udstedes af centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller medlemsstaternes regionale regeringer eller lokale myndigheder eller institutter, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 4 eller 5 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF, og gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af institutter, som vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 3 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i bilag VI, del 1, punkt 26 i direktiv 2006/.../EF, og gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af virksomheder, som vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 3 eller 4 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF.
  Engagementer, for hvilke der ikke foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget ECAI. | 8 % |
| Gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af centralregeringer, udstedes af centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller medlemsstaternes regionale regeringer eller lokale myndigheder eller institutter, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 6 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF, og gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af virksomheder, som vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 5 eller 6 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF. | 12 % |

14.

Instituttet fordeler sine nettopositioner i handelsbeholdningen som beregnet i henhold til punkt 1 på de relevante kategorier i tabel 1 på grundlag af udsteder/skyldner, ekstern eller intern kreditvurdering og restløbetid og multiplicerer dem med de i tabellen anførte vægte. Instituttet adderer sine vægtede positioner (uanset om de er lange eller korte) for at beregne, hvilket kapitalgrundlag der kræves for at dække en specifik risiko.

Tabel 1

Kategorier

Specifikt risikokapitalkrav

Gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af centralregeringer, udstedes af centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller medlemsstaternes regionale regeringer eller lokale myndigheder, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 1 eller tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF.

0 %

Gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af centralregeringer, udstedes af centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller medlemsstaternes regionale regeringer eller lokale myndigheder, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 2 eller 3 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF og gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af institutter, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 1 eller 2 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF, og gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af institutter, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 3 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i bilag VI, del 1, punkt 28 i direktiv 2006/.../EF, og gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af virksomheder, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 1 eller 2 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF.

Andre poster bestående af fordringer på kvalificerede udstedere som defineret i punkt 15.

0,25 % (restløbetid højst seks måneder)

1,00 % (restløbetid fra over seks måneder til og med 24 måneder)

1,60 % (restløbetid over 24 måneder)

Gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af centralregeringer, udstedes af centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller medlemsstaternes regionale regeringer eller lokale myndigheder eller institutter, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 4 eller 5 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF, og gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af institutter, som vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 3 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i bilag VI, del 1, punkt 26 i direktiv 2006/.../EF, og gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af virksomheder, som vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 3 eller 4 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF.

Engagementer, for hvilke der ikke foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et udpeget ECAI.

8 %

Gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af centralregeringer, udstedes af centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller medlemsstaternes regionale regeringer eller lokale myndigheder eller institutter, der vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 6 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF, og gældsværdipapirer, som udstedes eller garanteres af virksomheder, som vil kunne henføres til kreditkvalitetstrin 5 eller 6 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF.

12 %

I forbindelse med institutter, der anvender reglerne om risikovægtning af engagementer i artikel 84-89 i direktiv 2006/.../EF, skal den låntager, engagementet vedrører, med henblik på at henføre engagementet til et kreditkvalitetstrin tildeles en intern rating, hvor sandsynligheden for misligholdelse (PD) højst svarer til den, der er knyttet til det relevante kreditkvalitetstrin i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer med virksomheder i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF.

Instrumenter, der er udstedt af ikke-kvalificerede udstedere, pålægges et specifikt risikokapitalkrav på 8 % eller 12 % i henhold til tabel 1. De kompetente myndigheder kan kræve, at institutterne tillægger sådanne instrumenter en højere specifik risikovægtning, og/eller at de afviser modregning af sådanne instrumenter og eventuelle andre gældsinstrumenter med henblik på at fastlægge omfanget af den generelle markedsrisiko.

Securitisationsengagementer, som ville være omfattet af et fradrag, jf. artikel 66, stk. 2, i direktiv 2006/.../EF eller risikovægtet med 1 250 % i henhold til del 4 i bilag IX, til samme direktiv, pålægges et kapitalkrav, som ikke er mindre end det, som fastsættes i henhold til disse fremgangsmåder. Likviditetsfaciliteter uden rating pålægges et kapitalkrav, som ikke er mindre end det, som fastsættes i del 4 i bilag IX, til direktiv 2006/.../EF.

| 15. | Ved anvendelse af punkt 14 forstås ved fordringer på kvalificerede udstedere:






  a) | lange og korte positioner i aktiver, der er berettiget til en kreditvurdering, der som minimum svarer til »investment grade« i den konverteringsproces, der beskrives i direktiv 2006/.../EF, afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, underafdeling 1 |
| --- | --- | --- |

15.

Ved anvendelse af punkt 14 forstås ved fordringer på kvalificerede udstedere:

a)

lange og korte positioner i aktiver, der er berettiget til en kreditvurdering, der som minimum svarer til »investment grade« i den konverteringsproces, der beskrives i direktiv 2006/.../EF, afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, underafdeling 1

| b) | lange og korte positioner i aktiver, som på grund af udstederens solvens ikke har en misligholdelsesrisiko, som er højere end de i punkt a) nævnte aktiver ifølge den metode, der beskrives i direktiv 2006/.../EF, afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, underafdeling 1 |
| --- | --- |

b)

lange og korte positioner i aktiver, som på grund af udstederens solvens ikke har en misligholdelsesrisiko, som er højere end de i punkt a) nævnte aktiver ifølge den metode, der beskrives i direktiv 2006/.../EF, afsnit V, kapitel 2, afdeling 3, underafdeling 1

| c) | lange og korte positioner i aktiver, for hvilke der ikke foreligger en kreditvurdering fra et udpeget eksternt kreditvurderingsinstitut, og som opfylder følgende betingelser:






  i) | de betragtes af institutterne som tilstrækkeligt likvide |
| --- | --- | --- |

c)

lange og korte positioner i aktiver, for hvilke der ikke foreligger en kreditvurdering fra et udpeget eksternt kreditvurderingsinstitut, og som opfylder følgende betingelser:

i)

de betragtes af institutterne som tilstrækkeligt likvide

| ii) | deres investeringskvalitet svarer efter instituttets eget skøn som et minimum til de aktiver, hvortil der henvises i litra a) |
| --- | --- |

ii)

deres investeringskvalitet svarer efter instituttets eget skøn som et minimum til de aktiver, hvortil der henvises i litra a)

| iii) | de handles på mindst ét reguleret marked i en medlemsstat eller på en fondsbørs i et tredjeland, såfremt denne børs anerkendes af den relevante medlemsstats kompetente myndigheder |
| --- | --- |

iii)

de handles på mindst ét reguleret marked i en medlemsstat eller på en fondsbørs i et tredjeland, såfremt denne børs anerkendes af den relevante medlemsstats kompetente myndigheder

| d) | lange og korte positioner i aktiver, der udstedes af institutter, som er omfattet af kapitalkravene i direktiv 2006/.../EF, der af de pågældende institutter betragtes som tilstrækkeligt likvide, og hvis investeringskvalitet efter instituttets eget skøn som et minimum svarer til de aktiver, hvortil der henvises i litra a) |
| --- | --- |

d)

lange og korte positioner i aktiver, der udstedes af institutter, som er omfattet af kapitalkravene i direktiv 2006/.../EF, der af de pågældende institutter betragtes som tilstrækkeligt likvide, og hvis investeringskvalitet efter instituttets eget skøn som et minimum svarer til de aktiver, hvortil der henvises i litra a)

| e) | værdipapirer udstedt af institutter, hvis kreditkvalitet skønnes mindst at svare til den, der er knyttet til kreditkvalitetstrin 2 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer med institutioner i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF, og som er underlagt ordninger for regulering og tilsyn, der svarer til dem, der er fastsat i dette direktiv. |
| --- | --- |

e)

værdipapirer udstedt af institutter, hvis kreditkvalitet skønnes mindst at svare til den, der er knyttet til kreditkvalitetstrin 2 i henhold til reglerne om risikovægtning af engagementer med institutioner i artikel 78-83 i direktiv 2006/.../EF, og som er underlagt ordninger for regulering og tilsyn, der svarer til dem, der er fastsat i dette direktiv.

Metoden til vurdering af gældsinstrumenterne kontrolleres af de kompetente myndigheder, som omstøder instituttets vurdering, hvis de finder, at de pågældende instrumenter indeholder en for høj grad af specifik risiko til at være fordringer på kvalificerede udstedere.

| 16. | De kompetente myndigheder forpligter instituttet til at anvende den højeste vægtning i tabel 1 (punkt 14) ved instrumenter med særlig risiko på grund af likviditetsudstederens utilstrækkelige solvens. |
| --- | --- |

16.

De kompetente myndigheder forpligter instituttet til at anvende den højeste vægtning i tabel 1 (punkt 14) ved instrumenter med særlig risiko på grund af likviditetsudstederens utilstrækkelige solvens.

Generel risiko

a)   Efter løbetid

| 17. | Proceduren for beregning af kapitalkrav til dækning af den generelle risiko omfatter to grundlæggende skridt. Først vægtes alle positioner efter løbetid (som forklaret i punkt 18) med henblik på at beregne den kapital, der er nødvendig for at dække dem. Dernæst nedsættes kapitalkravet, når en vægtet position indehaves sideløbende med en vægtet position med modsat fortegn i samme løbetidsbånd. Kapitalkravet vil også kunne nedsættes, når de vægtede positioner med modsat fortegn henhører under forskellige løbetidsbånd, idet nedsættelsen da vil afhænge såvel af, om de to positioner falder i samme zone eller ej, som af, hvilke zoner de henhører under. Der er i alt tre zoner (grupper af løbetidsbånd). |
| --- | --- |

17.

Proceduren for beregning af kapitalkrav til dækning af den generelle risiko omfatter to grundlæggende skridt. Først vægtes alle positioner efter løbetid (som forklaret i punkt 18) med henblik på at beregne den kapital, der er nødvendig for at dække dem. Dernæst nedsættes kapitalkravet, når en vægtet position indehaves sideløbende med en vægtet position med modsat fortegn i samme løbetidsbånd. Kapitalkravet vil også kunne nedsættes, når de vægtede positioner med modsat fortegn henhører under forskellige løbetidsbånd, idet nedsættelsen da vil afhænge såvel af, om de to positioner falder i samme zone eller ej, som af, hvilke zoner de henhører under. Der er i alt tre zoner (grupper af løbetidsbånd).

| 18. | Instituttet fordeler sine nettopositioner på de relevante løbetidsbånd i anden eller tredje kolonne i tabel 2 (punkt 20) alt efter behov. Det gøres på baggrund af restløbetiden for fast forrentede instrumenter og på grundlag af perioden indtil fastsættelsen af næste rentesats for andre instrumenter. Instituttet skelner endvidere med gældsinstrumenter med pålydende rente på 3 % og derover og gældsinstrumenter med en pålydende rente på under 3 % og anbringer dem i overensstemmelse hermed i enten anden eller tredje kolonne i tabel 2. Derefter multipliceres hver position med den vægt, der er anført for det pågældende løbetidsbånd i fjerde kolonne i tabel 2. |
| --- | --- |

18.

Instituttet fordeler sine nettopositioner på de relevante løbetidsbånd i anden eller tredje kolonne i tabel 2 (punkt 20) alt efter behov. Det gøres på baggrund af restløbetiden for fast forrentede instrumenter og på grundlag af perioden indtil fastsættelsen af næste rentesats for andre instrumenter. Instituttet skelner endvidere med gældsinstrumenter med pålydende rente på 3 % og derover og gældsinstrumenter med en pålydende rente på under 3 % og anbringer dem i overensstemmelse hermed i enten anden eller tredje kolonne i tabel 2. Derefter multipliceres hver position med den vægt, der er anført for det pågældende løbetidsbånd i fjerde kolonne i tabel 2.

| 19. | Derefter adderer instituttet de vægtede lange positioner og de vægtede korte positioner i hvert løbetidsbånd. Størrelsen af de førstnævnte, der matches af sidstnævnte i et givet løbetidsbånd, er den vægtede matchede position i det pågældende løbetidsbånd, medens den resterende lange eller korte position er den vægtede umatchede position i samme løbetidsbånd. Endelige beregnes summen af de vægtede matchede positioner i alle løbetidsbånd. |
| --- | --- |

19.

Derefter adderer instituttet de vægtede lange positioner og de vægtede korte positioner i hvert løbetidsbånd. Størrelsen af de førstnævnte, der matches af sidstnævnte i et givet løbetidsbånd, er den vægtede matchede position i det pågældende løbetidsbånd, medens den resterende lange eller korte position er den vægtede umatchede position i samme løbetidsbånd. Endelige beregnes summen af de vægtede matchede positioner i alle løbetidsbånd.

| 20. | Instituttet beregner summen af de vægtede umatchede lange positioner for de bånd, der indgår i hver af zonerne i tabel 2, med henblik på at beregne den vægtede umatchede lange position i hver enkelt zone. På samme måde beregnes summen af de vægtede umatchede korte positioner i hvert enkelt løbetidsbånd i en bestemt zone med henblik på at beregne den vægtede umatchede korte position i den pågældende zone. Den del af den vægtede umatchede lange position i en given zone, der matches af den vægtede umatchede korte position i samme zone, er den vægtede matchede position i den pågældende zone. Den del af den vægtede umatchede lange eller korte position i en zone, der ikke kan matches, er den vægtede umatchede position i den pågældende zone.
  Tabel 2









  Zoner | Løbetidsbånd | Vægt
  (%) | Forudsat renteændring
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pålydende rente på 3 % eller mere | Pålydende rente på under 3 % |
| 1 | 0 ≤ 1 md. | 0 ≤ 1 md. | 0,00 | — |
| > 1 ≤ 3 mdr. | > 1 ≤ 3 mdr. | 0,20 | 1,00 |
| > 3 ≤ 6 mdr. | > 3 ≤ 6 mdr. | 0,40 | 1,00 |
| > 6 ≤ 12 mdr. | > 6 ≤ 12 mdr. | 0,70 | 1,00 |
| 2 | > 1 ≤ 2 år | > 1,0 ≤ 1,9 år | 1,25 | 0,90 |
| > 2 ≤ 3 år | > 1,9 ≤ 2,8 år | 1,75 | 0,80 |
| > 3 ≤ 4 år | > 2,8 ≤ 3,6 år | 2,25 | 0,75 |
| 3 | > 4 ≤ 5 år | > 3,6 ≤ 4,3 år | 2,75 | 0,75 |
| > 5 ≤ 7 år | > 4,3 ≤ 5,7 år | 3,25 | 0,70 |
| > 7 ≤ 10 år | > 5,7 ≤ 7,3 år | 3,75 | 0,65 |
| > 10 ≤ 15 år | > 7,3 ≤ 9,3 år | 4,50 | 0,60 |
| > 15 ≤ 20 år | > 9,3 ≤ 10,6 år | 5,25 | 0,60 |
| > 20 år | > 10,6 ≤ 12,0 år | 6,00 | 0,60 |
| | > 12,0 ≤ 20,0 år | 8,00 | 0,60 |
| | > 20 år | 12,50 | 0,60 |

20.

Instituttet beregner summen af de vægtede umatchede lange positioner for de bånd, der indgår i hver af zonerne i tabel 2, med henblik på at beregne den vægtede umatchede lange position i hver enkelt zone. På samme måde beregnes summen af de vægtede umatchede korte positioner i hvert enkelt løbetidsbånd i en bestemt zone med henblik på at beregne den vægtede umatchede korte position i den pågældende zone. Den del af den vægtede umatchede lange position i en given zone, der matches af den vægtede umatchede korte position i samme zone, er den vægtede matchede position i den pågældende zone. Den del af den vægtede umatchede lange eller korte position i en zone, der ikke kan matches, er den vægtede umatchede position i den pågældende zone.

Tabel 2

Zoner

Løbetidsbånd

Vægt

(%)

Forudsat renteændring

(%)

Pålydende rente på 3 % eller mere

Pålydende rente på under 3 %

1

0 ≤ 1 md.

0 ≤ 1 md.

0,00

—

> 1 ≤ 3 mdr.

> 1 ≤ 3 mdr.

0,20

1,00

> 3 ≤ 6 mdr.

> 3 ≤ 6 mdr.

0,40

1,00

> 6 ≤ 12 mdr.

> 6 ≤ 12 mdr.

0,70

1,00

2

> 1 ≤ 2 år

> 1,0 ≤ 1,9 år

1,25

0,90

> 2 ≤ 3 år

> 1,9 ≤ 2,8 år

1,75

0,80

> 3 ≤ 4 år

> 2,8 ≤ 3,6 år

2,25

0,75

3

> 4 ≤ 5 år

> 3,6 ≤ 4,3 år

2,75

0,75

> 5 ≤ 7 år

> 4,3 ≤ 5,7 år

3,25

0,70

> 7 ≤ 10 år

> 5,7 ≤ 7,3 år

3,75

0,65

> 10 ≤ 15 år

> 7,3 ≤ 9,3 år

4,50

0,60

> 15 ≤ 20 år

> 9,3 ≤ 10,6 år

5,25

0,60

> 20 år

> 10,6 ≤ 12,0 år

6,00

0,60

> 12,0 ≤ 20,0 år

8,00

0,60

> 20 år

12,50

0,60

| 21. | Størrelsen af den vægtede umatchede lange (korte) position i zone 1, der matches af den vægtede umatchede korte (lange) position i zone 2, beregnes derefter. Der er henvist til den i punkt 25 som den vægtede matchede position mellem zone 1 og 2. Samme beregning foretages derefter for den del af den vægtede umatchede position i zone 2, der resterer, og den vægtede umatchede position i zone 3 med henblik på at beregne den vægtede matchede position mellem zone 2 og 3. |
| --- | --- |

21.

Størrelsen af den vægtede umatchede lange (korte) position i zone 1, der matches af den vægtede umatchede korte (lange) position i zone 2, beregnes derefter. Der er henvist til den i punkt 25 som den vægtede matchede position mellem zone 1 og 2. Samme beregning foretages derefter for den del af den vægtede umatchede position i zone 2, der resterer, og den vægtede umatchede position i zone 3 med henblik på at beregne den vægtede matchede position mellem zone 2 og 3.

| 22. | Hvis instituttet ønsker det, kan det vende rækkefølgen i punkt 21 om, således at den vægtede matchede position mellem zone 2 og 3 beregnes før beregningen af positionen mellem zone 1 og 2. |
| --- | --- |

22.

Hvis instituttet ønsker det, kan det vende rækkefølgen i punkt 21 om, således at den vægtede matchede position mellem zone 2 og 3 beregnes før beregningen af positionen mellem zone 1 og 2.

| 23. | Resten af den vægtede umatchede position i zone 1 matches derefter med det, der resterer i zone 3, efter at denne zone er blevet matchet med zone 2, hvorved den vægtede matchede position mellem zone 1 og 3 fremkommer. |
| --- | --- |

23.

Resten af den vægtede umatchede position i zone 1 matches derefter med det, der resterer i zone 3, efter at denne zone er blevet matchet med zone 2, hvorved den vægtede matchede position mellem zone 1 og 3 fremkommer.

| 24. | Efter de tre separate matchingberegninger i punkt 21, 22 og 23 adderes eventuelle restpositioner. |
| --- | --- |

24.

Efter de tre separate matchingberegninger i punkt 21, 22 og 23 adderes eventuelle restpositioner.

| 25. | Instituttets kapitalkrav beregnes som summen af:






  a) | 10 % af summen af de vægtede matchede positioner i alle løbetidsbånd |
| --- | --- | --- |

25.

Instituttets kapitalkrav beregnes som summen af:

a)

10 % af summen af de vægtede matchede positioner i alle løbetidsbånd

| b) | 40 % af den vægtede matchede position i zone 1 |
| --- | --- |

b)

40 % af den vægtede matchede position i zone 1

| c) | 30 % af den vægtede matchede position i zone 2 |
| --- | --- |

c)

30 % af den vægtede matchede position i zone 2

| d) | 30 % af den vægtede matchede position i zone 3 |
| --- | --- |

d)

30 % af den vægtede matchede position i zone 3

| e) | 40 % af den vægtede matchede position mellem zone 1 og 2 og mellem zone 2 og 3 (jf. punkt 21) |
| --- | --- |

e)

40 % af den vægtede matchede position mellem zone 1 og 2 og mellem zone 2 og 3 (jf. punkt 21)

| f) | 150 % af den vægtede matchede position mellem zone 1 og 3, og |
| --- | --- |

f)

150 % af den vægtede matchede position mellem zone 1 og 3, og

| g) | 100 % af de resterende vægtede umatchede positioner. |
| --- | --- |

g)

100 % af de resterende vægtede umatchede positioner.

b)   Efter varighed

| 26. | Ved beregningen af kapitalkravet til dækning af den generelle risiko, der er knyttet til institutternes handlede gældsinstrumenter, kan de kompetente myndigheder generelt eller i hvert enkelt tilfælde tillade, at institutterne anvender en metode, der afspejler varighed, i stedet for den metode, der er beskrevet i punkt 17-25, hvis de gør det konsekvent. |
| --- | --- |

26.

Ved beregningen af kapitalkravet til dækning af den generelle risiko, der er knyttet til institutternes handlede gældsinstrumenter, kan de kompetente myndigheder generelt eller i hvert enkelt tilfælde tillade, at institutterne anvender en metode, der afspejler varighed, i stedet for den metode, der er beskrevet i punkt 17-25, hvis de gør det konsekvent.

| 27. | Efter den metode, hvortil der henvises i punkt 26, beregner instituttet på grundlag af det fastforrentede gældsinstruments markedsværdi dets effektive rente, som er dets implicitte diskonteringssats. I tilfælde af instrumenter med variabel rente beregner instituttet på grundlag af hvert instruments markedsværdi dets effektive rente under forudsætning af, at hovedstolen forfalder på det tidspunkt, hvor renten kan ændres næste gang. |
| --- | --- |

27.

Efter den metode, hvortil der henvises i punkt 26, beregner instituttet på grundlag af det fastforrentede gældsinstruments markedsværdi dets effektive rente, som er dets implicitte diskonteringssats. I tilfælde af instrumenter med variabel rente beregner instituttet på grundlag af hvert instruments markedsværdi dets effektive rente under forudsætning af, at hovedstolen forfalder på det tidspunkt, hvor renten kan ændres næste gang.

| 28. | Instituttet beregner derefter den modificerede varighed for hvert gældsinstrument efter følgende formel: modificeret varighed = ((varighed (D))/(1 + r))







  D | = | ((Σt = 1
  m((t Ct)/((1 + r)t)))/(Σt = 1
  m((Ct)/((1 + r)t)))) |
| --- | --- | --- | --- |

28.

Instituttet beregner derefter den modificerede varighed for hvert gældsinstrument efter følgende formel: modificeret varighed = ((varighed (D))/(1 + r))

D

=

((Σt = 1
  m((t Ct)/((1 + r)t)))/(Σt = 1
  m((Ct)/((1 + r)t))))

hvor:

| r | = | effektiv rente (se punkt 25) |
| --- | --- | --- |
| Ct | = | kontant betaling på tidspunktet t |
| m | = | samlet løbetid (se punkt 25). |

r

=

effektiv rente (se punkt 25)

Ct

=

kontant betaling på tidspunktet t

m

=

samlet løbetid (se punkt 25).

| 29. | Instituttet placerer hvert af gældsinstrumenterne i den relevante zone i tabel 3. Det gør det på grundlag af den modificerede varighed af det enkelte instrument.
  Tabel 3







  Zoner | Modificeret varighed
  (i år) | Forudsat renteændring
  (i %) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | > 0 ≤ 1,0 | 1,0 |
| 2 | > 1,0 ≤ 3,6 | 0,85 |
| 3 | > 3,6 | 0,7 |

29.

Instituttet placerer hvert af gældsinstrumenterne i den relevante zone i tabel 3. Det gør det på grundlag af den modificerede varighed af det enkelte instrument.

Tabel 3

Zoner

Modificeret varighed

(i år)

Forudsat renteændring

(i %)

1

> 0 ≤ 1,0

1,0

2

> 1,0 ≤ 3,6

0,85

3

> 3,6

0,7

| 30. | Instituttet beregner derefter den varighedsvægtede position for hvert instrument ved at multiplicere markedsværdien med den modificerede varighed og med den forudsatte renteændring for et instrument med den pågældende modificerede varighed (se kolonne 3 i tabel 3). |
| --- | --- |

30.

Instituttet beregner derefter den varighedsvægtede position for hvert instrument ved at multiplicere markedsværdien med den modificerede varighed og med den forudsatte renteændring for et instrument med den pågældende modificerede varighed (se kolonne 3 i tabel 3).

| 31. | Instituttet skal beregne sine varighedsvægtede lange og korte positioner i hver enkelt zone. Førstnævntes størrelse, der matches med sidstnævnte i hver enkelt zone, er den varighedsvægtede matchede position i den pågældende zone.
  Instituttet beregner derefter den varighedsvægtede umatchede position i hver enkelt zone. Det følger derefter de fremgangsmåder, der er fastsat for vægtede umatchede positioner i punkt 21-24 ovenfor. |
| --- | --- |

31.

Instituttet skal beregne sine varighedsvægtede lange og korte positioner i hver enkelt zone. Førstnævntes størrelse, der matches med sidstnævnte i hver enkelt zone, er den varighedsvægtede matchede position i den pågældende zone.

Instituttet beregner derefter den varighedsvægtede umatchede position i hver enkelt zone. Det følger derefter de fremgangsmåder, der er fastsat for vægtede umatchede positioner i punkt 21-24 ovenfor.

| 32. | Instituttets kapitalkrav beregnes derefter som summen af:






  a) | 2 % af summen af den varighedsvægtede matchede position i hver zone |
| --- | --- | --- |

32.

Instituttets kapitalkrav beregnes derefter som summen af:

a)

2 % af summen af den varighedsvægtede matchede position i hver zone

| b) | 40 % af de varighedsvægtede matchede positioner mellem zone 1 og 2 og mellem zone 2 og 3 |
| --- | --- |

b)

40 % af de varighedsvægtede matchede positioner mellem zone 1 og 2 og mellem zone 2 og 3

| c) | 150 % af den varighedsvægtede matchede position mellem zone 1 og 3, og |
| --- | --- |

c)

150 % af den varighedsvægtede matchede position mellem zone 1 og 3, og

| d) | 100 % af de resterende varighedsvægtede umatchede positioner. |
| --- | --- |

d)

100 % af de resterende varighedsvægtede umatchede positioner.

AKTIER

| 33. | Instituttet adderer alle sine lange nettopositioner og alle sine korte nettopositioner i henhold til punkt 1. Summen af de to tal er dets samlede bruttoposition. Den del, hvormed den ene overstiger den anden, er instituttets samlede nettoposition. |
| --- | --- |

33.

Instituttet adderer alle sine lange nettopositioner og alle sine korte nettopositioner i henhold til punkt 1. Summen af de to tal er dets samlede bruttoposition. Den del, hvormed den ene overstiger den anden, er instituttets samlede nettoposition.

Specifik risiko

| 34. | Instituttet adderer alle sine lange nettopositioner og alle sine korte nettopositioner i henhold til punkt 1. Instituttet beregner kapitalkravet til dækning af den specifikke risiko som 4 % af sin samlede bruttoposition. |
| --- | --- |

34.

Instituttet adderer alle sine lange nettopositioner og alle sine korte nettopositioner i henhold til punkt 1. Instituttet beregner kapitalkravet til dækning af den specifikke risiko som 4 % af sin samlede bruttoposition.

| 35. | Uanset punkt 34 kan de kompetente myndigheder tillade, at kapitalkravet for specifik risiko er 2 % og ikke 4 % for et instituts aktiebeholdninger, der opfylder følgende betingelser:






  a) | aktierne må ikke være udstedt af emittenter, som kun har udstedt handlede gældsinstrumenter, som i øjeblikket falder ind under 8 % eller 12 % kravet i tabel 1 (punkt 14) eller et lavere krav, blot fordi de er garanteret eller sikret |
| --- | --- | --- |

35.

Uanset punkt 34 kan de kompetente myndigheder tillade, at kapitalkravet for specifik risiko er 2 % og ikke 4 % for et instituts aktiebeholdninger, der opfylder følgende betingelser:

a)

aktierne må ikke være udstedt af emittenter, som kun har udstedt handlede gældsinstrumenter, som i øjeblikket falder ind under 8 % eller 12 % kravet i tabel 1 (punkt 14) eller et lavere krav, blot fordi de er garanteret eller sikret

| b) | aktierne skal af de kompetente myndigheder bedømmes som meget likvide ud fra objektive kriterier, og |
| --- | --- |

b)

aktierne skal af de kompetente myndigheder bedømmes som meget likvide ud fra objektive kriterier, og

| c) | ingen enkelt position må udgøre mere end 5 % af værdien af instituttets samlede aktiebeholdning. |
| --- | --- |

c)

ingen enkelt position må udgøre mere end 5 % af værdien af instituttets samlede aktiebeholdning.

For så vidt angår litra c), kan de kompetente myndigheder tillade enkeltpositioner på op til 10 %, forudsat at positioner tilsammen ikke udgør mere end 50 % af beholdningen.

Generel risiko

| 36. | Kapitalkravet til dækning af den generelle risiko er 8 % af selskabets samlede nettoposition. |
| --- | --- |

36.

Kapitalkravet til dækning af den generelle risiko er 8 % af selskabets samlede nettoposition.

Aktieindeksfutures

| 37. | Aktieindeksfutures, deltaækvivalente instrumenter, der svarer til optioner baseret på aktieindeksfutures, og aktieindekser, i det følgende samlet benævnt aktieindeksfutures, kan opdeles i positioner i hver af de aktier, som indekset består af. Disse positioner kan behandles som underliggende positioner i de pågældende aktier og kan med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse modregnes i positioner med modsat fortegn i de underliggende aktier selv. |
| --- | --- |

37.

Aktieindeksfutures, deltaækvivalente instrumenter, der svarer til optioner baseret på aktieindeksfutures, og aktieindekser, i det følgende samlet benævnt aktieindeksfutures, kan opdeles i positioner i hver af de aktier, som indekset består af. Disse positioner kan behandles som underliggende positioner i de pågældende aktier og kan med forbehold af de kompetente myndigheders godkendelse modregnes i positioner med modsat fortegn i de underliggende aktier selv.

| 38. | De kompetente myndigheder sørger for, at et institut, der har modregnet sine positioner i en eller flere af de aktier, som udgør en aktieindeksfuture, med en eller flere positioner i selve kontrakten, har tilstrækkelig kapital til at dække risikoen for tab som følge af forskellen mellem udviklingen i futurekontraktens værdi og værdien af de aktier, som indekset består af; det samme gælder, når et institut har positioner med modsat fortegn i aktieindeksfutures, hvis løbetid og/eller sammensætning ikke er identiske. |
| --- | --- |

38.

De kompetente myndigheder sørger for, at et institut, der har modregnet sine positioner i en eller flere af de aktier, som udgør en aktieindeksfuture, med en eller flere positioner i selve kontrakten, har tilstrækkelig kapital til at dække risikoen for tab som følge af forskellen mellem udviklingen i futurekontraktens værdi og værdien af de aktier, som indekset består af; det samme gælder, når et institut har positioner med modsat fortegn i aktieindeksfutures, hvis løbetid og/eller sammensætning ikke er identiske.

| 39. | Uanset punkt 37 og 38 er aktieindeksfutures, der er børshandlede, og som efter de kompetente myndigheders opfattelse repræsenterer meget diversificerede indekser, omfattet af et kapitalkrav for dækningen af den generelle risiko på 8 %, men ikke af noget krav for dækningen af den specifikke risiko. Disse aktieindeksfutures indgår i beregningen af den samlede nettoposition i punkt 33, men der tages ikke hensyn til dem ved beregningen af den samlede bruttoposition i samme punkt. |
| --- | --- |

39.

Uanset punkt 37 og 38 er aktieindeksfutures, der er børshandlede, og som efter de kompetente myndigheders opfattelse repræsenterer meget diversificerede indekser, omfattet af et kapitalkrav for dækningen af den generelle risiko på 8 %, men ikke af noget krav for dækningen af den specifikke risiko. Disse aktieindeksfutures indgår i beregningen af den samlede nettoposition i punkt 33, men der tages ikke hensyn til dem ved beregningen af den samlede bruttoposition i samme punkt.

| 40. | Hvis en aktieindeksfuture ikke opdeles i underliggende positioner, behandles den, som om det drejede sig om en individuel aktie. Der kan imidlertid ses bort fra den specifikke risiko for den individuelle aktie, hvis den pågældende aktieindeksfuture er børshandlet og efter de kompetente myndigheders opfattelse repræsenterer et meget diversificeret indeks. |
| --- | --- |

40.

Hvis en aktieindeksfuture ikke opdeles i underliggende positioner, behandles den, som om det drejede sig om en individuel aktie. Der kan imidlertid ses bort fra den specifikke risiko for den individuelle aktie, hvis den pågældende aktieindeksfuture er børshandlet og efter de kompetente myndigheders opfattelse repræsenterer et meget diversificeret indeks.

DELTAGELSE I EMISSIONER

| 41. | For så vidt angår deltagelse i emissioner af gælds- og aktieinstrumenter, kan de kompetente myndigheder tillade, at et institut anvender følgende fremgangsmåde til at beregne sine kapitalkrav. Først beregner det nettopositionerne med fradrag af positioner i emissioner af instrumenter, som tredjemænd har tegnet sig for eller forpligtet sig til at aftage på grundlag af en formel aftale. For det andet nedsætter det nettopositionerne på grundlag af reduktionsfaktorerne i tabel 4.
  Tabel 4












  — | hverdag nr. 0: |
| --- | --- | --- |

41.

For så vidt angår deltagelse i emissioner af gælds- og aktieinstrumenter, kan de kompetente myndigheder tillade, at et institut anvender følgende fremgangsmåde til at beregne sine kapitalkrav. Først beregner det nettopositionerne med fradrag af positioner i emissioner af instrumenter, som tredjemænd har tegnet sig for eller forpligtet sig til at aftage på grundlag af en formel aftale. For det andet nedsætter det nettopositionerne på grundlag af reduktionsfaktorerne i tabel 4.

Tabel 4

—

hverdag nr. 0:

100 %

| — | hverdag nr. 1: |
| --- | --- |

—

hverdag nr. 1:

90 %

| — | 2. til 3. hverdag: |
| --- | --- |

—

2. til 3. hverdag:

75 %

| — | 4. hverdag: |
| --- | --- |

—

4. hverdag:

50 %

| — | 5. hverdag: |
| --- | --- |

—

5. hverdag:

25 %

| — | efter 5. hverdag: |
| --- | --- |

—

efter 5. hverdag:

0 %.

»Hverdag nr. 0« er den hverdag, hvor instituttet uden yderligere betingelser har forpligtet sig til at aftage en kendt mængde værdipapirer til en aftalt pris.

For det tredje skal det beregne sine kapitalkrav på grundlag af de nedsatte positioner i emissioner.

De kompetente myndigheder skal sikre, at instituttet er i besiddelse af tilstrækkelig kapital til at dække den risiko for tab, der består mellem tidspunktet for den oprindelige forpligtelse og 1. hverdag.

KRAV TIL SPECIFIK RISIKOKAPITAL VED HANDELSBEHOLDNINGSPOSITIONER, DER SIKRES MED KREDITDERIVATER

| 42. | Der foretages en udligning for afdækning med kreditderivater i overensstemmelse med principperne i punkt 43-46. |
| --- | --- |

42.

Der foretages en udligning for afdækning med kreditderivater i overensstemmelse med principperne i punkt 43-46.

| 43. | Der foretages fuld udligning, når værdien af to elementer altid bevæger sig i modsat retning og stort set i samme omfang. Dette vil være tilfældet i følgende situationer:






  a) | de to elementer består af fuldstændig ens instrumenter |
| --- | --- | --- |

43.

Der foretages fuld udligning, når værdien af to elementer altid bevæger sig i modsat retning og stort set i samme omfang. Dette vil være tilfældet i følgende situationer:

a)

de to elementer består af fuldstændig ens instrumenter

| b) | en lang kontantposition sikres med en »total rate of return swap« (eller omvendt), og der er fuldkommen match mellem referenceforpligtelsen og de underliggende engagementer (dvs. kontantpositionen). Swappens løbetid kan være forskellig fra det underliggende engagement. |
| --- | --- |

b)

en lang kontantposition sikres med en »total rate of return swap« (eller omvendt), og der er fuldkommen match mellem referenceforpligtelsen og de underliggende engagementer (dvs. kontantpositionen). Swappens løbetid kan være forskellig fra det underliggende engagement.

I sådanne tilfælde bør der ikke pålægges krav til specifik kapital på nogen side af positionen.

| 44. | Der foretages en 80 % udligning, når værdien af to elementer altid bevæger sig i modsat retning, og når der er fuldkommen match mellem referenceforpligtelsen, referenceforpligtelsens og kreditderivatets løbetid og den anvendte valuta for det underliggende engagement. Derudover bør kreditderivatkontraktens hovedegenskaber ikke medføre, at kursudviklingen på kreditderivatet adskiller sig væsentligt fra kontantpositionens kursudvikling. I det omfang der ved transaktionen overføres risiko, modregnes 80 % af den specifikke risiko til den side af transaktionen med det højeste kapitalkrav, mens det specifikke risikokrav for den anden side bliver nul. |
| --- | --- |

44.

Der foretages en 80 % udligning, når værdien af to elementer altid bevæger sig i modsat retning, og når der er fuldkommen match mellem referenceforpligtelsen, referenceforpligtelsens og kreditderivatets løbetid og den anvendte valuta for det underliggende engagement. Derudover bør kreditderivatkontraktens hovedegenskaber ikke medføre, at kursudviklingen på kreditderivatet adskiller sig væsentligt fra kontantpositionens kursudvikling. I det omfang der ved transaktionen overføres risiko, modregnes 80 % af den specifikke risiko til den side af transaktionen med det højeste kapitalkrav, mens det specifikke risikokrav for den anden side bliver nul.

| 45. | Der foretages delvis udligning, når værdien af to elementer normalt bevæger sig i modsat retning. Dette vil være tilfældet i følgende situationer:






  a) | positionen er omfattet af punkt 43, litra b), men der er manglende match i aktiverne mellem referenceforpligtelsen og det underliggende engagement. Positionen opfylder imidlertid følgende betingelser:






  i) | referenceforpligtelsen er sidestillet med eller underordnet den underliggende forpligtelse, og |
| --- | --- | --- | --- |

45.

Der foretages delvis udligning, når værdien af to elementer normalt bevæger sig i modsat retning. Dette vil være tilfældet i følgende situationer:

a)

positionen er omfattet af punkt 43, litra b), men der er manglende match i aktiverne mellem referenceforpligtelsen og det underliggende engagement. Positionen opfylder imidlertid følgende betingelser:

i)

referenceforpligtelsen er sidestillet med eller underordnet den underliggende forpligtelse, og

| ii) | den underliggende forpligtelse og referenceforpligtelsen har samme låntager og har tværgående misligholdelsesklausuler eller tværgående accelerationsklausuler, der kan retshåndhæves |
| --- | --- |

ii)

den underliggende forpligtelse og referenceforpligtelsen har samme låntager og har tværgående misligholdelsesklausuler eller tværgående accelerationsklausuler, der kan retshåndhæves

| b) | positionen er omfattet af punkt 43, litra a), eller punkt 44, men der er manglende match mellem valutaen eller kreditafdækningen og det underliggende aktiv (manglende valutamatch bør indgå i den normale regnskabsaflæggelse under valutakursrisici i bilag III), eller |
| --- | --- |

b)

positionen er omfattet af punkt 43, litra a), eller punkt 44, men der er manglende match mellem valutaen eller kreditafdækningen og det underliggende aktiv (manglende valutamatch bør indgå i den normale regnskabsaflæggelse under valutakursrisici i bilag III), eller

| c) | positionen er omfattet af punkt 44, men der er manglende match i aktiverne mellem kontantpositionen og kreditderivatet. Det underliggende aktiv indgår imidlertid i de (erstattelige) forpligtelser i kreditderivatdokumentationen. |
| --- | --- |

c)

positionen er omfattet af punkt 44, men der er manglende match i aktiverne mellem kontantpositionen og kreditderivatet. Det underliggende aktiv indgår imidlertid i de (erstattelige) forpligtelser i kreditderivatdokumentationen.

I hvert enkelt af disse tilfælde adderes de højere specifikke kapitalkrav ikke til hver side af transaktionen. I stedet anvendes kun det højeste af de to kapitalkrav.

| 46. | I alle tilfælde, der ikke omfattes af punkt 43-45, sammenholdes et krav til den specifikke kapital med begge sider af positionerne. |
| --- | --- |

46.

I alle tilfælde, der ikke omfattes af punkt 43-45, sammenholdes et krav til den specifikke kapital med begge sider af positionerne.

Kapitalkrav til kollektive investeringsordninger (Collective Investment Undertakings (CIU'er)) i handelsbeholdningen

| 47. | De kapitalkrav til positioner i CIU'er, som opfylder betingelserne i artikel 11 for kapitalbehandling i handelsbeholdningen, beregnes i overensstemmelse med metoderne i punkt 48-56. |
| --- | --- |

47.

De kapitalkrav til positioner i CIU'er, som opfylder betingelserne i artikel 11 for kapitalbehandling i handelsbeholdningen, beregnes i overensstemmelse med metoderne i punkt 48-56.

| 48. | Med forbehold af andre bestemmelser i dette afsnit pålægges CIU'er et kapitalkrav for positionsrisiko (specifik og generel) på 32 %. Med forbehold af bestemmelserne i bilag III, punkt 2.1, fjerde afsnit, eller bilag V (råvarerisici), punkt 12, sjette afsnit, sammenholdt med bilag III, punkt 2.1, 4. afsnit, hvor den i disse afsnit beskrevne modificerede »gold treatment« anvendes, må der højst stilles kapitalkrav til positioner i CIU'er for positionsrisiko (specifik og generel) og valutakursrisiko på 40 %. |
| --- | --- |

48.

Med forbehold af andre bestemmelser i dette afsnit pålægges CIU'er et kapitalkrav for positionsrisiko (specifik og generel) på 32 %. Med forbehold af bestemmelserne i bilag III, punkt 2.1, fjerde afsnit, eller bilag V (råvarerisici), punkt 12, sjette afsnit, sammenholdt med bilag III, punkt 2.1, 4. afsnit, hvor den i disse afsnit beskrevne modificerede »gold treatment« anvendes, må der højst stilles kapitalkrav til positioner i CIU'er for positionsrisiko (specifik og generel) og valutakursrisiko på 40 %.

| 49. | Institutterne kan fastsætte kapitalkravet for positioner i CIU'er, som opfylder kriterierne i punkt 51, i henhold til metoderne i punkt 53-56. |
| --- | --- |

49.

Institutterne kan fastsætte kapitalkravet for positioner i CIU'er, som opfylder kriterierne i punkt 51, i henhold til metoderne i punkt 53-56.

| 50. | Medmindre andet er anført, tillades der ikke netting mellem et CIU's underliggende investeringer og instituttets øvrige positioner. |
| --- | --- |

50.

Medmindre andet er anført, tillades der ikke netting mellem et CIU's underliggende investeringer og instituttets øvrige positioner.

GENERELLE KRITERIER

| 51. | De generelle anvendelseskriterier for metoderne i punkt 53-56 for CIU'er, der udstedes af selskaber, som står under tilsyn eller er indregistreret i EF, er:






  a) | at CIU'ets prospekt eller tilsvarende dokument indeholder:






  i) | de aktivkategorier, som CIU'et må investere i |
| --- | --- | --- | --- |

51.

De generelle anvendelseskriterier for metoderne i punkt 53-56 for CIU'er, der udstedes af selskaber, som står under tilsyn eller er indregistreret i EF, er:

a)

at CIU'ets prospekt eller tilsvarende dokument indeholder:

i)

de aktivkategorier, som CIU'et må investere i

| ii) | hvis der gælder investeringslofter, relative lofter og metoder til at beregne disse |
| --- | --- |

ii)

hvis der gælder investeringslofter, relative lofter og metoder til at beregne disse

| iii) | hvis der tillades gearing, det højeste gearingniveau, og |
| --- | --- |

iii)

hvis der tillades gearing, det højeste gearingniveau, og

| iv) | hvis der tillades investeringer i OTC-finansielle derivater eller transaktioner af repo-typen, en politik til begrænsning af medkontrahentsrisikoen ved disse transaktioner |
| --- | --- |

iv)

hvis der tillades investeringer i OTC-finansielle derivater eller transaktioner af repo-typen, en politik til begrænsning af medkontrahentsrisikoen ved disse transaktioner

| b) | at der aflægges beretning om CIU'ets virksomhed i halvårsrapporter og årsrapporter, således at det bliver muligt at vurdere aktiver og passiver, indtægter og drift i regnskabsperioden |
| --- | --- |

b)

at der aflægges beretning om CIU'ets virksomhed i halvårsrapporter og årsrapporter, således at det bliver muligt at vurdere aktiver og passiver, indtægter og drift i regnskabsperioden

| c) | at CIU'ets certifikater/aktier hver dag på indehaverens forlangende kan indløses kontant af selskabets aktiver |
| --- | --- |

c)

at CIU'ets certifikater/aktier hver dag på indehaverens forlangende kan indløses kontant af selskabets aktiver

| d) | at investeringer i CIU'et holdes adskilt fra CIU-administratorens aktiver, og |
| --- | --- |

d)

at investeringer i CIU'et holdes adskilt fra CIU-administratorens aktiver, og

| e) | at det investerende institut foretager en fyldestgørende risikovurdering af CIU'et. |
| --- | --- |

e)

at det investerende institut foretager en fyldestgørende risikovurdering af CIU'et.

| 52. | CIU'er fra tredjelande kan komme i betragtning, hvis betingelserne i punkt 51, litra a)-e), er opfyldt på betingelse af, at instituttets kompetente myndighed godkender dette. |
| --- | --- |

52.

CIU'er fra tredjelande kan komme i betragtning, hvis betingelserne i punkt 51, litra a)-e), er opfyldt på betingelse af, at instituttets kompetente myndighed godkender dette.

SPECIFIKKE METODER

| 53. | Hvis instituttet til daglig har kendskab til CIU'ets underliggende investeringer, kan instituttet anvende disse underliggende investeringer med henblik på at beregne kapitalkravene til positionsrisikoen (generel og specifik) for disse positioner i overensstemmelse med metoderne i dette bilag, eller eventuelt metoderne i bilag V, hvis der er givet tilladelse hertil. Efter denne metode behandles positioner i CIU'er som positioner i disses underliggende investeringer. Netting tillades mellem positioner i CIU'ets underliggende investeringer og instituttets øvrige positioner, såfremt instituttet har en tilstrækkelig mængde certifikater, således at der kan ske indløsning/oprettelse ved ombytning med de underliggende investeringer. |
| --- | --- |

53.

Hvis instituttet til daglig har kendskab til CIU'ets underliggende investeringer, kan instituttet anvende disse underliggende investeringer med henblik på at beregne kapitalkravene til positionsrisikoen (generel og specifik) for disse positioner i overensstemmelse med metoderne i dette bilag, eller eventuelt metoderne i bilag V, hvis der er givet tilladelse hertil. Efter denne metode behandles positioner i CIU'er som positioner i disses underliggende investeringer. Netting tillades mellem positioner i CIU'ets underliggende investeringer og instituttets øvrige positioner, såfremt instituttet har en tilstrækkelig mængde certifikater, således at der kan ske indløsning/oprettelse ved ombytning med de underliggende investeringer.

| 54. | Institutterne kan beregne kapitalkravene til positionsrisikoen (generel og specifik) for positioner i CIU'er i overensstemmelse med metoderne i dette bilag, eller eventuelt metoderne i bilag V, hvis der er givet tilladelse hertil, i forhold til formodede positioner, der svarer til de positioner, som kræves for at gengive sammensætning og resultater af det eksternt genererede indeks eller fast kurv af aktier eller gældsværdipapirer, hvortil der henvises i litra a), på følgende betingelser:






  a) | formålet med CIU'ets mandat er at gengive sammensætningen og resultaterne af et eksternt genereret indeks eller en fast kurv af aktier eller gældsværdipapirer, og |
| --- | --- | --- |

54.

Institutterne kan beregne kapitalkravene til positionsrisikoen (generel og specifik) for positioner i CIU'er i overensstemmelse med metoderne i dette bilag, eller eventuelt metoderne i bilag V, hvis der er givet tilladelse hertil, i forhold til formodede positioner, der svarer til de positioner, som kræves for at gengive sammensætning og resultater af det eksternt genererede indeks eller fast kurv af aktier eller gældsværdipapirer, hvortil der henvises i litra a), på følgende betingelser:

a)

formålet med CIU'ets mandat er at gengive sammensætningen og resultaterne af et eksternt genereret indeks eller en fast kurv af aktier eller gældsværdipapirer, og

| b) | i en periode på mindst seks måneder kan der klart fastsættes en mindstekorrelation på 0,9 mellem CIU'ets daglige kursudsving og det indeks eller den kurv af aktier, som det følger. Ved korrelation forstås i denne sammenhæng korrelationskoefficienten mellem daglige resultater af den børsnoterede fond og det indeks eller den kurv af aktier eller gældsværdipapirer, som den følger. |
| --- | --- |

b)

i en periode på mindst seks måneder kan der klart fastsættes en mindstekorrelation på 0,9 mellem CIU'ets daglige kursudsving og det indeks eller den kurv af aktier, som det følger. Ved korrelation forstås i denne sammenhæng korrelationskoefficienten mellem daglige resultater af den børsnoterede fond og det indeks eller den kurv af aktier eller gældsværdipapirer, som den følger.

| 55. | Hvis instituttet ikke til daglig har kendskab til CIU'ets underliggende investeringer, kan instituttet beregne kapitalkravene til positionsrisikoen (generel og specifik) i overensstemmelse med metoderne i dette bilag på følgende betingelser:






  a) | det antages, at CIU'et i videst muligt omfang, der er tilladt ifølge dets mandat, først investerer i de aktivklasser, der medfører det højeste kapitalkrav til positionsrisikoen (generel og specifik), og derefter foretager investeringer i faldende orden, indtil det højeste samlede investeringsloft er nået. Positionen i CIU'et vil blive behandlet som en direkte post i den formodede position |
| --- | --- | --- |

55.

Hvis instituttet ikke til daglig har kendskab til CIU'ets underliggende investeringer, kan instituttet beregne kapitalkravene til positionsrisikoen (generel og specifik) i overensstemmelse med metoderne i dette bilag på følgende betingelser:

a)

det antages, at CIU'et i videst muligt omfang, der er tilladt ifølge dets mandat, først investerer i de aktivklasser, der medfører det højeste kapitalkrav til positionsrisikoen (generel og specifik), og derefter foretager investeringer i faldende orden, indtil det højeste samlede investeringsloft er nået. Positionen i CIU'et vil blive behandlet som en direkte post i den formodede position

| b) | institutterne tager højde for det maksimale engagement, som de kan opnå ved at indtage gearede positioner gennem CIU'et, når de beregner deres kapitalkrav til positionsrisikoen. Dette gøres ved proportionalt at øge positionen i CIU'et op til det maksimale engagement ved de underliggende investeringselementer, som følger af mandatet, og |
| --- | --- |

b)

institutterne tager højde for det maksimale engagement, som de kan opnå ved at indtage gearede positioner gennem CIU'et, når de beregner deres kapitalkrav til positionsrisikoen. Dette gøres ved proportionalt at øge positionen i CIU'et op til det maksimale engagement ved de underliggende investeringselementer, som følger af mandatet, og

| c) | såfremt kapitalkravet til positionsrisikoen (generel og specifik) ifølge denne metode overstiger det, som er fastsat i punkt 48, sættes loftet for kapitalkravet på dette niveau. |
| --- | --- |

c)

såfremt kapitalkravet til positionsrisikoen (generel og specifik) ifølge denne metode overstiger det, som er fastsat i punkt 48, sættes loftet for kapitalkravet på dette niveau.

| 56. | Institutterne kan lade tredjemand beregne og indberette kapitalkravet til positionsrisikoen (generel og specifik) ved positioner i CIU'er, som falder inden for punkt 53 og 55, i overensstemmelse med metoderne i dette bilag, såfremt det i tilstrækkelig grad er sikret, at beregningen og indberetningen er korrekte. |
| --- | --- |

56.

Institutterne kan lade tredjemand beregne og indberette kapitalkravet til positionsrisikoen (generel og specifik) ved positioner i CIU'er, som falder inden for punkt 53 og 55, i overensstemmelse med metoderne i dette bilag, såfremt det i tilstrækkelig grad er sikret, at beregningen og indberetningen er korrekte.

BILAG II

BEREGNING AF KAPITALKRAV TIL AFVIKLINGS- OG MODPARTSKREDITRISIKO

AFVIKLINGS-/LEVERINGSRISIKO

| 1. | For transaktioner, hvor gældsinstrumenter, aktier, udenlandsk valuta og råvarer (eksklusive genkøbs- og omvendte genkøbsaftaler samt ud- og indlån af værdipapirer eller råvarer) stadig er uafviklede efter det fastsatte leveringstidspunkt, skal instituttet beregne prisdifferencen. Den beregnes som forskellen mellem den aftalte afviklingspris for det pågældende gældsinstrument, den pågældende aktie, udenlandske valuta eller råvare og den aktuelle markedsværdi, hvor forskellen vil kunne påføre instituttet tab. Forskellen multipliceres med den relevante faktor i kolonne A i tabel 1, hvorved kapitalkravet fremkommer.
  Tabel 1






  Antal hverdage efter afviklingsdatoen | (%) |
| --- | --- | --- |
| 5-15 | 8 |
| 16-30 | 50 |
| 31-45 | 75 |
| 46 og derover | 100 |

1.

For transaktioner, hvor gældsinstrumenter, aktier, udenlandsk valuta og råvarer (eksklusive genkøbs- og omvendte genkøbsaftaler samt ud- og indlån af værdipapirer eller råvarer) stadig er uafviklede efter det fastsatte leveringstidspunkt, skal instituttet beregne prisdifferencen. Den beregnes som forskellen mellem den aftalte afviklingspris for det pågældende gældsinstrument, den pågældende aktie, udenlandske valuta eller råvare og den aktuelle markedsværdi, hvor forskellen vil kunne påføre instituttet tab. Forskellen multipliceres med den relevante faktor i kolonne A i tabel 1, hvorved kapitalkravet fremkommer.

Tabel 1

Antal hverdage efter afviklingsdatoen

(%)

5-15

8

16-30

50

31-45

75

46 og derover

100

LEVERING UDEN AFREGNING (FREE DELIVERIES)

| 2. | Institutter skal have en egenkapital som fastsat i tabel 2, hvis






  a) | de har betalt for værdipapirer, udenlandsk valuta eller råvarer inden modtagelsen, eller hvis de har leveret værdipapirer, udenlandsk valuta eller råvarer inden modtagelse af betalingen herfor, og |
| --- | --- | --- |

2.

Institutter skal have en egenkapital som fastsat i tabel 2, hvis

a)

de har betalt for værdipapirer, udenlandsk valuta eller råvarer inden modtagelsen, eller hvis de har leveret værdipapirer, udenlandsk valuta eller råvarer inden modtagelse af betalingen herfor, og

| b) | der ved grænseoverskridende transaktioner er forløbet én dag eller mere, siden betalingen eller leveringen er foretaget. |
| --- | --- |

b)

der ved grænseoverskridende transaktioner er forløbet én dag eller mere, siden betalingen eller leveringen er foretaget.

Tabel 2: Kapitalbehandling af leveringer uden afregning

| Transaktionstype | Indtil første aftalte betaling/dellevering | Fra første aftalte betaling/dellevering indtil fire dage efter den anden aftalte betaling/ dellevering | Fra fem hverdage efter den anden aftalte betaling/dellevering indtil transaktionens endelige afslutning |
| --- | --- | --- | --- |
| Levering uden afregning (Free delivery) | Intet kapitalkrav | Behandles som engagement | Den overførte værdi plus det aktuelle positive engagement fratrækkes egenkapitalen |

Transaktionstype

Indtil første aftalte betaling/dellevering

Fra første aftalte betaling/dellevering indtil fire dage efter den anden aftalte betaling/ dellevering

Fra fem hverdage efter den anden aftalte betaling/dellevering indtil transaktionens endelige afslutning

Levering uden afregning (Free delivery)

Intet kapitalkrav

Behandles som engagement

Den overførte værdi plus det aktuelle positive engagement fratrækkes egenkapitalen

| 3. | Med henblik på risikovægtning af leveringer uden afregning, der behandles i henhold til kolonne 3 i tabel 2, kan institutter, der benytter metoden i artikel 84-89 i direktiv 2006/.../EF, fastsætte sandsynligheden for misligholdelse (PD) for modparter, med hvem de ikke har andre engagementer uden for handelsbeholdningen, på grundlag af modpartens eksterne rating. Institutter, der anvender egne estimater over tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), kan anvende LGD som fastsat i bilag VII, del 2, punkt 8 i direktiv 2006/.../EF på engagementer vedrørende free deliveries, der behandles i henhold til kolonne 3, i tabel 2, forudsat at de anvender det på alle sådanne engagementer. Institutter, der anvender metoden i artikel 84-89 i direktiv 2006/.../EF kan anvende risikovægte, som er fastsat i artikel 78-83 i samme direktiv, forudsat at de anvender dem på alle sådanne engagementer eller kan anvende en risikovægt på 100 % på alle sådanne engagementer.
  Hvis beløbet fra et positivt engagement, der stammer fra en transaktion i form af levering uden afregning ikke er af betydning, kan institutterne anvende en risikovægt på 100 % på disse engagementer. |
| --- | --- |

3.

Med henblik på risikovægtning af leveringer uden afregning, der behandles i henhold til kolonne 3 i tabel 2, kan institutter, der benytter metoden i artikel 84-89 i direktiv 2006/.../EF, fastsætte sandsynligheden for misligholdelse (PD) for modparter, med hvem de ikke har andre engagementer uden for handelsbeholdningen, på grundlag af modpartens eksterne rating. Institutter, der anvender egne estimater over tab i tilfælde af misligholdelse (LGD), kan anvende LGD som fastsat i bilag VII, del 2, punkt 8 i direktiv 2006/.../EF på engagementer vedrørende free deliveries, der behandles i henhold til kolonne 3, i tabel 2, forudsat at de anvender det på alle sådanne engagementer. Institutter, der anvender metoden i artikel 84-89 i direktiv 2006/.../EF kan anvende risikovægte, som er fastsat i artikel 78-83 i samme direktiv, forudsat at de anvender dem på alle sådanne engagementer eller kan anvende en risikovægt på 100 % på alle sådanne engagementer.

Hvis beløbet fra et positivt engagement, der stammer fra en transaktion i form af levering uden afregning ikke er af betydning, kan institutterne anvende en risikovægt på 100 % på disse engagementer.

| 4. | Hvis hele afviklings- eller clearingsystemet svigter, kan de kompetente myndigheder dispensere fra kapitalkravene, der er beregnet i punkt 1 og 2, indtil fejlen er udbedret. Undlader en modpart at afvikle en handel, anses det ikke for en misligholdelse med hensyn til kreditrisikoen. |
| --- | --- |

4.

Hvis hele afviklings- eller clearingsystemet svigter, kan de kompetente myndigheder dispensere fra kapitalkravene, der er beregnet i punkt 1 og 2, indtil fejlen er udbedret. Undlader en modpart at afvikle en handel, anses det ikke for en misligholdelse med hensyn til kreditrisikoen.

MODPARTSKREDITRISIKO (CCR)

| 5. | Et institut skal være i besiddelse af kapital til dækning af den modpartrisiko, som skyldes:






  a) | OTC-derivater og kreditderivater |
| --- | --- | --- |

5.

Et institut skal være i besiddelse af kapital til dækning af den modpartrisiko, som skyldes:

a)

OTC-derivater og kreditderivater

| b) | genkøbsaftaler, omvendte genkøbsaftaler, ud- og indlån af værdipapirer, der er baseret på værdipapirer eller råvarer, der indgår i handelsbeholdningen |
| --- | --- |

b)

genkøbsaftaler, omvendte genkøbsaftaler, ud- og indlån af værdipapirer, der er baseret på værdipapirer eller råvarer, der indgår i handelsbeholdningen

| c) | »margin lending«-transaktioner, som er baseret på værdipapirer eller råvarer, og |
| --- | --- |

c)

»margin lending«-transaktioner, som er baseret på værdipapirer eller råvarer, og

| d) | transaktioner med lang afviklingstid. |
| --- | --- |

d)

transaktioner med lang afviklingstid.

| 6. | Med forbehold af punkt 7-10 skal engagementværdier og risikovægtede engagementbeløb for et sådant engagement beregnes i overensstemmelse med bestemmelserne i afsnit V, kapitel 2, del 3, i direktiv 2006/.../EF, hvor henvisninger til »kreditinstitutter« i denne del fortolkes som henvisninger til »institutter« og henvisninger til kreditinstitutter som »moderselskaber« forstås som henvisninger til »moderinstitutter«, og ledsagende begreber fortolkes i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

6.

Med forbehold af punkt 7-10 skal engagementværdier og risikovægtede engagementbeløb for et sådant engagement beregnes i overensstemmelse med bestemmelserne i afsnit V, kapitel 2, del 3, i direktiv 2006/.../EF, hvor henvisninger til »kreditinstitutter« i denne del fortolkes som henvisninger til »institutter« og henvisninger til kreditinstitutter som »moderselskaber« forstås som henvisninger til »moderinstitutter«, og ledsagende begreber fortolkes i overensstemmelse hermed.

| 7. | For punkt 7 gælder:
  Bilag IV til direktiv 2006/.../EF betragtes som ændret, således at det omfatter bilag I, afsnit C, punkt 8 i direktiv 2004/39/EF.
  I bilag III til direktiv 2006/.../EF indsættes følgende efter fodnoterne til tabel 1:
  Med henblik på at beregne den potentielle fremtidige kreditrisiko ved »total return swap-kreditderivater« og »credit default swap-kreditderivater« multipliceres instrumentets nominelle værdi med følgende procentsatser:






  — | hvis referenceforpligtelsen er af en type, der ville give anledning til et direkte engagement for instituttet side og være en kvalificerende post, for så vidt angår bilag I: 5 %, og |
| --- | --- | --- |

7.

For punkt 7 gælder:

Bilag IV til direktiv 2006/.../EF betragtes som ændret, således at det omfatter bilag I, afsnit C, punkt 8 i direktiv 2004/39/EF.

I bilag III til direktiv 2006/.../EF indsættes følgende efter fodnoterne til tabel 1:

Med henblik på at beregne den potentielle fremtidige kreditrisiko ved »total return swap-kreditderivater« og »credit default swap-kreditderivater« multipliceres instrumentets nominelle værdi med følgende procentsatser:

—

hvis referenceforpligtelsen er af en type, der ville give anledning til et direkte engagement for instituttet side og være en kvalificerende post, for så vidt angår bilag I: 5 %, og

| — | hvis referenceforpligtelsen er af en type, der ville give anledning til et direkte engagement for instituttet og ikke være en kvalificerende post, for så vidt angår bilag I: 10 %. |
| --- | --- |

—

hvis referenceforpligtelsen er af en type, der ville give anledning til et direkte engagement for instituttet og ikke være en kvalificerende post, for så vidt angår bilag I: 10 %.

Hvis der imidlertid er tale om en »credit default swap«, kan et institut, som på grund denne swap påtager sig et langsigtet engagement i det underliggende værdipapir, anvende en sats på 0 % for det potentielle fremtidige kreditengagement, medmindre denne »credit default swap« er omfattet af slutafregning i tilfælde af insolvens i den enhed, hvis engagement som følge af swappen udgør en kort position i det underliggende værdipapir, selv om det underliggende værdipapir ikke er blevet misligholdt.

Hvis kreditderivatet yder afdækning af typen »nth to default« blandt en række underliggende forpligtelser, bestemmes den af de ovenfor fastsatte procentsatser, som skal anvendes, af forpligtelsen med den nth laveste kreditkvalitet, hvilket bestemmes af, hvorvidt en sådan post er omfattet af bilag I, såfremt instituttet har påtaget sig denne.

| 8. | For punkt 6 gælder, at institutterne ved beregning af risikovægtet engagement ikke må anvende den enkle metode til beregning af finansiel sikkerhedsstillelse, som forklares i bilag VIII, del 3, punkt 24-29, i direktiv 2006/.../EF, til anerkendelse af virkningerne af finansiel sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

8.

For punkt 6 gælder, at institutterne ved beregning af risikovægtet engagement ikke må anvende den enkle metode til beregning af finansiel sikkerhedsstillelse, som forklares i bilag VIII, del 3, punkt 24-29, i direktiv 2006/.../EF, til anerkendelse af virkningerne af finansiel sikkerhedsstillelse.

| 9. | For punkt 6 gælder, at ved genkøbstransaktioner og låne- eller udlånstransaktioner med værdipapirer eller råvarer, som indgår i handelsbeholdningen, kan alle finansielle instrumenter, der kan indgå i handelsbeholdningen, anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse. Ved et engagement, der skyldes OTC-derivater, som indgår i handelsbeholdningen, kan råvarer, der kan indgå i handelsbeholdningen, også anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse. Ved beregning af volatilitetsjusteringer, når sådanne finansielle instrumenter eller råvarer, der ikke kan indgå i handelsbeholdningen i henhold til bilag VIII i direktiv 2006/.../EF, udlånes, købes, sælges eller leveres eller lånes, købes eller modtages eller lignende som led i en sådan transaktion, skal sådanne instrumenter og råvarer behandles på samme måde som aktier uden for hovedindekset på en anerkendt fondsbørs, hvis instituttet anvender tilsynsmetoden for volatilitetsjusteringer i henhold til bilag VIII, del 3, i samme direktiv.
  Hvis institutterne anvender metoden med egne estimater til beregning af volatilitetsjusteringer i henhold til bilag VIII, del 3, i direktiv 2006/.../EF på finansielle instrumenter eller råvarer, der ikke kan indgå i handelsbeholdningen i henhold til bilag VIII i samme direktiv, skal volatilitetsjusteringer beregnes for hvert enkel post. Hvis institutterne anvender metoden med interne modeller som defineret i bilag VIII, del 3, i direktiv 2006/.../EF, kan de også anvende denne metode på handelsbeholdningen. |
| --- | --- |

9.

For punkt 6 gælder, at ved genkøbstransaktioner og låne- eller udlånstransaktioner med værdipapirer eller råvarer, som indgår i handelsbeholdningen, kan alle finansielle instrumenter, der kan indgå i handelsbeholdningen, anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse. Ved et engagement, der skyldes OTC-derivater, som indgår i handelsbeholdningen, kan råvarer, der kan indgå i handelsbeholdningen, også anerkendes som gyldig sikkerhedsstillelse. Ved beregning af volatilitetsjusteringer, når sådanne finansielle instrumenter eller råvarer, der ikke kan indgå i handelsbeholdningen i henhold til bilag VIII i direktiv 2006/.../EF, udlånes, købes, sælges eller leveres eller lånes, købes eller modtages eller lignende som led i en sådan transaktion, skal sådanne instrumenter og råvarer behandles på samme måde som aktier uden for hovedindekset på en anerkendt fondsbørs, hvis instituttet anvender tilsynsmetoden for volatilitetsjusteringer i henhold til bilag VIII, del 3, i samme direktiv.

Hvis institutterne anvender metoden med egne estimater til beregning af volatilitetsjusteringer i henhold til bilag VIII, del 3, i direktiv 2006/.../EF på finansielle instrumenter eller råvarer, der ikke kan indgå i handelsbeholdningen i henhold til bilag VIII i samme direktiv, skal volatilitetsjusteringer beregnes for hvert enkel post. Hvis institutterne anvender metoden med interne modeller som defineret i bilag VIII, del 3, i direktiv 2006/.../EF, kan de også anvende denne metode på handelsbeholdningen.

| 10. | For punkt 6 gælder, at nettingaftaler, der dækker tilbagekøbstransaktioner og/eller transaktioner med lån eller udlån af værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedstransaktioner med netting på tværs af positionerne inden for eller uden for handelsbeholdningen, kun vil blive anerkendt, når de nettede transaktioner opfylder følgende betingelser:






  a) | samtlige transaktioner værdisættes dagligt, og |
| --- | --- | --- |

10.

For punkt 6 gælder, at nettingaftaler, der dækker tilbagekøbstransaktioner og/eller transaktioner med lån eller udlån af værdipapirer eller råvarer og/eller andre kapitalmarkedstransaktioner med netting på tværs af positionerne inden for eller uden for handelsbeholdningen, kun vil blive anerkendt, når de nettede transaktioner opfylder følgende betingelser:

a)

samtlige transaktioner værdisættes dagligt, og

| b) | alle poster, som lånes, købes eller modtages som led i disse transaktioner, kan anerkendes som gyldig finansiel sikkerhed efter afsnit V, kapitel 2, del 3, afsnit 3, i direktiv 2006/.../EF, uden at punkt 9 i nærværende bilag finder anvendelse. |
| --- | --- |

b)

alle poster, som lånes, købes eller modtages som led i disse transaktioner, kan anerkendes som gyldig finansiel sikkerhed efter afsnit V, kapitel 2, del 3, afsnit 3, i direktiv 2006/.../EF, uden at punkt 9 i nærværende bilag finder anvendelse.

| 11. | Hvis et kreditderivat, der indgår i handelsbeholdningen, udgør en del af en intern afdækning, og kreditafdækningen er anerkendt i henhold til direktiv 2006/.../EF, vurderes det, at der ikke foreligger en medkontrahentrisiko på grund af positionen i kreditderivatet. |
| --- | --- |

11.

Hvis et kreditderivat, der indgår i handelsbeholdningen, udgør en del af en intern afdækning, og kreditafdækningen er anerkendt i henhold til direktiv 2006/.../EF, vurderes det, at der ikke foreligger en medkontrahentrisiko på grund af positionen i kreditderivatet.

| 12. | Kapitalkravet udgør 8 % af de samlede risikovægtede engagementbeløb. |
| --- | --- |

12.

Kapitalkravet udgør 8 % af de samlede risikovægtede engagementbeløb.

BILAG III

BEREGNING AF KAPITALKRAV VED VALUTARISIKO

| 1. | Hvis summen af instituttets samlede nettovalutaposition og dets nettoguldposition, beregnet som angivet i punkt 2, overstiger 2 % af den samlede egenkapital, skal det multiplicere summen af instituttets nettovalutaposition og nettoguldposition med 8 % for at beregne sit kapitalkrav til dækning af valutarisiko. |
| --- | --- |

1.

Hvis summen af instituttets samlede nettovalutaposition og dets nettoguldposition, beregnet som angivet i punkt 2, overstiger 2 % af den samlede egenkapital, skal det multiplicere summen af instituttets nettovalutaposition og nettoguldposition med 8 % for at beregne sit kapitalkrav til dækning af valutarisiko.

| 2. | Beregningen af kapitalkrav ved valutarisiko sker i to tempi. |
| --- | --- |

2.

Beregningen af kapitalkrav ved valutarisiko sker i to tempi.

| 2.1. | Først beregnes instituttets åbne nettoposition i hver enkelt valuta (inklusive indberetningsvalutaen) og i guld.
  Denne åbne nettoposition består af summen af følgende (positive eller negative) elementer:






  a) | nettospotpositionen (dvs. alle aktivposter minus alle passivposter, inklusive påløbne, men endnu ikke forfaldne renter, i den pågældende valuta eller, for gulds vedkommende, nettospotpositionen i guld) |
| --- | --- | --- |

2.1.

Først beregnes instituttets åbne nettoposition i hver enkelt valuta (inklusive indberetningsvalutaen) og i guld.

Denne åbne nettoposition består af summen af følgende (positive eller negative) elementer:

a)

nettospotpositionen (dvs. alle aktivposter minus alle passivposter, inklusive påløbne, men endnu ikke forfaldne renter, i den pågældende valuta eller, for gulds vedkommende, nettospotpositionen i guld)

| b) | nettoterminspositionen (dvs. alle beløb, der vil indgå, minus alle beløb, der skal udbetales i henhold til valuta- og guldfutures og den for valuta- og guldswaps underliggende hovedstol, der ikke indgår i spotpositionen) |
| --- | --- |

b)

nettoterminspositionen (dvs. alle beløb, der vil indgå, minus alle beløb, der skal udbetales i henhold til valuta- og guldfutures og den for valuta- og guldswaps underliggende hovedstol, der ikke indgår i spotpositionen)

| c) | uigenkaldelige garantier (og lignende instrumenter), der med sikkerhed vil blive effektive og kan forventes at være uerholdelige |
| --- | --- |

c)

uigenkaldelige garantier (og lignende instrumenter), der med sikkerhed vil blive effektive og kan forventes at være uerholdelige

| d) | fremtidige nettoindtægter/-udgifter, der endnu ikke er modtaget/afholdt, men som allerede er fuldt afdækket (efter de indberettende institutters skøn og med de kompetente myndigheders forudgående godkendelse kan fremtidige nettoindtægter/-udgifter, der endnu ikke er bogført, men som allerede er fuldt afdækket gennem valutaterminsforretninger, medtages her). Et sådant skøn skal anvendes konsekvent |
| --- | --- |

d)

fremtidige nettoindtægter/-udgifter, der endnu ikke er modtaget/afholdt, men som allerede er fuldt afdækket (efter de indberettende institutters skøn og med de kompetente myndigheders forudgående godkendelse kan fremtidige nettoindtægter/-udgifter, der endnu ikke er bogført, men som allerede er fuldt afdækket gennem valutaterminsforretninger, medtages her). Et sådant skøn skal anvendes konsekvent

| e) | nettodelta- (eller deltabaseret) ækvivalent af den samlede mængde af valuta- og guldoptioner, og |
| --- | --- |

e)

nettodelta- (eller deltabaseret) ækvivalent af den samlede mængde af valuta- og guldoptioner, og

| f) | markedsværdien af andre optioner (dvs. ikke-valuta- og ikke-guldoptioner). |
| --- | --- |

f)

markedsværdien af andre optioner (dvs. ikke-valuta- og ikke-guldoptioner).

De positioner, som et institut bevidst har taget for at afdække sin egenkapitalprocent mod den negative virkning af valutakursændringer, kan udelades fra beregningen af de åbne nettovalutapositioner. Sådanne positioner bør være af ikke-handelsmæssig eller strukturel karakter, og udeladelse heraf samt enhver ændring i betingelserne for udeladelsen skal godkendes af de kompetente myndigheder. Samme fremgangsmåde på samme betingelser som ovenfor kan anvendes på positioner, som et institut besidder vedrørende poster, der allerede er fratrukket ved beregningen af egenkapitalen.

Ved den beregning, hvortil der henvises i første afsnit, skal CIU'er tage hensyn til de faktiske valutapositioner. Institutterne kan anvende tredjemands indberetning om valutapositionerne i CIU'et, såfremt det i tilstrækkelig grad er sikret, at denne indberetning er korrekt. Hvis et institut ikke har kendskab til valutapositionerne i et CIU, formodes det, at CIU'et har investeret op til det maksimum, der er tilladt i CIU'ets mandat, i fremmed valuta, og i deres handelsbeholdningspositioner skal institutterne tage hensyn til det maksimale indirekte engagement, som de kan opnå ved at tage gearede positioner i CIU'et, når de beregner deres kapitalkrav ved valutarisikoen. Dette gøres ved proportionelt at øge positionen i CIU'et op til det maksimale engagement over for de underliggende investeringsposter, der skyldes investeringsmandatet. CIU'ets formodede valutaposition behandles som en særskilt valuta i henhold til behandlingen af investeringer i guld, dog således at hvis det vides, om CIU'ets investeringer er lange eller korte, kan den samlede lange position lægges til den samle lange åbne valutaposition, og den samlede korte position kan lægges til den samlede korte åbne valutaposition. Der sker ingen netting mellem sådanne positioner før beregningen.

De kompetente myndigheder skal kunne tillade institutter at anvende nettonutidsværdien, når de beregner den åbne nettoposition i hver enkelt valuta og i guld.

| 2.2. | Dernæst omregnes korte og lange nettopositioner i hver enkelt valuta, bortset fra indberetningsvalutaen, og korte eller lange nettopositioner i guld til indberetningsvalutaen til markedsspotkurs. De lægges derefter sammen hver for sig, således at der fremkommer henholdsvis et samlet beløb for korte nettopositioner og et samlet beløb for lange nettopositioner. Den højeste af disse to summer er instituttets samlede nettovalutaposition. |
| --- | --- |

2.2.

Dernæst omregnes korte og lange nettopositioner i hver enkelt valuta, bortset fra indberetningsvalutaen, og korte eller lange nettopositioner i guld til indberetningsvalutaen til markedsspotkurs. De lægges derefter sammen hver for sig, således at der fremkommer henholdsvis et samlet beløb for korte nettopositioner og et samlet beløb for lange nettopositioner. Den højeste af disse to summer er instituttets samlede nettovalutaposition.

| 3. | Som en fravigelse af punkt 1 og 2, og indtil yderligere samordning finder sted, kan de kompetente myndigheder foreskrive eller tillade, at institutterne anvender følgende fremgangsmåder med henblik på opfyldelsen af bestemmelserne i dette bilag. |
| --- | --- |

3.

Som en fravigelse af punkt 1 og 2, og indtil yderligere samordning finder sted, kan de kompetente myndigheder foreskrive eller tillade, at institutterne anvender følgende fremgangsmåder med henblik på opfyldelsen af bestemmelserne i dette bilag.

| 3.1. | De kompetente myndigheder kan tillade institutterne at opfylde lavere kapitalkrav til dækning af positioner i indbyrdes snævert forbundne valutaer end dem, der følger af anvendelsen af punkt 1 og 2. De kompetente myndigheder kan kun anse to valutaer for at være indbyrdes snævert forbundne, hvis de — på grundlag af den daglige valutakurs inden for de forudgående tre eller fem år — har beregnet sandsynligheden for, at der på lige store positioner med modsat fortegn i sådanne valutaer inden for de nærmeste ti arbejdsdage opstår et tab, som er højst 4 % af værdien af den pågældende matchede position (vurderet i indberetningsvalutaen), og denne sandsynlighed er mindst 99 %, når der anvendes en iagttagelsesperiode på tre år, eller 95 %, når der anvendes en iagttagelsesperiode på fem år. Kapitalkravet i forbindelse med matchede positioner i to indbyrdes snævert forbundne valutaer er 4 % multipliceret med værdien af den matchede position. Kapitalkravet i forbindelse med ikke-matchede positioner i indbyrdes snævert forbundne valutaer samt i forbindelse med alle positioner i andre valutaer er 8 % multipliceret med summen af de korte nettopositioner eller af de lange nettopositioner i de pågældende valutaer, idet det højeste beløb af disse to lægges til grund, efter fradrag af de matchede positioner i indbyrdes snævert forbundne valutaer. |
| --- | --- |

3.1.

De kompetente myndigheder kan tillade institutterne at opfylde lavere kapitalkrav til dækning af positioner i indbyrdes snævert forbundne valutaer end dem, der følger af anvendelsen af punkt 1 og 2. De kompetente myndigheder kan kun anse to valutaer for at være indbyrdes snævert forbundne, hvis de — på grundlag af den daglige valutakurs inden for de forudgående tre eller fem år — har beregnet sandsynligheden for, at der på lige store positioner med modsat fortegn i sådanne valutaer inden for de nærmeste ti arbejdsdage opstår et tab, som er højst 4 % af værdien af den pågældende matchede position (vurderet i indberetningsvalutaen), og denne sandsynlighed er mindst 99 %, når der anvendes en iagttagelsesperiode på tre år, eller 95 %, når der anvendes en iagttagelsesperiode på fem år. Kapitalkravet i forbindelse med matchede positioner i to indbyrdes snævert forbundne valutaer er 4 % multipliceret med værdien af den matchede position. Kapitalkravet i forbindelse med ikke-matchede positioner i indbyrdes snævert forbundne valutaer samt i forbindelse med alle positioner i andre valutaer er 8 % multipliceret med summen af de korte nettopositioner eller af de lange nettopositioner i de pågældende valutaer, idet det højeste beløb af disse to lægges til grund, efter fradrag af de matchede positioner i indbyrdes snævert forbundne valutaer.

| 3.2. | De kompetente myndigheder kan tillade institutterne at holde positioner i valutaer, som er underlagt en juridisk bindende mellemstatslig aftale om begrænsning af deres udsving i forhold til andre valutaer, der er underlagt samme aftale, ude af den af de i punkt 1, 2 og 3.1 omhandlede metode, som de anvender. Institutterne skal beregne deres matchede positioner i sådanne valutaer og underlægge dem et kapitalkrav, som ikke er lavere end halvdelen af det ifølge den mellemstatslige aftale tilladte maksimale udsving for de pågældende valutaer. Umatchede positioner i disse valutaer behandles som andre valutapositioner.
  Som en fravigelse af første afsnit kan de kompetente myndigheder tillade, at kapitalkravene for matchede positioner i de medlemsstaters valutaer, der deltager i anden fase af Den Økonomiske Monetære Union, udgør 1,6 % multipliceret med værdien af de matchede positioner. |
| --- | --- |

3.2.

De kompetente myndigheder kan tillade institutterne at holde positioner i valutaer, som er underlagt en juridisk bindende mellemstatslig aftale om begrænsning af deres udsving i forhold til andre valutaer, der er underlagt samme aftale, ude af den af de i punkt 1, 2 og 3.1 omhandlede metode, som de anvender. Institutterne skal beregne deres matchede positioner i sådanne valutaer og underlægge dem et kapitalkrav, som ikke er lavere end halvdelen af det ifølge den mellemstatslige aftale tilladte maksimale udsving for de pågældende valutaer. Umatchede positioner i disse valutaer behandles som andre valutapositioner.

Som en fravigelse af første afsnit kan de kompetente myndigheder tillade, at kapitalkravene for matchede positioner i de medlemsstaters valutaer, der deltager i anden fase af Den Økonomiske Monetære Union, udgør 1,6 % multipliceret med værdien af de matchede positioner.

| 4. | Nettopositioner i sammensatte valutaer kan opdeles i de deltagende valutaer ifølge de gældende kvoter. |
| --- | --- |

4.

Nettopositioner i sammensatte valutaer kan opdeles i de deltagende valutaer ifølge de gældende kvoter.

BILAG IV

BEREGNING AF KAPITALKRAV VED RÅVARERISIKO

| 1. | Alle positioner i råvarer eller råvarebaserede afledte instrumenter anføres i standardmåleenheden. Spotprisen for de enkelte råvarer udtrykkes i indberetningsvalutaen. |
| --- | --- |

1.

Alle positioner i råvarer eller råvarebaserede afledte instrumenter anføres i standardmåleenheden. Spotprisen for de enkelte råvarer udtrykkes i indberetningsvalutaen.

| 2. | Positioner i guld eller guldderivater betragtes som værende underlagt valutarisiko og behandles i henhold til bilag III eller i givet fald bilag V med hensyn til beregningen af markedsrisikoen. |
| --- | --- |

2.

Positioner i guld eller guldderivater betragtes som værende underlagt valutarisiko og behandles i henhold til bilag III eller i givet fald bilag V med hensyn til beregningen af markedsrisikoen.

| 3. | Med hensyn til dette bilag kan positioner, hvis eneste formål er lagerfinansiering, udelades ved råvarerisikoberegningen. |
| --- | --- |

3.

Med hensyn til dette bilag kan positioner, hvis eneste formål er lagerfinansiering, udelades ved råvarerisikoberegningen.

| 4. | Rente- og valutarisici, der ikke er omfattet af andre bestemmelser i dette bilag, indgår i beregningen af den generelle risiko for handlede gældsinstrumenter og beregningen af valutarisikoen. |
| --- | --- |

4.

Rente- og valutarisici, der ikke er omfattet af andre bestemmelser i dette bilag, indgår i beregningen af den generelle risiko for handlede gældsinstrumenter og beregningen af valutarisikoen.

| 5. | Når den korte position forfalder før den lange, sikrer instituttet sig mod den risiko for likviditetsmangel, der kan forekomme på nogle markeder. |
| --- | --- |

5.

Når den korte position forfalder før den lange, sikrer instituttet sig mod den risiko for likviditetsmangel, der kan forekomme på nogle markeder.

| 6. | Med henblik på anvendelsen af punkt 19 er overskuddet af instituttets lange (korte) positioner i forhold til dets korte (lange) positioner i samme råvarer og identiske råvarefutures, optioner og warrants dets nettoposition i hver af de enkelte råvarer.
  De kompetente myndigheder tillader, at positioner i afledte instrumenter behandles som angivet i punkt 8, 9 og 10 som positioner i den underliggende råvare. |
| --- | --- |

6.

Med henblik på anvendelsen af punkt 19 er overskuddet af instituttets lange (korte) positioner i forhold til dets korte (lange) positioner i samme råvarer og identiske råvarefutures, optioner og warrants dets nettoposition i hver af de enkelte råvarer.

De kompetente myndigheder tillader, at positioner i afledte instrumenter behandles som angivet i punkt 8, 9 og 10 som positioner i den underliggende råvare.

| 7. | De kompetente myndigheder kan betragte følgende positioner som positioner i samme råvare:






  a) | positioner i forskellige underkategorier af råvarer i tilfælde, hvor underkategorierne kan erstatte hinanden indbyrdes, og |
| --- | --- | --- |

7.

De kompetente myndigheder kan betragte følgende positioner som positioner i samme råvare:

a)

positioner i forskellige underkategorier af råvarer i tilfælde, hvor underkategorierne kan erstatte hinanden indbyrdes, og

| b) | positioner i lignende råvarer, hvis de er næsten indbyrdes substituerbare, og hvis der helt klart kan konstateres en korrelation på mindst 0,9 mellem prisbevægelserne over en minimumsperiode på et år. |
| --- | --- |

b)

positioner i lignende råvarer, hvis de er næsten indbyrdes substituerbare, og hvis der helt klart kan konstateres en korrelation på mindst 0,9 mellem prisbevægelserne over en minimumsperiode på et år.

Særlige instrumenter

| 8. | Råvarefutures og terminsforpligtelser til køb eller salg af individuelle råvarer inkorporeres i vurderingssystemet som nominelle beløb på grundlag af standardmåleenheden og tildeles en løbetid på grundlag af udløbsdatoen.
  De kompetente myndigheder kan tillade, at kapitalkravet for en børshandlet futurekontrakt sættes som lig med den af børsen krævede margen, hvis de er sikre på, at den er et nøjagtigt mål for den med futurekontrakten forbundne risiko, og at den mindst svarer til det kapitalkrav for en future, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V.
  De kompetente myndigheder kan også tillade, at kapitalkravet for en OTC-kontrakt vedrørende råvarebaserede afledte instrumenter af den type, der er henvist til i dette punkt, og som cleares på et clearinginstitut, der er anerkendt af dem, svarer til den margen, der kræves af clearinginstituttet, hvis de er sikre på, at det er et nøjagtigt mål for den risiko, der er forbundet med den pågældende kontrakt, og at det mindst svarer til det kapitalkrav for den pågældende kontrakt, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V. |
| --- | --- |

8.

Råvarefutures og terminsforpligtelser til køb eller salg af individuelle råvarer inkorporeres i vurderingssystemet som nominelle beløb på grundlag af standardmåleenheden og tildeles en løbetid på grundlag af udløbsdatoen.

De kompetente myndigheder kan tillade, at kapitalkravet for en børshandlet futurekontrakt sættes som lig med den af børsen krævede margen, hvis de er sikre på, at den er et nøjagtigt mål for den med futurekontrakten forbundne risiko, og at den mindst svarer til det kapitalkrav for en future, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V.

De kompetente myndigheder kan også tillade, at kapitalkravet for en OTC-kontrakt vedrørende råvarebaserede afledte instrumenter af den type, der er henvist til i dette punkt, og som cleares på et clearinginstitut, der er anerkendt af dem, svarer til den margen, der kræves af clearinginstituttet, hvis de er sikre på, at det er et nøjagtigt mål for den risiko, der er forbundet med den pågældende kontrakt, og at det mindst svarer til det kapitalkrav for den pågældende kontrakt, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V.

| 9. | Råvareswaps, hvor en fast pris udgør det ene element i transaktioner og den aktuelle markedspris det andet, indgår i løbetidstabellen, der beskrives i punkt 13-18, som en serie positioner, der svarer til kontraktens anslåede beløb, hvor en enkelt position svarer til hver betaling på swappen og indpasses i løbetidsbåndet i tabel 1 (punkt 13) i overensstemmelse hermed. Positioner er lange, hvis instituttet betaler en fast pris og får en variabel pris, og korte, hvis instituttet får en fast pris og betaler en variabel pris.
  Råvareswaps, hvis transaktionselementer er forskellige råvarer, indplaceres i de relevante kategorier i løbetidsmetoden. |
| --- | --- |

9.

Råvareswaps, hvor en fast pris udgør det ene element i transaktioner og den aktuelle markedspris det andet, indgår i løbetidstabellen, der beskrives i punkt 13-18, som en serie positioner, der svarer til kontraktens anslåede beløb, hvor en enkelt position svarer til hver betaling på swappen og indpasses i løbetidsbåndet i tabel 1 (punkt 13) i overensstemmelse hermed. Positioner er lange, hvis instituttet betaler en fast pris og får en variabel pris, og korte, hvis instituttet får en fast pris og betaler en variabel pris.

Råvareswaps, hvis transaktionselementer er forskellige råvarer, indplaceres i de relevante kategorier i løbetidsmetoden.

| 10. | Optioner baseret på råvarer eller råvarebaserede afledte instrumenter behandles med henblik på dette bilag, som om de var positioner af samme værdi som det underliggende instrument, som optionen vedrører, multipliceret med optionens delta. De kan modregnes med en hvilken som helst modsvarende position i samme underliggende råvare eller råvarebaserede afledte instrument. Det anvendte delta er det, der gælder for den pågældende børs, det, der er beregnet af de kompetente myndigheder, eller, hvor sådanne ikke findes, eller for OTC-optioner, det, der beregnes af instituttet selv, såfremt de kompetente myndigheder finder den model, der anvendes af instituttet, rimelig.
  De kompetente myndigheder kan imidlertid også foreskrive, at institutter beregner deres deltaer efter en metode, der angives af de kompetente myndigheder.
  Der skal sørges for sikkerhed for de øvrige risici i forbindelse med råvareoptioner ud over deltarisikoen.
  De kompetente myndigheder kan tillade, at kapitalkravet for en udstedt børshandlet råvareoption sættes lig med den af børsen krævede margen, hvis de er sikre på, at den er et nøjagtigt mål for den med optionen forbundne risiko, og at den mindst svarer til det kapitalkrav for en option, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V.
  De kompetente myndigheder kan også tillade, at kapitalkravet for en OTC-råvareoption, som cleares af et clearinginstitut, der er anerkendt af dem, svarer til den margen, der kræves af clearinginstituttet, hvis de er sikre på, at det er et nøjagtigt mål for den risiko, der er forbundet med optionen, og at det mindst svarer til det kapitalkrav for en OTC-option, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V.
  Derudover kan de tillade, at kapitalkravet for en erhvervet, børshandlet råvareoption eller OTC-råvareoption er det samme som for den underliggende råvare, dog med den begrænsning, at det deraf følgende kapitalkrav ikke må overstige optionens markedsværdi. Kapitalkravet for en udstedt OTC-option fastsættes i forhold til den underliggende råvare. |
| --- | --- |

10.

Optioner baseret på råvarer eller råvarebaserede afledte instrumenter behandles med henblik på dette bilag, som om de var positioner af samme værdi som det underliggende instrument, som optionen vedrører, multipliceret med optionens delta. De kan modregnes med en hvilken som helst modsvarende position i samme underliggende råvare eller råvarebaserede afledte instrument. Det anvendte delta er det, der gælder for den pågældende børs, det, der er beregnet af de kompetente myndigheder, eller, hvor sådanne ikke findes, eller for OTC-optioner, det, der beregnes af instituttet selv, såfremt de kompetente myndigheder finder den model, der anvendes af instituttet, rimelig.

De kompetente myndigheder kan imidlertid også foreskrive, at institutter beregner deres deltaer efter en metode, der angives af de kompetente myndigheder.

Der skal sørges for sikkerhed for de øvrige risici i forbindelse med råvareoptioner ud over deltarisikoen.

De kompetente myndigheder kan tillade, at kapitalkravet for en udstedt børshandlet råvareoption sættes lig med den af børsen krævede margen, hvis de er sikre på, at den er et nøjagtigt mål for den med optionen forbundne risiko, og at den mindst svarer til det kapitalkrav for en option, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V.

De kompetente myndigheder kan også tillade, at kapitalkravet for en OTC-råvareoption, som cleares af et clearinginstitut, der er anerkendt af dem, svarer til den margen, der kræves af clearinginstituttet, hvis de er sikre på, at det er et nøjagtigt mål for den risiko, der er forbundet med optionen, og at det mindst svarer til det kapitalkrav for en OTC-option, der ville følge af en beregning på grundlag af den metode, der er beskrevet i den resterende del af dette bilag, eller på grundlag af de interne modeller, der er beskrevet i bilag V.

Derudover kan de tillade, at kapitalkravet for en erhvervet, børshandlet råvareoption eller OTC-råvareoption er det samme som for den underliggende råvare, dog med den begrænsning, at det deraf følgende kapitalkrav ikke må overstige optionens markedsværdi. Kapitalkravet for en udstedt OTC-option fastsættes i forhold til den underliggende råvare.

| 11. | Warrants vedrørende råvarer behandles på samme måde som råvareoptioner, hvortil der henvises i punkt 10. |
| --- | --- |

11.

Warrants vedrørende råvarer behandles på samme måde som råvareoptioner, hvortil der henvises i punkt 10.

| 12. | Overdrageren af råvarer eller garanterede rettigheder til at erhverve råvarer under en genkøbsaftale og udlåneren af råvarer i en råvareudlånsaftale skal medtage råvarerne i beregningen af sit kapitalkrav i medfør af dette bilag. |
| --- | --- |

12.

Overdrageren af råvarer eller garanterede rettigheder til at erhverve råvarer under en genkøbsaftale og udlåneren af råvarer i en råvareudlånsaftale skal medtage råvarerne i beregningen af sit kapitalkrav i medfør af dette bilag.

a)   Løbetidsmetoden

| 13. | Instituttet anvender en separat løbetidsmetode i overensstemmelse med tabel 1 for hver af de enkelte råvarer. Alle positioner i denne råvare og alle positioner, der betragtes som positioner i samme råvare i henhold til punkt 7, opføres i de relevante løbetidsbånd. Fysiske lagre opføres i første løbetidsbånd. |
| --- | --- |

13.

Instituttet anvender en separat løbetidsmetode i overensstemmelse med tabel 1 for hver af de enkelte råvarer. Alle positioner i denne råvare og alle positioner, der betragtes som positioner i samme råvare i henhold til punkt 7, opføres i de relevante løbetidsbånd. Fysiske lagre opføres i første løbetidsbånd.

Tabel 1

| Løbetidsbånd
  (1) | Udsvingssats
  (%)
  (2) |
| --- | --- |
| 0 ≤ 1 måned | 1,50 |
| > 1 ≤ 3 måneder | 1,50 |
| > 3 ≤ 6 måneder | 1,50 |
| > 6 ≤ 12 måneder | 1,50 |
| > 1 ≤ 2 år | 1,50 |
| > 2 ≤ 3 år | 1,50 |
| > 3 år | 1,50 |

Løbetidsbånd

(1)

Udsvingssats

(%)

(2)

0 ≤ 1 måned

1,50

> 1 ≤ 3 måneder

1,50

> 3 ≤ 6 måneder

1,50

> 6 ≤ 12 måneder

1,50

> 1 ≤ 2 år

1,50

> 2 ≤ 3 år

1,50

> 3 år

1,50

| 14. | De kompetente myndigheder kan tillade, at positioner, som er, eller som i henhold til punkt 7 betragtes som, positioner i samme råvare, bliver modregnet og opført i de relevante løbetidsbånd på et nettogrundlag for følgende:






  a) | positioner i kontrakter, der udløber på den samme dato, og |
| --- | --- | --- |

14.

De kompetente myndigheder kan tillade, at positioner, som er, eller som i henhold til punkt 7 betragtes som, positioner i samme råvare, bliver modregnet og opført i de relevante løbetidsbånd på et nettogrundlag for følgende:

a)

positioner i kontrakter, der udløber på den samme dato, og

| b) | positioner i kontrakter, der udløber inden for ti dage efter hinanden, hvis kontrakterne handles på markeder med daglige leveringstidspunkter. |
| --- | --- |

b)

positioner i kontrakter, der udløber inden for ti dage efter hinanden, hvis kontrakterne handles på markeder med daglige leveringstidspunkter.

| 15. | Derefter beregner instituttet summen af de vægtede lange positioner og summen af de vægtede korte positioner i hvert løbetidsbånd. Størrelsen af førstnævnte (sidstnævnte), der matches af sidstnævnte (førstnævnte) i et givet løbetidsbånd, er de matchede positioner i det pågældende løbetidsbånd, medens den resterende lange eller korte position er den umatchede position i samme løbetidsbånd. |
| --- | --- |

15.

Derefter beregner instituttet summen af de vægtede lange positioner og summen af de vægtede korte positioner i hvert løbetidsbånd. Størrelsen af førstnævnte (sidstnævnte), der matches af sidstnævnte (førstnævnte) i et givet løbetidsbånd, er de matchede positioner i det pågældende løbetidsbånd, medens den resterende lange eller korte position er den umatchede position i samme løbetidsbånd.

| 16. | Den del af den umatchede lange (korte) position i et givet løbetidsbånd, der matches af en umatchet kort (lang) position i et løbetidsbånd længere ude, er den matchede position mellem de to løbetidsbånd. Den del af den umatchede lange eller korte position, der ikke kan matches på denne måde, er den umatchede position. |
| --- | --- |

16.

Den del af den umatchede lange (korte) position i et givet løbetidsbånd, der matches af en umatchet kort (lang) position i et løbetidsbånd længere ude, er den matchede position mellem de to løbetidsbånd. Den del af den umatchede lange eller korte position, der ikke kan matches på denne måde, er den umatchede position.

| 17. | Instituttets kapitalkrav for hver enkelt råvare beregnes på grundlag af den relevante løbetidsmetode som summen af følgende:






  a) | summen af de matchede lange og korte positioner, ganget med den relevante spreadsats som anført i kolonne 2 i tabel 1 (punkt 13) for hvert løbetidsbånd og med råvarens spotpris |
| --- | --- | --- |

17.

Instituttets kapitalkrav for hver enkelt råvare beregnes på grundlag af den relevante løbetidsmetode som summen af følgende:

a)

summen af de matchede lange og korte positioner, ganget med den relevante spreadsats som anført i kolonne 2 i tabel 1 (punkt 13) for hvert løbetidsbånd og med råvarens spotpris

| b) | den matchede position mellem to løbetidsbånd for hvert løbetidsbånd, hvortil en umatchet position overføres, ganget med 0,6 % carrysats og med råvarens spotpris, og |
| --- | --- |

b)

den matchede position mellem to løbetidsbånd for hvert løbetidsbånd, hvortil en umatchet position overføres, ganget med 0,6 % carrysats og med råvarens spotpris, og

| c) | de resterende umatchede positioner, ganget med 15 % (outrightsats) og med råvarens spotpris. |
| --- | --- |

c)

de resterende umatchede positioner, ganget med 15 % (outrightsats) og med råvarens spotpris.

| 18. | Instituttets samlede kapitalkrav for råvarerisikoen beregnes som summen af kapitalkravene, beregnet for hver enkelt råvare i overensstemmelse med punkt 17. |
| --- | --- |

18.

Instituttets samlede kapitalkrav for råvarerisikoen beregnes som summen af kapitalkravene, beregnet for hver enkelt råvare i overensstemmelse med punkt 17.

b)   Forenklet metode

| 19. | Instituttets kapitalkrav for hver enkelt råvare beregnes som summen af følgende:






  a) | 15 % af nettopositionen, lang eller kort, ganget med råvarens spotpris, og |
| --- | --- | --- |

19.

Instituttets kapitalkrav for hver enkelt råvare beregnes som summen af følgende:

a)

15 % af nettopositionen, lang eller kort, ganget med råvarens spotpris, og

| b) | 3 % af bruttopositionen, lang plus kort, ganget med råvarens spotpris. |
| --- | --- |

b)

3 % af bruttopositionen, lang plus kort, ganget med råvarens spotpris.

| 20. | Instituttets samlede kapitalkrav for råvarerisikoen beregnes som summen af kapitalkravene, beregnet for hver enkelt råvare i overensstemmelse med punkt 19. |
| --- | --- |

20.

Instituttets samlede kapitalkrav for råvarerisikoen beregnes som summen af kapitalkravene, beregnet for hver enkelt råvare i overensstemmelse med punkt 19.

c)   Den udvidede løbetidsmetode

| 21. | De kompetente myndigheder kan tillade institutter at anvende de udsvings- (»spread«), overførsels- (»carry«) og outright-minimumssatser, der er anført i nedenstående tabel 2, i stedet for de satser, der er fastsat i punkt 13, 14, 17 og 18, forudsat at institutterne efter de kompetente myndigheders opfattelse:






  a) | i betydeligt omfang handler med råvarer |
| --- | --- | --- |

21.

De kompetente myndigheder kan tillade institutter at anvende de udsvings- (»spread«), overførsels- (»carry«) og outright-minimumssatser, der er anført i nedenstående tabel 2, i stedet for de satser, der er fastsat i punkt 13, 14, 17 og 18, forudsat at institutterne efter de kompetente myndigheders opfattelse:

a)

i betydeligt omfang handler med råvarer

| b) | har en diversificeret råvareportefølje, og |
| --- | --- |

b)

har en diversificeret råvareportefølje, og

| c) | endnu ikke er i stand til at anvende interne modeller til beregning af deres kapitalkrav for råvarerisiko, jf. bilag V. |
| --- | --- |

c)

endnu ikke er i stand til at anvende interne modeller til beregning af deres kapitalkrav for råvarerisiko, jf. bilag V.

Tabel 2

| | Ædelmetaller (eksklusive guld) | Almindelige metaller | Landbrugsprodukter (»softs«) | Andre, inklusive energiprodukter |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Udsvingssats (%) (»spread rate«) | 1,0 | 1,2 | 1,5 | 1,5 |
| Overførselssats (%) (»carry rate«) | 0,3 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |
| Outrightsats (%) | 8 | 10 | 12 | 15 |

Ædelmetaller (eksklusive guld)

Almindelige metaller

Landbrugsprodukter (»softs«)

Andre, inklusive energiprodukter

Udsvingssats (%) (»spread rate«)

1,0

1,2

1,5

1,5

Overførselssats (%) (»carry rate«)

0,3

0,5

0,6

0,6

Outrightsats (%)

8

10

12

15

BILAG V

BRUG AF INTERNE MODELLER TIL BEREGNING AF KAPITALKRAV

| 1. | De kompetente myndigheder kan på de betingelser, der er fastsat i dette bilag, give institutter bemyndigelse til at beregne deres kapitalkrav for positionsrisiko, valutarisiko og/eller råvarerisiko efter deres egne interne modeller i stedet for eller i kombination med de metoder, der er beskrevet i bilag I, III og IV. I hvert enkelt tilfælde kræves de kompetente myndigheders udtrykkelige anerkendelse af brugen af disse modeller i kapitaldækningsøjemed. |
| --- | --- |

1.

De kompetente myndigheder kan på de betingelser, der er fastsat i dette bilag, give institutter bemyndigelse til at beregne deres kapitalkrav for positionsrisiko, valutarisiko og/eller råvarerisiko efter deres egne interne modeller i stedet for eller i kombination med de metoder, der er beskrevet i bilag I, III og IV. I hvert enkelt tilfælde kræves de kompetente myndigheders udtrykkelige anerkendelse af brugen af disse modeller i kapitaldækningsøjemed.

| 2. | Anerkendelsen skal kun gives, hvis de kompetente myndigheder er overbevist om, at instituttets interne model er velfungerende og gennemføres på betryggende vis, og at særlig følgende kvalitative normer overholdes:






  a) | den interne model skal være tæt integreret i instituttets daglige risikostyringsproces og danner grundlag for rapportering af risikoeksponering til instituttets overordnede ledelse |
| --- | --- | --- |

2.

Anerkendelsen skal kun gives, hvis de kompetente myndigheder er overbevist om, at instituttets interne model er velfungerende og gennemføres på betryggende vis, og at særlig følgende kvalitative normer overholdes:

a)

den interne model skal være tæt integreret i instituttets daglige risikostyringsproces og danner grundlag for rapportering af risikoeksponering til instituttets overordnede ledelse

| b) | instituttet skal have en risikokontrolafdeling, der er uafhængig af handelsafdelingen, og som rapporterer direkte til den overordnede ledelse. Afdelingen har til opgave at udforme og implementere instituttets interne model. Den udarbejder og analyserer daglige rapporter om den interne models resultater og om de foranstaltninger, der skal træffes i relation til handelsrammer. Afdelingen skal også varetage den indledende og løbende validering af den interne model |
| --- | --- |

b)

instituttet skal have en risikokontrolafdeling, der er uafhængig af handelsafdelingen, og som rapporterer direkte til den overordnede ledelse. Afdelingen har til opgave at udforme og implementere instituttets interne model. Den udarbejder og analyserer daglige rapporter om den interne models resultater og om de foranstaltninger, der skal træffes i relation til handelsrammer. Afdelingen skal også varetage den indledende og løbende validering af den interne model

| c) | instituttets bestyrelse og overordnede ledelse skal være aktive i risikokontrolprocessen, og risikokontrolafdelingens daglige rapporter behandles på et ledelsesniveau, der har tilstrækkelige beføjelser til at kunne reducere positioner, som individuelle handlere har taget, såvel som at kunne reducere instituttets samlede risikoeksponering |
| --- | --- |

c)

instituttets bestyrelse og overordnede ledelse skal være aktive i risikokontrolprocessen, og risikokontrolafdelingens daglige rapporter behandles på et ledelsesniveau, der har tilstrækkelige beføjelser til at kunne reducere positioner, som individuelle handlere har taget, såvel som at kunne reducere instituttets samlede risikoeksponering

| d) | instituttet skal råde over et tilstrækkeligt stort antal medarbejdere, der er kvalificerede til at benytte sofistikerede modeller inden for områderne handel, risikokontrol, revision og administration af handler/positioner |
| --- | --- |

d)

instituttet skal råde over et tilstrækkeligt stort antal medarbejdere, der er kvalificerede til at benytte sofistikerede modeller inden for områderne handel, risikokontrol, revision og administration af handler/positioner

| e) | instituttet skal have fastlagt procedurer til overvågning og sikring af, at en række skriftligt fastlagte interne retningslinjer og kontrolforanstaltninger vedrørende den samlede/generelle anvendelse af risikoberegningsmodellen efterleves |
| --- | --- |

e)

instituttet skal have fastlagt procedurer til overvågning og sikring af, at en række skriftligt fastlagte interne retningslinjer og kontrolforanstaltninger vedrørende den samlede/generelle anvendelse af risikoberegningsmodellen efterleves

| f) | instituttets model har med deres resultater vist, at de kan beregne risici med rimelig nøjagtighed |
| --- | --- |

f)

instituttets model har med deres resultater vist, at de kan beregne risici med rimelig nøjagtighed

| g) | instituttet skal hyppigt gennemføre en omfattende krisesimulation (stress testing), og resultaterne af simuleringerne skal analyseres af den overordnede ledelse og afspejles i de retningslinjer og rammer, som ledelsen fastsætter. Denne procedure skal navnlig rettes mod markedernes likviditetsproblemer i stresssituationer, koncentrationsrisici, »one way«-markeder, risici for uforudsete begivenheder, »jump-to-default«-risici, produkters ikke-linearitet, »deep out-of-the-money«-positioner, positioner, der udsættes for pludselige prisudsving, og andre risici, som de interne modeller måske ikke tager tilstrækkelig højde for. De anvendte »chok« skal afspejle porteføljernes art og den tid, der kan tage at afdække eller håndtere risici under vanskelige markedsforhold, og |
| --- | --- |

g)

instituttet skal hyppigt gennemføre en omfattende krisesimulation (stress testing), og resultaterne af simuleringerne skal analyseres af den overordnede ledelse og afspejles i de retningslinjer og rammer, som ledelsen fastsætter. Denne procedure skal navnlig rettes mod markedernes likviditetsproblemer i stresssituationer, koncentrationsrisici, »one way«-markeder, risici for uforudsete begivenheder, »jump-to-default«-risici, produkters ikke-linearitet, »deep out-of-the-money«-positioner, positioner, der udsættes for pludselige prisudsving, og andre risici, som de interne modeller måske ikke tager tilstrækkelig højde for. De anvendte »chok« skal afspejle porteføljernes art og den tid, der kan tage at afdække eller håndtere risici under vanskelige markedsforhold, og

| h) | instituttet skal foretage en uafhængig undersøgelse af risikovurderingssystemet som et led i dets regelmæssige interne revisionsproces. |
| --- | --- |

h)

instituttet skal foretage en uafhængig undersøgelse af risikovurderingssystemet som et led i dets regelmæssige interne revisionsproces.

Den undersøgelse, hvortil der henvises i første afsnit, litra h), skal omfatte både handelsafdelingens og den uafhængige risikokontrolafdelings aktiviteter. Instituttet skal mindst en gang årligt foretage en undersøgelse af risikostyringsprocessen som helhed.

Undersøgelsen skal se nærmere på følgende:

| a) | hvorvidt dokumentationen vedrørende risikostyringsmodellen og -processen samt organisationen af risikokontrolafdelingen er fyldestgørende |
| --- | --- |

a)

hvorvidt dokumentationen vedrørende risikostyringsmodellen og -processen samt organisationen af risikokontrolafdelingen er fyldestgørende

| b) | hvorledes markedsrisikovurderingerne integreres i den daglige risikostyring, og hvorvidt ledelsesinformationssystemet fungerer fyldestgørende |
| --- | --- |

b)

hvorledes markedsrisikovurderingerne integreres i den daglige risikostyring, og hvorvidt ledelsesinformationssystemet fungerer fyldestgørende

| c) | den proces, instituttet anvender ved godkendelse af risikoberegningsmodeller og værdiansættelsessystemer, der anvendes af personalet i handelsafdelinger og administrationsafdelinger |
| --- | --- |

c)

den proces, instituttet anvender ved godkendelse af risikoberegningsmodeller og værdiansættelsessystemer, der anvendes af personalet i handelsafdelinger og administrationsafdelinger

| d) | de markedsrisici, der tages højde for i risikoberegningsmodellen, og valideringen af eventuelle større ændringer i risikoberegningsprocessen |
| --- | --- |

d)

de markedsrisici, der tages højde for i risikoberegningsmodellen, og valideringen af eventuelle større ændringer i risikoberegningsprocessen

| e) | hvorvidt oplysningerne vedrørende positioner er nøjagtige og fuldstændige, hvorvidt volatilitets- og korrelationsskønnene er nøjagtige og hensigtsmæssige, og hvorvidt vurderingen og beregningen af risikofølsomheden er nøjagtige |
| --- | --- |

e)

hvorvidt oplysningerne vedrørende positioner er nøjagtige og fuldstændige, hvorvidt volatilitets- og korrelationsskønnene er nøjagtige og hensigtsmæssige, og hvorvidt vurderingen og beregningen af risikofølsomheden er nøjagtige

| f) | den kontrolproces, som instituttet anvender ved vurderingen af, om de informationskilder, der bruges til den interne model, er konsistente, aktuelle og pålidelige, samt om sådanne informationskilder er uafhængige, og |
| --- | --- |

f)

den kontrolproces, som instituttet anvender ved vurderingen af, om de informationskilder, der bruges til den interne model, er konsistente, aktuelle og pålidelige, samt om sådanne informationskilder er uafhængige, og

| g) | den kontrolproces, som instituttet anvender ved vurderingen af »back-testing«, som foretages med henblik på at vurdere modellernes nøjagtighed. |
| --- | --- |

g)

den kontrolproces, som instituttet anvender ved vurderingen af »back-testing«, som foretages med henblik på at vurdere modellernes nøjagtighed.

| 3. | Institutterne skal indføre procedurer, der sikrer, at deres interne modeller er tilstrækkelig valideret af parter med passende kvalifikationer, som ikke deltager i udviklingen af modellerne, for at sikre, at de er velfungerende og tager tilstrækkelig højde for alle væsentlige risici. Denne validering skal finde sted i forbindelse med den interne models udvikling, og når der foretages væsentlige ændringer heraf. Valideringen skal foretages med regelmæssige mellemrum, og navnlig i forbindelse med væsentlige strukturelle ændringer af markedet eller ændringer i porteføljens sammensætning, som kan medføre, at den interne model ikke længere er hensigtsmæssig. Institutterne skal benytte sig af de teknikker og bedste praksis, der løbende udvikles. Valideringen af den interne model må ikke begrænses til »back-testing«, men skal som et minimum omfatte følgende:






  a) | test, der viser, at de forudsætninger, som den interne model baseres på, er hensigtsmæssige og ikke resulterer i, at risikoen undervurderes |
| --- | --- | --- |

3.

Institutterne skal indføre procedurer, der sikrer, at deres interne modeller er tilstrækkelig valideret af parter med passende kvalifikationer, som ikke deltager i udviklingen af modellerne, for at sikre, at de er velfungerende og tager tilstrækkelig højde for alle væsentlige risici. Denne validering skal finde sted i forbindelse med den interne models udvikling, og når der foretages væsentlige ændringer heraf. Valideringen skal foretages med regelmæssige mellemrum, og navnlig i forbindelse med væsentlige strukturelle ændringer af markedet eller ændringer i porteføljens sammensætning, som kan medføre, at den interne model ikke længere er hensigtsmæssig. Institutterne skal benytte sig af de teknikker og bedste praksis, der løbende udvikles. Valideringen af den interne model må ikke begrænses til »back-testing«, men skal som et minimum omfatte følgende:

a)

test, der viser, at de forudsætninger, som den interne model baseres på, er hensigtsmæssige og ikke resulterer i, at risikoen undervurderes

| b) | institutterne skal ud over de lovpligtige »back-testing«-programmer også iværksætte egne valideringstest af den interne model i relation til de risici og strukturer, der kendetegner deres porteføljer, og |
| --- | --- |

b)

institutterne skal ud over de lovpligtige »back-testing«-programmer også iværksætte egne valideringstest af den interne model i relation til de risici og strukturer, der kendetegner deres porteføljer, og

| c) | anvendelsen af hypotetiske porteføljer for at sikre, at den interne model kan tage hensyn til de særlige strukturelle faktorer, der måtte vise sig, f.eks. væsentlige basisrisici og koncentrationsrisici. |
| --- | --- |

c)

anvendelsen af hypotetiske porteføljer for at sikre, at den interne model kan tage hensyn til de særlige strukturelle faktorer, der måtte vise sig, f.eks. væsentlige basisrisici og koncentrationsrisici.

| 4. | Instituttet skal kontrollere nøjagtigheden og resultaterne af sin model ved at gennemføre et »back-testing«-program. »Back-testing« udføres således, at den daglige potentielle risiko for tab (»value-at-risk«), der beregnes ved hjælp af instituttets model for porteføljens daglige slutpositioner, sammenholdes med den daglige ændring i porteføljeværdien ved slutningen af den efterfølgende hverdag.
  De kompetente myndigheder skal undersøge, om instituttet kan udføre »back-testing« på grundlag af faktiske og hypotetiske ændringer i porteføljeværdien. »Back-testing« på grundlag af hypotetiske ændringer i porteføljeværdien udføres ved at sammenholde porteføljens daglige slutværdi og under antagelse af uændrede positioner med dens værdi ved slutningen af den efterfølgende dag. De kompetente myndigheder skal kræve, at institutterne træffer passende foranstaltninger med henblik på at forbedre deres »back-testing«-program, hvis det anses for mangelfuldt. De kompetente myndigheder kan kræve, at kreditinstitutterne foretager »back-testing« baseret på resultatet af enten den hypotetiske handel (dvs. ud fra de ændringer i porteføljeværdien, der vil opstå, hvis de daglige slutpositioner forbliver uændrede) eller den faktiske handel (eksklusive kurtage, provision og nettorenteindtægt) eller begge. |
| --- | --- |

4.

Instituttet skal kontrollere nøjagtigheden og resultaterne af sin model ved at gennemføre et »back-testing«-program. »Back-testing« udføres således, at den daglige potentielle risiko for tab (»value-at-risk«), der beregnes ved hjælp af instituttets model for porteføljens daglige slutpositioner, sammenholdes med den daglige ændring i porteføljeværdien ved slutningen af den efterfølgende hverdag.

De kompetente myndigheder skal undersøge, om instituttet kan udføre »back-testing« på grundlag af faktiske og hypotetiske ændringer i porteføljeværdien. »Back-testing« på grundlag af hypotetiske ændringer i porteføljeværdien udføres ved at sammenholde porteføljens daglige slutværdi og under antagelse af uændrede positioner med dens værdi ved slutningen af den efterfølgende dag. De kompetente myndigheder skal kræve, at institutterne træffer passende foranstaltninger med henblik på at forbedre deres »back-testing«-program, hvis det anses for mangelfuldt. De kompetente myndigheder kan kræve, at kreditinstitutterne foretager »back-testing« baseret på resultatet af enten den hypotetiske handel (dvs. ud fra de ændringer i porteføljeværdien, der vil opstå, hvis de daglige slutpositioner forbliver uændrede) eller den faktiske handel (eksklusive kurtage, provision og nettorenteindtægt) eller begge.

| 5. | Ved beregning af kapitalkravene for den specifikke risiko ved handlede gælds- og aktiepositioner kan de kompetente myndigheder anerkende, at et institut bruger sin interne model, hvis denne interne model ikke blot opfylder betingelserne i den resterende del af dette bilag, men også opfylder følgende betingelser:






  a) | forklarer porteføljens historiske prisudvikling |
| --- | --- | --- |

5.

Ved beregning af kapitalkravene for den specifikke risiko ved handlede gælds- og aktiepositioner kan de kompetente myndigheder anerkende, at et institut bruger sin interne model, hvis denne interne model ikke blot opfylder betingelserne i den resterende del af dette bilag, men også opfylder følgende betingelser:

a)

forklarer porteføljens historiske prisudvikling

| b) | tager højde for koncentrationen udtrykt i størrelse og ændringer i porteføljesammensætningen |
| --- | --- |

b)

tager højde for koncentrationen udtrykt i størrelse og ændringer i porteføljesammensætningen

| c) | er robust over for ændringer i forudsætninger |
| --- | --- |

c)

er robust over for ændringer i forudsætninger

| d) | valideres gennem »back-testing«, som tager sigte på at vurdere, om der præcist tages højde for den specifikke risiko. Hvis de kompetente myndigheder tillader, at der gennemføres en sådan »back-testing« på grundlag af relevante underporteføljer, skal disse vælges på konsekvent vis. |
| --- | --- |

d)

valideres gennem »back-testing«, som tager sigte på at vurdere, om der præcist tages højde for den specifikke risiko. Hvis de kompetente myndigheder tillader, at der gennemføres en sådan »back-testing« på grundlag af relevante underporteføljer, skal disse vælges på konsekvent vis.

| e) | tager højde for navnerelateret basisrisiko, dvs. at institutterne skal godtgøre, at den interne model er følsom over for væsentlige idiosynkratiske forskelle mellem tilsvarende, men ikke identiske positioner, og |
| --- | --- |

e)

tager højde for navnerelateret basisrisiko, dvs. at institutterne skal godtgøre, at den interne model er følsom over for væsentlige idiosynkratiske forskelle mellem tilsvarende, men ikke identiske positioner, og

| f) | tager højde for risikoen for uforudsete begivenheder. |
| --- | --- |

f)

tager højde for risikoen for uforudsete begivenheder.

Instituttet skal ligeledes opfylde følgende krav:

| — | hvis et institut er udsat for en risiko for uforudsete begivenheder, der ikke afspejles i dets »value-at-risk«, fordi det ligger uden for ihændehaverperioden på ti dage og 99 % konfidensintervallet (begivenheder med lav sandsynlighed og alvorlige følger), skal instituttet sikre, at konsekvenserne af sådanne begivenheder indregnes i dets interne kapitalvurdering, og |
| --- | --- |

—

hvis et institut er udsat for en risiko for uforudsete begivenheder, der ikke afspejles i dets »value-at-risk«, fordi det ligger uden for ihændehaverperioden på ti dage og 99 % konfidensintervallet (begivenheder med lav sandsynlighed og alvorlige følger), skal instituttet sikre, at konsekvenserne af sådanne begivenheder indregnes i dets interne kapitalvurdering, og

| — | instituttets interne model skal bygge på en konservativ vurdering af risikoen ved mindre likvide positioner og positioner med begrænset prisgennemsigtighed i forhold til realistiske markedsscenarier. Den interne model skal desuden svare til de minimumsstandarder, der gælder på dataområdet. Indikatorerne skal være tilstrækkelig konservative og kun anvendes, såfremt de foreliggende data er utilstrækkelige eller ikke afspejler en positions eller porteføljes reelle volatilitet. |
| --- | --- |

—

instituttets interne model skal bygge på en konservativ vurdering af risikoen ved mindre likvide positioner og positioner med begrænset prisgennemsigtighed i forhold til realistiske markedsscenarier. Den interne model skal desuden svare til de minimumsstandarder, der gælder på dataområdet. Indikatorerne skal være tilstrækkelig konservative og kun anvendes, såfremt de foreliggende data er utilstrækkelige eller ikke afspejler en positions eller porteføljes reelle volatilitet.

Instituttet skal desuden benytte sig af de teknikker og bedste praksis, der løbende udvikles.

Instituttet skal endvidere have en strategi, som gør det muligt ved beregning af dets kapitalkrav at tage højde for risikoen for misligholdelse i forbindelse med dets positioner i handelsbeholdningen, som skal lægges til den risiko for misligholdelse, som dets »value-at-risk« tager højde for, jf. de ovenfor nævnte krav i dette punkt. For at undgå dobbelttælling kan et institut ved beregning af dets øgede krav som følge af misligholdelsesrisici tage hensyn til det omfang, som risikoen for misligholdelse allerede indgår med i »value-at-risk«-beregningen, især for risikopositioner, som kunne eller ville blive afviklet inden for ti dage i tilfælde af negative markedsforhold eller andre indikationer på forringede kreditforhold. Hvis et institut tager højde for en øget misligholdelsesrisiko ved at forhøje kapitalkravet, skal det have fastlagt metoder for validering af denne foranstaltning.

Instituttet skal dokumentere, at dets strategi opfylder pålidelighedsstandarder svarende til strategien i artikel 84-89 i direktiv 2006/.../EF er baseret på et forudsat konstant risikoniveau og i givet fald bliver tilpasset, således at den kommer til at afspejle konsekvenserne af likviditet, koncentrationer, risikoafdækning og optionalitet.

Et institut, som ikke tager højde for den øgede misligholdelsesrisiko ved hjælp af en internt udviklet strategi, skal beregne det forhøjede kapitalkrav efter en strategi, som er i overensstemmelse med strategien i enten artikel 78-83 eller artikel 83-89 i direktiv 2006/.../EF.

For kontantbeholdningens eller syntetiske securitisationsengagementers vedkommende, som ville være underlagt en behandling med hensyn til fratrækning som fastsat i artikel 66, stk. 2, i direktiv 2006/.../EF, eller som skulle tillægges en risikovægt på 1 250 % i henhold til bilag IX, del 4, i samme direktiv, er disse positioner underlagt et kapitalkrav, som mindst svarer til det, der er fastsat for denne behandling. Institutter, som handler med disse engagementer, kan anvende en anden behandling, hvis de over for de kompetente myndigheder kan godtgøre, at der ud over, at de har til hensigt at handle, findes et likvidt marked for både køb og salg af securitisationsengagementer eller, hvis der er tale om syntetiske securitisationer, som udelukkende er baseret på kreditderivater, for køb og salg af securitisationsengagementerne selv eller alle de risikokomponenter, der indgår heri. Med henblik på nærværende afdeling findes der et marked for både køb og salg, hvis der foreligger uafhængige tilbud baseret på god tro om at købe og sælge eller aktuelle konkurrencedygtige noteringer for køb og salg baseret på god tro, således at der inden for en dag kan fastsættes en pris, som står i rimeligt forhold til den seneste salgspris, og der kan ske afvikling til en sådan pris i løbet af relativt kort tid i overensstemmelse med normal handelskutyme. For at kunne anvende en anden behandling skal et institut råde over tilstrækkelige markedsdata til at kunne sikre, at det i fuldt omfang tager højde for den koncentrerede misligholdelsesrisiko for de pågældende engagementer i sin interne strategi for beregning af den øgede misligholdelsesrisiko i overensstemmelse med ovenstående standarder.

| 6. | Institutter, som anvender interne modeller, der ikke er anerkendt i overensstemmelse med punkt 4, pålægges et særskilt kapitalkrav, der skal dække den specifikke risiko beregnet i overensstemmelse med bilag I. |
| --- | --- |

6.

Institutter, som anvender interne modeller, der ikke er anerkendt i overensstemmelse med punkt 4, pålægges et særskilt kapitalkrav, der skal dække den specifikke risiko beregnet i overensstemmelse med bilag I.

| 7. | Ved anvendelse af punkt 9, litra b), multipliceres resultatet af instituttets egen beregning med en faktor på mindst 3. |
| --- | --- |

7.

Ved anvendelse af punkt 9, litra b), multipliceres resultatet af instituttets egen beregning med en faktor på mindst 3.

| 8. | Multiplikationsfaktoren forhøjes med en »plusfaktor« på mellem 0 og 1 i overensstemmelse med tabel 1, alt afhængigt af antallet af overskridelser for de seneste 250 arbejdsdage, der er konstateret ved instituttets »back-testing«. De kompetente myndigheder kræver, at institutterne beregner overskridelser ensartet ved »back-testing« på grundlag af enten faktiske eller hypotetiske ændringer i porteføljeværdien. En overskridelse er en daglig ændring i porteføljeværdien, der overstiger den hermed forbundne daglige potentielle risiko, der er beregnet ved hjælp af instituttets model. Med henblik på at fastsætte »plusfaktoren« fastslås antallet af overskridelser mindst hvert kvartal.
  Tabel 1






  Antal overskridelser | Plusfaktor |
| --- | --- | --- |
| under 5 | 0,00 |
| 5 | 0,40 |
| 6 | 0,50 |
| 7 | 0,65 |
| 8 | 0,75 |
| 9 | 0,85 |
| 10 eller flere | 1,00 |

8.

Multiplikationsfaktoren forhøjes med en »plusfaktor« på mellem 0 og 1 i overensstemmelse med tabel 1, alt afhængigt af antallet af overskridelser for de seneste 250 arbejdsdage, der er konstateret ved instituttets »back-testing«. De kompetente myndigheder kræver, at institutterne beregner overskridelser ensartet ved »back-testing« på grundlag af enten faktiske eller hypotetiske ændringer i porteføljeværdien. En overskridelse er en daglig ændring i porteføljeværdien, der overstiger den hermed forbundne daglige potentielle risiko, der er beregnet ved hjælp af instituttets model. Med henblik på at fastsætte »plusfaktoren« fastslås antallet af overskridelser mindst hvert kvartal.

Tabel 1

Antal overskridelser

Plusfaktor

under 5

0,00

5

0,40

6

0,50

7

0,65

8

0,75

9

0,85

10 eller flere

1,00

De kompetente myndigheder kan i individuelle tilfælde og på grund af særlige omstændigheder renoncere på kravet om at forhøje multiplikationsfaktoren med en »plusfaktor« i overensstemmelse med tabel 1, hvis instituttet over for de kompetente myndigheder har bevist, at en sådan forhøjelse er ubegrundet, og at modellen principielt er korrekt.

Hvis mange overskridelser indikerer, at modellen ikke er tilstrækkelig nøjagtig, trækker de kompetente myndigheder anerkendelsen tilbage, eller de træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at modellen omgående forbedres.

For at gøre det muligt for de kompetente myndigheder løbende at kontrollere, at »plusfaktoren« er passende, underretter institutterne snarest, og senest inden for en frist på fem arbejdsdage, de kompetente myndigheder om overskridelser, der er konstateret ved deres »back-testing«-program, eller som i overensstemmelse med tabellen ovenfor vil indebære en forhøjelse af »plusfaktoren«.

| 9. | Hvert institut skal opfylde et kapitalkrav, der svarer til den højeste af følgende værdier:






  a) | den foregående dags »value-at-risk« opgjort efter de parametre, der er beskrevet i dette bilag, plus i givet fald det beregnede forhøjede kapitalkrav som følge af misligholdelsesrisici i henhold til punkt 5, eller |
| --- | --- | --- |

9.

Hvert institut skal opfylde et kapitalkrav, der svarer til den højeste af følgende værdier:

a)

den foregående dags »value-at-risk« opgjort efter de parametre, der er beskrevet i dette bilag, plus i givet fald det beregnede forhøjede kapitalkrav som følge af misligholdelsesrisici i henhold til punkt 5, eller

| b) | et gennemsnit af de daglige vurderinger af »value-at-risk« for hver af de foregående 60 arbejdsdage ganget med de faktorer, der er omtalt i punkt 7, og korrigeret med den, hvortil der henvises i punkt 8, plus i givet fald det beregnede forhøjede kapitalkrav som følge af misligholdelsesrisici i henhold til punkt 5. |
| --- | --- |

b)

et gennemsnit af de daglige vurderinger af »value-at-risk« for hver af de foregående 60 arbejdsdage ganget med de faktorer, der er omtalt i punkt 7, og korrigeret med den, hvortil der henvises i punkt 8, plus i givet fald det beregnede forhøjede kapitalkrav som følge af misligholdelsesrisici i henhold til punkt 5.

| 10. | Beregningen af »value-at-risk« skal foretages efter følgende mindstenormer:






  a) | mindst daglig beregning af »value-at-risk« |
| --- | --- | --- |

10.

Beregningen af »value-at-risk« skal foretages efter følgende mindstenormer:

a)

mindst daglig beregning af »value-at-risk«

| b) | et 99-percentil ensidigt konfidensinterval |
| --- | --- |

b)

et 99-percentil ensidigt konfidensinterval

| c) | en 10-dagsækvivalent ihændehaverperiode |
| --- | --- |

c)

en 10-dagsækvivalent ihændehaverperiode

| d) | en effektiv observationsperiode på mindst et år, dog bortset fra tilfælde, hvor en kortere observationsperiode er berettiget som følge af en betydelig forøgelse af kursvolatiliteten, og |
| --- | --- |

d)

en effektiv observationsperiode på mindst et år, dog bortset fra tilfælde, hvor en kortere observationsperiode er berettiget som følge af en betydelig forøgelse af kursvolatiliteten, og

| e) | kvartalsvis ajourføring af datasæt. |
| --- | --- |

e)

kvartalsvis ajourføring af datasæt.

| 11. | De kompetente myndigheder kræver, at modellen tager nøjagtigt højde for alle væsentlige prisrisici ved optioner eller optionslignende positioner, og at alle andre risici, som modellen ikke tager højde for, er tilstrækkeligt dækket af egenkapital. |
| --- | --- |

11.

De kompetente myndigheder kræver, at modellen tager nøjagtigt højde for alle væsentlige prisrisici ved optioner eller optionslignende positioner, og at alle andre risici, som modellen ikke tager højde for, er tilstrækkeligt dækket af egenkapital.

| 12. | Risikomodellen skal tage højde for et tilstrækkeligt stort antal risikofaktorer afhængigt af instituttets aktivitetsgrad på de respektive markeder, især følgende.
  Renterisici
  Risikoberegningsmodellen skal medregne en række risikofaktorer, der svarer til renterne i de enkelte valutaer, instituttet har rentefølsomme balance- og ikke-balanceførte positioner i. Instituttet skal gengive afkastkurverne ved anvendelse af de generelt accepterede fremgangsmåder. For betydelige renterisici i de væsentligste valutaer og på de væsentligste markeder skal rentekurven opdeles i mindst seks løbetidssegmenter for at gengive udsvingene i satsernes volatilitet langs rentekurven. Risikoberegningsmodellen skal desuden registrere bevægelser, der ikke er fuldstændigt korreleret mellem forskellige afkastkurver.
  Valutarisici
  Risikoberegningsmodellen skal medregne risikofaktorer, der svarer til guld og til de enkelte fremmede valutaer, instituttets positioner er angivet i.
  For CIU'er tages der hensyn til deres reelle valutapositioner. Institutterne kan anvende tredjemandsindberetninger om CIU'ets valutaposition, såfremt det i tilstrækkelig grad er sikret, at indberetningen er korrekt. Hvis et institut ikke har kendskab til valutapositionerne i et CIU, bør denne position behandles separat i overensstemmelse med bilag III, punkt 2.1, fjerde afsnit.
  Aktierisici
  Risikoberegningsmodellen skal mindst anvende en særskilt risikofaktor for hvert af de aktiemarkeder, hvor instituttet har større positioner.
  Råvarerisici
  Risikoberegningsmodellen skal mindst anvende en særskilt risikofaktor for hver af de råvarer, hvori instituttet har større positioner. Risikoberegningsmodellen skal også tage højde for risikoen ved ikke-fuldstændigt forbundne bevægelser mellem sammenlignelige, men ikke identiske råvarer og risikoen for ændringer i terminspriserne som følge af, at løbetiderne ikke passer til hinanden. Det skal også tage højde for markedskarakteristika, herunder især leveringstidspunkter og handlernes mulighed for at lukke positioner. |
| --- | --- |

12.

Risikomodellen skal tage højde for et tilstrækkeligt stort antal risikofaktorer afhængigt af instituttets aktivitetsgrad på de respektive markeder, især følgende.

Renterisici

Risikoberegningsmodellen skal medregne en række risikofaktorer, der svarer til renterne i de enkelte valutaer, instituttet har rentefølsomme balance- og ikke-balanceførte positioner i. Instituttet skal gengive afkastkurverne ved anvendelse af de generelt accepterede fremgangsmåder. For betydelige renterisici i de væsentligste valutaer og på de væsentligste markeder skal rentekurven opdeles i mindst seks løbetidssegmenter for at gengive udsvingene i satsernes volatilitet langs rentekurven. Risikoberegningsmodellen skal desuden registrere bevægelser, der ikke er fuldstændigt korreleret mellem forskellige afkastkurver.

Valutarisici

Risikoberegningsmodellen skal medregne risikofaktorer, der svarer til guld og til de enkelte fremmede valutaer, instituttets positioner er angivet i.

For CIU'er tages der hensyn til deres reelle valutapositioner. Institutterne kan anvende tredjemandsindberetninger om CIU'ets valutaposition, såfremt det i tilstrækkelig grad er sikret, at indberetningen er korrekt. Hvis et institut ikke har kendskab til valutapositionerne i et CIU, bør denne position behandles separat i overensstemmelse med bilag III, punkt 2.1, fjerde afsnit.

Aktierisici

Risikoberegningsmodellen skal mindst anvende en særskilt risikofaktor for hvert af de aktiemarkeder, hvor instituttet har større positioner.

Råvarerisici

Risikoberegningsmodellen skal mindst anvende en særskilt risikofaktor for hver af de råvarer, hvori instituttet har større positioner. Risikoberegningsmodellen skal også tage højde for risikoen ved ikke-fuldstændigt forbundne bevægelser mellem sammenlignelige, men ikke identiske råvarer og risikoen for ændringer i terminspriserne som følge af, at løbetiderne ikke passer til hinanden. Det skal også tage højde for markedskarakteristika, herunder især leveringstidspunkter og handlernes mulighed for at lukke positioner.

| 13. | De kompetente myndigheder kan give institutterne tilladelse til at anvende empiriske korrelationer inden for risikokategorierne og på tværs af risikokategorierne, hvis de er overbeviste om, at instituttets model til vurdering af korrelationer er velfungerende og gennemføres på betryggende vis. |
| --- | --- |

13.

De kompetente myndigheder kan give institutterne tilladelse til at anvende empiriske korrelationer inden for risikokategorierne og på tværs af risikokategorierne, hvis de er overbeviste om, at instituttets model til vurdering af korrelationer er velfungerende og gennemføres på betryggende vis.

BILAG VI

BEREGNING AF KAPITALKRAV VED STORE ENGAGEMENTER

| 1. | Overskridelsen i artikel 31, litra b), beregnes ved at udvælge de dele af det samlede handelsbeholdningsengagement over for den pågældende kunde eller gruppe af kunder, som medfører de største krav for specifik risiko i bilag I og/eller kravene i bilag II, og som tilsammen svarer til størrelsen af den overskridelse, som er omtalt i artikel 31, litra a). |
| --- | --- |

1.

Overskridelsen i artikel 31, litra b), beregnes ved at udvælge de dele af det samlede handelsbeholdningsengagement over for den pågældende kunde eller gruppe af kunder, som medfører de største krav for specifik risiko i bilag I og/eller kravene i bilag II, og som tilsammen svarer til størrelsen af den overskridelse, som er omtalt i artikel 31, litra a).

| 2. | Når overskridelsen ikke har varet mere end ti dage, andrager det supplerende kapitalkrav 200 % af kravene omhandlet i stk. 1 for disse komponenter. |
| --- | --- |

2.

Når overskridelsen ikke har varet mere end ti dage, andrager det supplerende kapitalkrav 200 % af kravene omhandlet i stk. 1 for disse komponenter.

| 3. | Ti dage efter overskridelsen skal dens komponenter, udvalgt i overensstemmelse med punkt 1, indsættes på den relevante linje i kolonne 1 i tabel 1 i stigende rækkefølge for så vidt angår kravene for specifik risiko i bilag I og/eller kravene i bilag II. Instituttet skal så opfylde et supplerende kapitalkrav svarende til summen af kravene for specifik risiko i bilag I og/eller kravene i bilag II for disse komponenter ganget med den tilsvarende faktor i kolonne 2, tabel 1. |
| --- | --- |

3.

Ti dage efter overskridelsen skal dens komponenter, udvalgt i overensstemmelse med punkt 1, indsættes på den relevante linje i kolonne 1 i tabel 1 i stigende rækkefølge for så vidt angår kravene for specifik risiko i bilag I og/eller kravene i bilag II. Instituttet skal så opfylde et supplerende kapitalkrav svarende til summen af kravene for specifik risiko i bilag I og/eller kravene i bilag II for disse komponenter ganget med den tilsvarende faktor i kolonne 2, tabel 1.

Tabel 1

| Overskridelse af grænserne
  (på grundlag af en procentdel af egenkapitalen) | Faktorer |
| --- | --- |
| Op til 40 % | 200 % |
| mellem 40 og 60 % | 300 % |
| mellem 60 og 80 % | 400 % |
| mellem 80 til 100 % | 500 % |
| mellem 100 % og 250 % | 600 % |
| over 250 % | 900 % |

Overskridelse af grænserne

(på grundlag af en procentdel af egenkapitalen)

Faktorer

Op til 40 %

200 %

mellem 40 og 60 %

300 %

mellem 60 og 80 %

400 %

mellem 80 til 100 %

500 %

mellem 100 % og 250 %

600 %

over 250 %

900 %

BILAG VII

HANDEL

Del A — Handelshensigt

| 1. | Positioner/porteføljer, der besiddes med handelshensigt, skal opfylde følgende krav:






  a) | der skal foreligge en klart dokumenteret handelsstrategi for positionen/instrumentet eller porteføljen, som er godkendt af ledelsen, hvoraf det skal fremgå, hvor længe besiddelsen forventes at vare |
| --- | --- | --- |

1.

Positioner/porteføljer, der besiddes med handelshensigt, skal opfylde følgende krav:

a)

der skal foreligge en klart dokumenteret handelsstrategi for positionen/instrumentet eller porteføljen, som er godkendt af ledelsen, hvoraf det skal fremgå, hvor længe besiddelsen forventes at vare

| b) | der skal være klart definerede politikker og procedurer for aktiv porteføljeforvaltning, hvori følgende skal indgå:






  i) | positioner, der er indgået på en »trading desk« |
| --- | --- | --- |

b)

der skal være klart definerede politikker og procedurer for aktiv porteføljeforvaltning, hvori følgende skal indgå:

i)

positioner, der er indgået på en »trading desk«

| ii) | positionslofter fastsættes, og det overvåges, om de er passende |
| --- | --- |

ii)

positionslofter fastsættes, og det overvåges, om de er passende

| iii) | mæglerne er berettigede til at indgå/forvalte positionen inden for aftalte rammer og i henhold til den godkendte strategi |
| --- | --- |

iii)

mæglerne er berettigede til at indgå/forvalte positionen inden for aftalte rammer og i henhold til den godkendte strategi

| iv) | positionerne indberettes til ledelsen som led i instituttets risikostyring, og |
| --- | --- |

iv)

positionerne indberettes til ledelsen som led i instituttets risikostyring, og

| v) | positionerne overvåges aktivt under henvisning til markedsinformationskilder, og der foretages en vurdering af muligheden for at markedsføre eller sikre en position eller dens komponentrisici, herunder vurderingen af kvalitet og hyppighed af markedsbidragene til vurderingsprocessen, markedets omsætningsniveau og størrelsen af de positioner, der handles på markedet, og |
| --- | --- |

v)

positionerne overvåges aktivt under henvisning til markedsinformationskilder, og der foretages en vurdering af muligheden for at markedsføre eller sikre en position eller dens komponentrisici, herunder vurderingen af kvalitet og hyppighed af markedsbidragene til vurderingsprocessen, markedets omsætningsniveau og størrelsen af de positioner, der handles på markedet, og

| c) | der skal foreligge klart definerede politikker og procedurer for overvågning af positionen i forhold til instituttets handelsstrategi, herunder overvågningen af omsætning og statistiske positioner i instituttets handelsbeholdning. |
| --- | --- |

c)

der skal foreligge klart definerede politikker og procedurer for overvågning af positionen i forhold til instituttets handelsstrategi, herunder overvågningen af omsætning og statistiske positioner i instituttets handelsbeholdning.

Del B — Systemer og kontroller

| 1. | Institutterne opretter og vedligeholder systemer og kontroller, der er tilstrækkelige til at sikre forsigtighedsbaserede og pålidelige værdiansættelsesestimater. |
| --- | --- |

1.

Institutterne opretter og vedligeholder systemer og kontroller, der er tilstrækkelige til at sikre forsigtighedsbaserede og pålidelige værdiansættelsesestimater.

| 2. | I systemerne og kontrollerne skal der som minimum indgå følgende elementer:






  a) | dokumenterede politikker og procedurer for værdiansættelsesprocessen. Dette omfatter et klart defineret ansvar for de forskellige områder, der indgår i fastlæggelsen af værdiansættelsen, markedsinformationskilderne og gennemgangen af deres hensigtsmæssighed, hyppigheden af uafhængige værdiansættelser, tidspunkt for slutkurser, procedurer for værdiansættelsesjusteringer, verificering ved månedsafslutning og ad hoc-verificeringsprocedurer, og |
| --- | --- | --- |

2.

I systemerne og kontrollerne skal der som minimum indgå følgende elementer:

a)

dokumenterede politikker og procedurer for værdiansættelsesprocessen. Dette omfatter et klart defineret ansvar for de forskellige områder, der indgår i fastlæggelsen af værdiansættelsen, markedsinformationskilderne og gennemgangen af deres hensigtsmæssighed, hyppigheden af uafhængige værdiansættelser, tidspunkt for slutkurser, procedurer for værdiansættelsesjusteringer, verificering ved månedsafslutning og ad hoc-verificeringsprocedurer, og

| b) | klare og uafhængige af »front office« rapporteringsveje for den afdeling, der har ansvaret for værdiansættelsesprocessen. |
| --- | --- |

b)

klare og uafhængige af »front office« rapporteringsveje for den afdeling, der har ansvaret for værdiansættelsesprocessen.

Rapporteringsvejen skal ende hos et medlem af direktionen.

Forsigtighedsbaserede værdiansættelsesmetoder

| 3. | Opgørelse til markedsværdi (»marking to market«) er som et minimum en daglig værdiansættelse af positionerne til lettilgængelige slutkurser fra uafhængige kilder. Heraf kan nævnes vekselkurser, skærmkurser eller noteringer fra flere, uafhængige og velrenommerede mæglere. |
| --- | --- |

3.

Opgørelse til markedsværdi (»marking to market«) er som et minimum en daglig værdiansættelse af positionerne til lettilgængelige slutkurser fra uafhængige kilder. Heraf kan nævnes vekselkurser, skærmkurser eller noteringer fra flere, uafhængige og velrenommerede mæglere.

| 4. | Når der foretages opgørelse til markedsværdi, anvendes den mere forsigtighedsbaserede del af buddet/tilbuddet, medmindre instituttet er en væsentlig market maker inden for den særlige type finansielle instrument eller den pågældende råvare, og det derfor kan foretage afslutning til mellemkurs. |
| --- | --- |

4.

Når der foretages opgørelse til markedsværdi, anvendes den mere forsigtighedsbaserede del af buddet/tilbuddet, medmindre instituttet er en væsentlig market maker inden for den særlige type finansielle instrument eller den pågældende råvare, og det derfor kan foretage afslutning til mellemkurs.

| 5. | Hvis det ikke er muligt at foretage opgørelse til markedsværdi, skal institutterne opgøre deres porteføljer til modelværdi (»marking to model«), før de gennemfører kapitalbehandling af handelsbeholdningen. Opgørelse til modelværdi defineres som en værdiansættelse, der skal benchmarkes, ekstrapoleres eller på anden vis beregnes ud fra et markedsinput. |
| --- | --- |

5.

Hvis det ikke er muligt at foretage opgørelse til markedsværdi, skal institutterne opgøre deres porteføljer til modelværdi (»marking to model«), før de gennemfører kapitalbehandling af handelsbeholdningen. Opgørelse til modelværdi defineres som en værdiansættelse, der skal benchmarkes, ekstrapoleres eller på anden vis beregnes ud fra et markedsinput.

| 6. | Ved opgørelse til modelværdi skal følgende krav opfyldes:






  a) | ledelsen skal være klar over, hvilke elementer i handelsbeholdningen der opgøres til modelværdi, og skal forstå, i hvor høj grad dette skaber usikkerhed i opgørelsen af virksomhedens risiko/resultater |
| --- | --- | --- |

6.

Ved opgørelse til modelværdi skal følgende krav opfyldes:

a)

ledelsen skal være klar over, hvilke elementer i handelsbeholdningen der opgøres til modelværdi, og skal forstå, i hvor høj grad dette skaber usikkerhed i opgørelsen af virksomhedens risiko/resultater

| b) | markedsinput skal om muligt anvendes som kilde i overensstemmelse med markedskursen, og markedsinputtets hensigtsmæssighed for den specifikke position, der værdiansættes, og modellens parametre skal vurderes hyppigt |
| --- | --- |

b)

markedsinput skal om muligt anvendes som kilde i overensstemmelse med markedskursen, og markedsinputtets hensigtsmæssighed for den specifikke position, der værdiansættes, og modellens parametre skal vurderes hyppigt

| c) | hvis det er muligt, anvendes der værdiansættelsesmetoder, der indgår i accepteret markedspraksis for de pågældende finansielle instrumenter eller råvarer |
| --- | --- |

c)

hvis det er muligt, anvendes der værdiansættelsesmetoder, der indgår i accepteret markedspraksis for de pågældende finansielle instrumenter eller råvarer

| d) | hvis instituttet selv har udviklet modellen, skal den baseres på hensigtsmæssige forudsætninger, som er blevet vurderet og efterprøvet af parter med passende kvalifikationer, som er uafhængige af udviklingsprocessen |
| --- | --- |

d)

hvis instituttet selv har udviklet modellen, skal den baseres på hensigtsmæssige forudsætninger, som er blevet vurderet og efterprøvet af parter med passende kvalifikationer, som er uafhængige af udviklingsprocessen

| e) | der skal foreligge formelle procedurer for kontrol med ændringer, og der skal opbevares en sikret kopi af modellen, som med jævne mellemrum skal anvendes til at kontrollere værdiansættelserne |
| --- | --- |

e)

der skal foreligge formelle procedurer for kontrol med ændringer, og der skal opbevares en sikret kopi af modellen, som med jævne mellemrum skal anvendes til at kontrollere værdiansættelserne

| f) | de ansvarlige for risikostyringen skal være bevidst om svaghederne i de anvendte modeller og om, hvordan disse svagheder bedst kan afspejles i værdiansættelserne, og |
| --- | --- |

f)

de ansvarlige for risikostyringen skal være bevidst om svaghederne i de anvendte modeller og om, hvordan disse svagheder bedst kan afspejles i værdiansættelserne, og

| g) | modellen skal revideres regelmæssigt med henblik på at vurdere, om dens resultater er tilstrækkeligt nøjagtige (f.eks. vurdering af, hvorvidt forudsætningerne fortsat er hensigtsmæssige, analyse af indtægter og tab i forhold til risikofaktorer, sammenligning mellem faktiske opgørelsesværdier og modelresultater). |
| --- | --- |

g)

modellen skal revideres regelmæssigt med henblik på at vurdere, om dens resultater er tilstrækkeligt nøjagtige (f.eks. vurdering af, hvorvidt forudsætningerne fortsat er hensigtsmæssige, analyse af indtægter og tab i forhold til risikofaktorer, sammenligning mellem faktiske opgørelsesværdier og modelresultater).

For så vidt angår litra d), skal modellen udvikles eller godkendes uafhængigt af »front office«. Den skal testes på uafhængig vis. Dette omfatter validering af det matematiske grundlag, forudsætningerne og softwareimplementeringen.

| 7. | Uafhængig kurskontrol bør udføres ud over den daglige opgørelse til markedsværdi eller opgørelse til modelværdi. Ved brug af denne model kontrolleres markedskurser eller modelinput jævnligt med hensyn til nøjagtighed og uafhængighed. Hvor den daglige opgørelse til markedsværdi kan udføres af handlere, bør kontrollen med markedskurserne og modelinput udføres af en enhed, der er uafhængig af handlerne mindst én gang om måneden (eller oftere afhængigt af markedets eller handelsaktivitetens art). Hvis der ikke foreligger uafhængige kursfastsættelseskilder, eller hvis kursfastsættelseskilderne er mere subjektive, kan det være hensigtsmæssigt at tage forsigtighedsforanstaltninger som f.eks. værdiansættelsesjusteringer. |
| --- | --- |

7.

Uafhængig kurskontrol bør udføres ud over den daglige opgørelse til markedsværdi eller opgørelse til modelværdi. Ved brug af denne model kontrolleres markedskurser eller modelinput jævnligt med hensyn til nøjagtighed og uafhængighed. Hvor den daglige opgørelse til markedsværdi kan udføres af handlere, bør kontrollen med markedskurserne og modelinput udføres af en enhed, der er uafhængig af handlerne mindst én gang om måneden (eller oftere afhængigt af markedets eller handelsaktivitetens art). Hvis der ikke foreligger uafhængige kursfastsættelseskilder, eller hvis kursfastsættelseskilderne er mere subjektive, kan det være hensigtsmæssigt at tage forsigtighedsforanstaltninger som f.eks. værdiansættelsesjusteringer.

Værdiansættelsesjusteringer eller -reserver

| 8. | Institutterne fastlægger og opretholder procedurer med henblik på at overveje værdiansættelsesjusteringer/-reserver. |
| --- | --- |

8.

Institutterne fastlægger og opretholder procedurer med henblik på at overveje værdiansættelsesjusteringer/-reserver.

Generelle standarder

| 9. | De kompetente myndigheder kræver, at følgende værdiansættelsesjusteringer/-reserver overvejes formelt: ikke optjente kreditspreads, opgørelsesudgifter, driftsrisici, tidlig afslutning, investerings- og fondsudgifter, fremtidige administrationsudgifter og modelrisiko, hvor dette måtte være relevant. |
| --- | --- |

9.

De kompetente myndigheder kræver, at følgende værdiansættelsesjusteringer/-reserver overvejes formelt: ikke optjente kreditspreads, opgørelsesudgifter, driftsrisici, tidlig afslutning, investerings- og fondsudgifter, fremtidige administrationsudgifter og modelrisiko, hvor dette måtte være relevant.

Standarder for mindre likvide positioner

| 10. | Mindre likvide positioner kan opstå som følge af både markedsbegivenheder og tilstande i institutterne, f.eks. koncentrerede positioner og/eller statiske positioner. |
| --- | --- |

10.

Mindre likvide positioner kan opstå som følge af både markedsbegivenheder og tilstande i institutterne, f.eks. koncentrerede positioner og/eller statiske positioner.

| 11. | Institutterne skal overveje en række faktorer, når de skal afgøre, om en værdiansættelsesreserve er nødvendig for mindre likvide positioner. Blandt disse faktorer indgår spørgsmålet om, hvor lang tid det tager at sikre positionen/risici inden for positionen, volatiliteten og spread mellem tilbud/udbud, om der findes markedsnoteringer (antal og identitet for market makers) samt omsætningsvolumenets volatilitet og gennemsnitlige størrelse, markedskoncentrationer, positionernes aldersfordeling, i hvilken udstrækning værdiansættelsen sker ved opgørelse til modelværdi og betydningen af andre modelrisici. |
| --- | --- |

11.

Institutterne skal overveje en række faktorer, når de skal afgøre, om en værdiansættelsesreserve er nødvendig for mindre likvide positioner. Blandt disse faktorer indgår spørgsmålet om, hvor lang tid det tager at sikre positionen/risici inden for positionen, volatiliteten og spread mellem tilbud/udbud, om der findes markedsnoteringer (antal og identitet for market makers) samt omsætningsvolumenets volatilitet og gennemsnitlige størrelse, markedskoncentrationer, positionernes aldersfordeling, i hvilken udstrækning værdiansættelsen sker ved opgørelse til modelværdi og betydningen af andre modelrisici.

| 12. | Hvis der anvendes værdiansættelser fra tredjemand, eller der foretages opgørelse til modelværdi, skal institutterne overveje, om der skal foretages en værdiansættelsesjustering. Derudover skal institutterne overveje behovet for at oprette reserver for mindre likvide positioner, og de skal løbende undersøge, om de fortsat er hensigtsmæssige. |
| --- | --- |

12.

Hvis der anvendes værdiansættelser fra tredjemand, eller der foretages opgørelse til modelværdi, skal institutterne overveje, om der skal foretages en værdiansættelsesjustering. Derudover skal institutterne overveje behovet for at oprette reserver for mindre likvide positioner, og de skal løbende undersøge, om de fortsat er hensigtsmæssige.

| 13. | Hvis værdiansættelsesjusteringer/-reserver giver anledning til væsentlige tab inden for det igangværende regnskabsår, skal de fratrækkes instituttets kerneegenkapital i henhold til artikel 57, litra k), i direktiv 2006/.../EF. |
| --- | --- |

13.

Hvis værdiansættelsesjusteringer/-reserver giver anledning til væsentlige tab inden for det igangværende regnskabsår, skal de fratrækkes instituttets kerneegenkapital i henhold til artikel 57, litra k), i direktiv 2006/.../EF.

| 14. | Øvrige indtægter/tab, som skyldes værdiansættelsesjusteringer/-reserver, skal indgå i beregningen af »nettohandelsbeholdningsfortjenesten«, som nævnes i artikel 13, stk. 2, litra b), og tillægges/fratrækkes de øvrige reservefonde, som kan dække markedsrisikokrav i henhold til sådanne bestemmelser. |
| --- | --- |

14.

Øvrige indtægter/tab, som skyldes værdiansættelsesjusteringer/-reserver, skal indgå i beregningen af »nettohandelsbeholdningsfortjenesten«, som nævnes i artikel 13, stk. 2, litra b), og tillægges/fratrækkes de øvrige reservefonde, som kan dække markedsrisikokrav i henhold til sådanne bestemmelser.

| 15. | Værdireguleringer og reserver, som overstiger de reguleringer og reserver, der foretages i henhold til de regnskabsregler, instituttet er omfattet af, behandles efter punkt 13, hvis de medfører større tab, og ellers efter punkt 14. |
| --- | --- |

15.

Værdireguleringer og reserver, som overstiger de reguleringer og reserver, der foretages i henhold til de regnskabsregler, instituttet er omfattet af, behandles efter punkt 13, hvis de medfører større tab, og ellers efter punkt 14.

Del C — Intern afdækning

| 1. | En intern afdækning er en position, der i væsentlig eller fuld udstrækning dækker komponentrisikoelementet i én eller flere positioner uden for handelsbeholdningen. Positioner, der hidrører fra intern afdækning, kan underkastes kapitalbehandling i handelsbeholdningen, såfremt de besiddes med handelshensigt, og de generelle kriterier for handelshensigt og forsigtighedsbaseret værdiansættelse i del A og B er opfyldt. Især gælder det, at:






  a) | intern afdækning ikke primært er beregnet til at undgå eller mindske kapitalkravene |
| --- | --- | --- |

1.

En intern afdækning er en position, der i væsentlig eller fuld udstrækning dækker komponentrisikoelementet i én eller flere positioner uden for handelsbeholdningen. Positioner, der hidrører fra intern afdækning, kan underkastes kapitalbehandling i handelsbeholdningen, såfremt de besiddes med handelshensigt, og de generelle kriterier for handelshensigt og forsigtighedsbaseret værdiansættelse i del A og B er opfyldt. Især gælder det, at:

a)

intern afdækning ikke primært er beregnet til at undgå eller mindske kapitalkravene

| b) | intern afdækning dokumenteres fyldestgørende og underlægges særlige interne godkendelses- og revisionsprocedurer |
| --- | --- |

b)

intern afdækning dokumenteres fyldestgørende og underlægges særlige interne godkendelses- og revisionsprocedurer

| c) | den interne transaktion foregår på markedsvilkår |
| --- | --- |

c)

den interne transaktion foregår på markedsvilkår

| d) | hovedparten af den markedsrisiko, der genereres af den interne afdækning, forvaltes dynamisk i handelsbeholdningen inden for de tilladte lofter, og |
| --- | --- |

d)

hovedparten af den markedsrisiko, der genereres af den interne afdækning, forvaltes dynamisk i handelsbeholdningen inden for de tilladte lofter, og

| e) | interne transaktioner overvåges nøje. |
| --- | --- |

e)

interne transaktioner overvåges nøje.

Overvågningen skal sikres ved hensigtsmæssige procedurer.

| 2. | Den behandling, hvortil der henvises i afsnit 1, gælder uden at berøre de kapitalkrav, der gælder for den del af den interne afdækning, der står uden for handelsbeholdningen. |
| --- | --- |

2.

Den behandling, hvortil der henvises i afsnit 1, gælder uden at berøre de kapitalkrav, der gælder for den del af den interne afdækning, der står uden for handelsbeholdningen.

| 3. | Hvis et institut afdækker et kreditrisikoengagement, der ligger uden for handelsbeholdningen, med et kreditderivat, der indgår i handelsbeholdningen (ved hjælp af intern risikoafdækning), anses det engagement, der ligger uden for handelsbeholdningen, uanset stk. 1 og 2 ikke for at være afdækket med hensyn til beregning af kapitalkrav, medmindre instituttet af en anerkendt ekstern udbyder af kreditrisikoafdækning køber et kreditderivat, der opfylder kravene i bilag VIII, del 2, punkt 19, i direktiv 2006/.../EF for det engagement, der ligger uden for handelsbeholdningen. I forbindelse med køb af en sådan ekstern kreditrisikoafdækning, der anerkendes til afdækning af et engagement uden for handelsbeholdningen med hensyn til beregning af kapitalkrav, indgår hverken den interne eller eksterne kreditrisikoafdækning ved hjælp af kreditderivater i handelsbeholdningen ved beregning af kapitalkrav. |
| --- | --- |

3.

Hvis et institut afdækker et kreditrisikoengagement, der ligger uden for handelsbeholdningen, med et kreditderivat, der indgår i handelsbeholdningen (ved hjælp af intern risikoafdækning), anses det engagement, der ligger uden for handelsbeholdningen, uanset stk. 1 og 2 ikke for at være afdækket med hensyn til beregning af kapitalkrav, medmindre instituttet af en anerkendt ekstern udbyder af kreditrisikoafdækning køber et kreditderivat, der opfylder kravene i bilag VIII, del 2, punkt 19, i direktiv 2006/.../EF for det engagement, der ligger uden for handelsbeholdningen. I forbindelse med køb af en sådan ekstern kreditrisikoafdækning, der anerkendes til afdækning af et engagement uden for handelsbeholdningen med hensyn til beregning af kapitalkrav, indgår hverken den interne eller eksterne kreditrisikoafdækning ved hjælp af kreditderivater i handelsbeholdningen ved beregning af kapitalkrav.

Del D — Medtagelse i handelsbeholdningen

| 1. | Institutter skal følge klart definerede politikker og procedurer ved fastlæggelsen af, hvilke positioner der skal medtages i handelsbeholdningen af hensyn til beregningen af dens kapitalkrav, i overensstemmelse med kriterierne i artikel 11 og under hensyntagen til de respektive institutters risikoforvaltningskapacitet og -praksis. Det skal kunne dokumenteres fuldt ud, at disse politikker og procedurer overholdes, og der skal føres regelmæssig intern kontrol hermed. |
| --- | --- |

1.

Institutter skal følge klart definerede politikker og procedurer ved fastlæggelsen af, hvilke positioner der skal medtages i handelsbeholdningen af hensyn til beregningen af dens kapitalkrav, i overensstemmelse med kriterierne i artikel 11 og under hensyntagen til de respektive institutters risikoforvaltningskapacitet og -praksis. Det skal kunne dokumenteres fuldt ud, at disse politikker og procedurer overholdes, og der skal føres regelmæssig intern kontrol hermed.

| 2. | Institutter skal følge klart definerede politikker og procedurer for den generelle forvaltning af handelsbeholdningen. Disse politikker og procedurer omfatter som minimum:






  a) | de aktiviteter, det enkelte institut mener at være handel, og som indgår i handelsbeholdningen med hensyn til beregning af kapitalkrav |
| --- | --- | --- |

2.

Institutter skal følge klart definerede politikker og procedurer for den generelle forvaltning af handelsbeholdningen. Disse politikker og procedurer omfatter som minimum:

a)

de aktiviteter, det enkelte institut mener at være handel, og som indgår i handelsbeholdningen med hensyn til beregning af kapitalkrav

| b) | i hvilket omfang en position på dagsbasis kan opgøres til markedsværdi (»mark to market«) med udgangspunkt i et aktivt likvidt marked for både køb og salg |
| --- | --- |

b)

i hvilket omfang en position på dagsbasis kan opgøres til markedsværdi (»mark to market«) med udgangspunkt i et aktivt likvidt marked for både køb og salg

| c) | for positioner, der opgøres til modelværdi (»mark to model«), i hvilket omfang instituttet kan:






  i) | fastslå alle væsentlige risici i forbindelse med positionen |
| --- | --- | --- |

c)

for positioner, der opgøres til modelværdi (»mark to model«), i hvilket omfang instituttet kan:

i)

fastslå alle væsentlige risici i forbindelse med positionen

| ii) | afdække alle væsentlige risici i forbindelse med positionen med instrumenter, for hvilke der findes et aktivt, likvidt marked for både køb og salg |
| --- | --- |

ii)

afdække alle væsentlige risici i forbindelse med positionen med instrumenter, for hvilke der findes et aktivt, likvidt marked for både køb og salg

| iii) | udarbejde pålidelige estimater for vigtige forudsætninger og parametre, som anvendes i modellen |
| --- | --- |

iii)

udarbejde pålidelige estimater for vigtige forudsætninger og parametre, som anvendes i modellen

| d) | i hvilket omfang instituttet kan og skal foretage en værdiansættelse af positionen, som kan valideres eksternt på regelmæssig basis |
| --- | --- |

d)

i hvilket omfang instituttet kan og skal foretage en værdiansættelse af positionen, som kan valideres eksternt på regelmæssig basis

| e) | i hvilket omfang retlige begrænsninger eller andre driftsmæssige krav ville kunne lægge hindringer i vejen for instituttets evne til at afvikle eller risikoafdække en position på kort sigt |
| --- | --- |

e)

i hvilket omfang retlige begrænsninger eller andre driftsmæssige krav ville kunne lægge hindringer i vejen for instituttets evne til at afvikle eller risikoafdække en position på kort sigt

| f) | i hvilket omfang instituttet kan eller skal foretage aktiv risikoforvaltning af positionen som led i sine handelstransaktioner, og |
| --- | --- |

f)

i hvilket omfang instituttet kan eller skal foretage aktiv risikoforvaltning af positionen som led i sine handelstransaktioner, og

| g) | i hvilket omfang instituttet kan overføre risici eller positioner, der ligger uden for handelsbeholdningen, til handelsbeholdningen og omvendt samt kriterierne for sådanne overførsler. |
| --- | --- |

g)

i hvilket omfang instituttet kan overføre risici eller positioner, der ligger uden for handelsbeholdningen, til handelsbeholdningen og omvendt samt kriterierne for sådanne overførsler.

| 3. | De kompetente myndigheder kan give institutter lov til i handelsbeholdningen at behandle positioner, som udgør kapitalinteresser i medfør af artikel 57, litra l), m) og n), i direktiv 2006/.../EF, som henholdsvis aktier eller gældsinstrumenter, hvis instituttet kan godtgøre, at det er en aktiv market maker i disse positioner. Instituttet skal i så fald have iværksat passende systemer og kontrolforanstaltninger for handel med anerkendte egenkapitalinstrumenter. |
| --- | --- |

3.

De kompetente myndigheder kan give institutter lov til i handelsbeholdningen at behandle positioner, som udgør kapitalinteresser i medfør af artikel 57, litra l), m) og n), i direktiv 2006/.../EF, som henholdsvis aktier eller gældsinstrumenter, hvis instituttet kan godtgøre, at det er en aktiv market maker i disse positioner. Instituttet skal i så fald have iværksat passende systemer og kontrolforanstaltninger for handel med anerkendte egenkapitalinstrumenter.

| 4. | Terminshandelsrelaterede repo-transaktioner, som ikke er omfattet af et instituts handelsbeholdning, kan medtages heri af kapitalkravshensyn, for så vidt som alle sådanne repo-transaktioner er inkluderet. Handelsrelaterede repo-transaktioner defineres med henblik herpå som transaktioner, der opfylder kravene i artikel 11, stk. 2, og bilag VII, del A, og begge skal være enten kontantbeholdninger eller værdipapirbeholdninger, der kan medtages i handelsbeholdningen. Uanset hvor de er placeret, er alle repo-transaktioner underlagt krav med hensyn til modpartskreditrisici uden for handelsbeholdningen. |
| --- | --- |

4.

Terminshandelsrelaterede repo-transaktioner, som ikke er omfattet af et instituts handelsbeholdning, kan medtages heri af kapitalkravshensyn, for så vidt som alle sådanne repo-transaktioner er inkluderet. Handelsrelaterede repo-transaktioner defineres med henblik herpå som transaktioner, der opfylder kravene i artikel 11, stk. 2, og bilag VII, del A, og begge skal være enten kontantbeholdninger eller værdipapirbeholdninger, der kan medtages i handelsbeholdningen. Uanset hvor de er placeret, er alle repo-transaktioner underlagt krav med hensyn til modpartskreditrisici uden for handelsbeholdningen.

BILAG VIII

OPHÆVEDE DIREKTIVER

DEL A

OPHÆVEDE DIREKTIVER MED DERES SUCCESSIVE ÆNDRINGER

(jf. artikel 52)

Rådets direktiv 93/6/EØF af 15. marts 1993 om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/31/EF af 22. juni 1998 om ændring af Rådets direktiv 93/6/EØF om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/33/EF af 22. juni 1998 om ændring af artikel 12 i Rådets direktiv 77/780/EØF om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut og artikel 2, 5, 6, 7, 8 og bilag II og III i Rådets direktiv 89/647/EØF om solvensnøgletal for kreditinstitutter samt artikel 2 og bilag II i Rådets direktiv 93/6/EØF om kravene til investeringsselskabers og kreditinstitutters kapitalgrundlag

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat og om ændring af Rådets direktiv 73/239/EØF, 79/267/EØF, 92/49/EØF, 92/96/EØF, 93/6/EØF og 93/22/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/78/EF og 2000/12/EF

Kun artikel 26

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF og 93/6/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF

Kun artikel 67

DEL B

GENNEMFØRELSESFRISTER

(jf. artikel 52)

| Direktiv | | Gennemførelsesfrist |
| --- | --- | --- |
| Rådets direktiv 93/6/EØF | | 1.7.1995 |
| Direktiv 98/31/EF | | 21.7.2000 |
| Direktiv 98/33/EF | | 21.7.2000 |
| Direktiv 2002/87/EF | | 11.8.2004 |
| Direktiv 2004/39/EF | | 31.4.2006/31.1.2007 |
| Direktiv 2005/1/EF | | 13.5.2005 |

Direktiv

Gennemførelsesfrist

Rådets direktiv 93/6/EØF

1.7.1995

Direktiv 98/31/EF

21.7.2000

Direktiv 98/33/EF

21.7.2000

Direktiv 2002/87/EF

11.8.2004

Direktiv 2004/39/EF

31.4.2006/31.1.2007

Direktiv 2005/1/EF

13.5.2005

BILAG IX

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Dette direktiv | Direktiv 93/6/EØF | Direktiv 98/31/EF | Direktiv 98/33/EF | Direktiv 2002/87/EF | Direktiv 2004/39/EF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1, stk. 1, første punktum | | | | | |
| Artikel 1, stk. 1, andet punktum, og stk. 2 | Artikel 1 | | | | |
| Artikel 2, stk. 1 | | | | | |
| Artikel 2, stk. 2 | Artikel 7, stk. 3 | | | | |
| Artikel 3, stk. 1, litra a) | Artikel 2, stk. 1 | | | | |
| Artikel 3, stk. 1, litra b) | Artikel 2, stk. 2 | | | | Artikel 67, stk. 1 |
| Artikel 3, stk. 1, litra c)-e) | Artikel 2, stk. 3-5 | | | | |
| Artikel 3, stk. 1, litra f) og g) | | | | | |
| Artikel, 3, stk. 1, litra h) | Artikel 2, stk. 10 | | | | |
| Artikel 3, 1, litra i) | Artikel 2, stk. 11 | | Artikel 3, stk. 1 | | |
| Artikel 3, stk. 1, litra j) | Artikel 2, stk. 14 | | | | |
| Artikel 3, stk. 1, litra k) og l) | Artikel 2, stk. 15 og 16 | Artikel 1, stk. 1, litra b) | | | |
| Artikel 3, stk. 1, litra m) | Artikel 2, stk. 17 | Artikel 1, stk. 1, litra c) | | | |
| Artikel 3, stk. 1, litra n) | Artikel 2, stk. 18 | Artikel 1, stk. 1, litra d) | | | |
| Artikel 3, stk. 1, litra o)-q) | Artikel 2, stk. 19-21 | | | | |
| Artikel 3, stk. 1, litra r) | Artikel 2, stk. 23 | | | | |
| Artikel 3, stk. 1, litra s) | Artikel 2, stk. 26 | | | | |
| Artikel 3, stk. 2 | Artikel 2, stk. 7 og 8 | | | | |
| Artikel 3, stk. 3, litra a) og b) | Artikel 7, stk. 3 | | | Artikel 26 | |
| Artikel 3, stk. 3, litra c) | Artikel 7, stk. 3 | | | | |
| Artikel 4 | Artikel 2, stk. 24 | | | | |
| Artikel 5 | Artikel 3, stk. 1 og 2 | | | | |
| Artikel 6 | Artikel 3, stk. 4 | | | | Artikel 67, stk. 2 |
| Artikel 7 | Artikel 3, stk. 4a | | | | Artikel 67, stk. 3 |
| Artikel 8 | Artikel 3, stk. 4b | | | | Artikel 67, stk. 3 |
| Artikel 9 | Artikel 3, stk. 3 | | | | |
| Artikel 10 | Artikel 3, stk. 5-8 | | | | |
| Artikel 11 | Artikel 2, stk. 6 | | | | |
| Artikel 12, første afsnit | Artikel 2, stk. 25 | | | | |
| Artikel 12, andet afsnit | | | | | |
| Artikel 13, stk. 1, første afsnit | Bilag V, stk. 1, første afsnit | | | | |
| Artikel 13, stk. 1, andet afsnit, og stk. 2-5 | Bilag V, stk. 1, andet afsnit, og stk. 2-5 | Artikel 1, stk. 7, og bilag 4, litra a) og b) | | | |
| Artikel 14 | Bilag V, stk. 6 og 7 | Bilag 4, litra c) | | | |
| Artikel 15 | Bilag V, stk. 8 | | | | |
| Artikel 16 | Bilag V, stk. 9 | | | | |
| Artikel 17 | | | | | |
| Artikel 18, stk. 1, første afsnit | Artikel 4, stk. 1, første afsnit | | | | |
| Artikel 18, stk. 1, litra a) og b) | Artikel 4, stk. 1, nr. i) og ii) | Artikel 1, stk. 2 | | | |
| Artikel 18, stk. 2-4 | Artikel 4, stk. 6-8 | | | | |
| Artikel 19, stk. 1 | | | | | |
| Artikel 19, stk. 2 | Artikel 11, stk. 2 | | | | |
| Artikel 19, stk. 3 | | | | | |
| Artikel 20 | | | | | |
| Artikel 21 | Bilag IV | | | | |
| Artikel 22 | | | | | |
| Artikel 23, første og andet afsnit | Artikel 7, stk. 5 og 6 | | | | |
| Artikel 23, tredje afsnit | | | | | |
| Artikel 24 | | | | | |
| Artikel 25 | | | | | |
| Artikel 26, stk. 1 | Artikel 7, stk. 10 | Artikel 1, stk. 4 | | | |
| Artikel 26, stk. 2-4 | Artikel 7, stk. 11-13 | | | | |
| Artikel 27 | Artikel 7, stk. 14 og 15 | | | | |
| Artikel 28, stk. 1 | Artikel 5, stk. 1 | | | | |
| Artikel 28, stk. 2 | Artikel 5, stk. 2 | Artikel 1, stk. 3 | | | |
| Artikel 28, stk. 3 | | | | | |
| Artikel 29, stk. 1, litra a)-c), og to efterfølgende afsnit | Bilag VI, stk. 2 | | | | |
| Artikel 29, stk. 1, sidste afsnit | | | | | |
| Artikel 29, stk. 2 | Bilag VI, stk. 3 | | | | |
| Artikel 30, stk. 1, og 2, første afsnit | Bilag VI, stk. 4 og 5 | | | | |
| Artikel 30, stk. 2, andet afsnit | | | | | |
| Artikel 30, stk. 3, og 4 | Bilag VI, stk. 6 og 7 | | | | |
| Artikel 31 | Bilag VI, stk. 8, nr. 1, 2, første punktum, nr. 3-5 | | | | |
| Artikel 32 | Bilag VI, stk. 9, og 10 | | | | |
| Artikel 33, stk. 1, og 2 | | | | | |
| Artikel 33, stk. 3 | Artikel 6, stk. 2 | | | | |
| Artikel 34 | | | | | |
| Artikel 35, stk. 1-4 | Artikel 8, stk. 1-4 | | | | |
| Artikel 35, stk. 5 | Artikel 8, stk. 5, første punktum | Artikel 1, stk. 5 | | | |
| Artikel 36 | Artikel 9, stk. 1-3 | | | | |
| Artikel 37 | | | | | |
| Artikel 38 | Artikel 9, stk. 4 | | | | |
| Artikel 39 | | | | | |
| Artikel 40 | Artikel 2, stk. 9 | | | | |
| Artikel 41, stk. 1, litra a)-c) | Artikel 10, første, andet og tredje led | | | | |
| Artikel 41, stk. 1, litra d) og e) | | | | | |
| Artikel 41, stk. 1, litra f) | Artikel 10, fjerde led | | | | |
| Artikel 41, stk. 1, litra g) | | | | | |
| Artikel 42 | | | | | |
| Artikel 43 | | | | | |
| Artikel 44 | | | | | |
| Artikel 45 | | | | | |
| Artikel 46 | Artikel 12 | | | | |
| Artikel 47 | | | | | |
| Artikel 48 | | | | | |
| Artikel 49 | | | | | |
| Artikel 50 | Artikel 15 | | | | |
| Bilag I, stk. 1-4 | Bilag I, stk. 1-4 | | | | |
| Bilag I, stk. 4, sidste afsnit | Artikel 2, stk. 22 | | | | |
| Bilag I, stk. 5-7 | Bilag I, stk. 5-7 | | | | |
| Bilag I, stk. 8 | | | | | |
| Bilag I, stk. 9-11 | Bilag I, stk. 8-10 | | | | |
| Bilag I, stk. 12-14 | Bilag I, stk. 12-14 | | | | |
| Bilag I, stk. 15, og 16 | Artikel 2, stk. 12 | | | | |
| Bilag I, stk. 17 til 41 | Bilag I, stk. 15-39 | | | | |
| Bilag I, stk. 42-56 | | | | | |
| Bilag II, stk. 1, og 2 | Bilag II, stk. 1 og 2 | | | | |
| Bilag II, stk. 3-10 | | | | | |
| Bilag III, stk. 1 | Bilag III, stk. 1, første afsnit | Artikel 1, stk. 7, og bilag 3, litra a) | | | |
| Bilag III, stk. 2 | Bilag III, stk. 2 | | | | |
| Bilag III, stk. 2, nr. 1, første-tredje afsnit | Bilag III, stk. 3, nr. 1 | Artikel 1, stk. 7, og bilag 3, litra b) | | | |
| Bilag III, stk. 2, nr. 1, fjerde afsnit | | | | | |
| Bilag III, stk. 2, nr. 1, femte afsnit | Bilag III, stk. 3, nr. 2 | Artikel 1, stk. 7, og bilag 3, litra b) | | | |
| Bilag III, stk. 2, nr. 2, stk. 3, stk. 3, nr. 1 | Bilag III, stk. 4-6 | Artikel 1, stk. 7, og bilag 3, litra c) | | | |
| Bilag III, stk. 3, nr. 2 | Bilag III, stk. 8 | | | | |
| Bilag III, stk. 4 | Bilag III, stk. 11 | | | | |
| Bilag IV, stk. 1-20 | Bilag VII, stk. 1-20 | Artikel 1, stk. 7, og bilag 5 | | | |
| Bilag IV, stk. 21 | Artikel 11a | Artikel 1, stk. 6 | | | |
| Bilag V, stk. 1-13, fjerde afsnit | Bilag VIII, stk. 1-13, nr. ii) | Artikel 1, stk. 7, og bilag 5 | | | |
| Bilag V, stk. 13, femte afsnit | | | | | |
| Bilag V, stk. 13, sjette afsnit, til stk. 14 | Bilag VIII, stk. 13, nr. iii), til stk. 14 | Artikel 1, stk. 7, og bilag 5 | | | |
| Bilag VI | Bilag VI, stk. 8, nr. 2, efter første punktum | | | | |
| Bilag VII | | | | | |
| Bilag VIII | | | | | |
| Bilag IX | | | | | |

Dette direktiv

Direktiv 93/6/EØF

Direktiv 98/31/EF

Direktiv 98/33/EF

Direktiv 2002/87/EF

Direktiv 2004/39/EF

Artikel 1, stk. 1, første punktum

Artikel 1, stk. 1, andet punktum, og stk. 2

Artikel 1

Artikel 2, stk. 1

Artikel 2, stk. 2

Artikel 7, stk. 3

Artikel 3, stk. 1, litra a)

Artikel 2, stk. 1

Artikel 3, stk. 1, litra b)

Artikel 2, stk. 2

Artikel 67, stk. 1

Artikel 3, stk. 1, litra c)-e)

Artikel 2, stk. 3-5

Artikel 3, stk. 1, litra f) og g)

Artikel, 3, stk. 1, litra h)

Artikel 2, stk. 10

Artikel 3, 1, litra i)

Artikel 2, stk. 11

Artikel 3, stk. 1

Artikel 3, stk. 1, litra j)

Artikel 2, stk. 14

Artikel 3, stk. 1, litra k) og l)

Artikel 2, stk. 15 og 16

Artikel 1, stk. 1, litra b)

Artikel 3, stk. 1, litra m)

Artikel 2, stk. 17

Artikel 1, stk. 1, litra c)

Artikel 3, stk. 1, litra n)

Artikel 2, stk. 18

Artikel 1, stk. 1, litra d)

Artikel 3, stk. 1, litra o)-q)

Artikel 2, stk. 19-21

Artikel 3, stk. 1, litra r)

Artikel 2, stk. 23

Artikel 3, stk. 1, litra s)

Artikel 2, stk. 26

Artikel 3, stk. 2

Artikel 2, stk. 7 og 8

Artikel 3, stk. 3, litra a) og b)

Artikel 7, stk. 3

Artikel 26

Artikel 3, stk. 3, litra c)

Artikel 7, stk. 3

Artikel 4

Artikel 2, stk. 24

Artikel 5

Artikel 3, stk. 1 og 2

Artikel 6

Artikel 3, stk. 4

Artikel 67, stk. 2

Artikel 7

Artikel 3, stk. 4a

Artikel 67, stk. 3

Artikel 8

Artikel 3, stk. 4b

Artikel 67, stk. 3

Artikel 9

Artikel 3, stk. 3

Artikel 10

Artikel 3, stk. 5-8

Artikel 11

Artikel 2, stk. 6

Artikel 12, første afsnit

Artikel 2, stk. 25

Artikel 12, andet afsnit

Artikel 13, stk. 1, første afsnit

Bilag V, stk. 1, første afsnit

Artikel 13, stk. 1, andet afsnit, og stk. 2-5

Bilag V, stk. 1, andet afsnit, og stk. 2-5

Artikel 1, stk. 7, og bilag 4, litra a) og b)

Artikel 14

Bilag V, stk. 6 og 7

Bilag 4, litra c)

Artikel 15

Bilag V, stk. 8

Artikel 16

Bilag V, stk. 9

Artikel 17

Artikel 18, stk. 1, første afsnit

Artikel 4, stk. 1, første afsnit

Artikel 18, stk. 1, litra a) og b)

Artikel 4, stk. 1, nr. i) og ii)

Artikel 1, stk. 2

Artikel 18, stk. 2-4

Artikel 4, stk. 6-8

Artikel 19, stk. 1

Artikel 19, stk. 2

Artikel 11, stk. 2

Artikel 19, stk. 3

Artikel 20

Artikel 21

Bilag IV

Artikel 22

Artikel 23, første og andet afsnit

Artikel 7, stk. 5 og 6

Artikel 23, tredje afsnit

Artikel 24

Artikel 25

Artikel 26, stk. 1

Artikel 7, stk. 10

Artikel 1, stk. 4

Artikel 26, stk. 2-4

Artikel 7, stk. 11-13

Artikel 27

Artikel 7, stk. 14 og 15

Artikel 28, stk. 1

Artikel 5, stk. 1

Artikel 28, stk. 2

Artikel 5, stk. 2

Artikel 1, stk. 3

Artikel 28, stk. 3

Artikel 29, stk. 1, litra a)-c), og to efterfølgende afsnit

Bilag VI, stk. 2

Artikel 29, stk. 1, sidste afsnit

Artikel 29, stk. 2

Bilag VI, stk. 3

Artikel 30, stk. 1, og 2, første afsnit

Bilag VI, stk. 4 og 5

Artikel 30, stk. 2, andet afsnit

Artikel 30, stk. 3, og 4

Bilag VI, stk. 6 og 7

Artikel 31

Bilag VI, stk. 8, nr. 1, 2, første punktum, nr. 3-5

Artikel 32

Bilag VI, stk. 9, og 10

Artikel 33, stk. 1, og 2

Artikel 33, stk. 3

Artikel 6, stk. 2

Artikel 34

Artikel 35, stk. 1-4

Artikel 8, stk. 1-4

Artikel 35, stk. 5

Artikel 8, stk. 5, første punktum

Artikel 1, stk. 5

Artikel 36

Artikel 9, stk. 1-3

Artikel 37

Artikel 38

Artikel 9, stk. 4

Artikel 39

Artikel 40

Artikel 2, stk. 9

Artikel 41, stk. 1, litra a)-c)

Artikel 10, første, andet og tredje led

Artikel 41, stk. 1, litra d) og e)

Artikel 41, stk. 1, litra f)

Artikel 10, fjerde led

Artikel 41, stk. 1, litra g)

Artikel 42

Artikel 43

Artikel 44

Artikel 45

Artikel 46

Artikel 12

Artikel 47

Artikel 48

Artikel 49

Artikel 50

Artikel 15

Bilag I, stk. 1-4

Bilag I, stk. 1-4

Bilag I, stk. 4, sidste afsnit

Artikel 2, stk. 22

Bilag I, stk. 5-7

Bilag I, stk. 5-7

Bilag I, stk. 8

Bilag I, stk. 9-11

Bilag I, stk. 8-10

Bilag I, stk. 12-14

Bilag I, stk. 12-14

Bilag I, stk. 15, og 16

Artikel 2, stk. 12

Bilag I, stk. 17 til 41

Bilag I, stk. 15-39

Bilag I, stk. 42-56

Bilag II, stk. 1, og 2

Bilag II, stk. 1 og 2

Bilag II, stk. 3-10

Bilag III, stk. 1

Bilag III, stk. 1, første afsnit

Artikel 1, stk. 7, og bilag 3, litra a)

Bilag III, stk. 2

Bilag III, stk. 2

Bilag III, stk. 2, nr. 1, første-tredje afsnit

Bilag III, stk. 3, nr. 1

Artikel 1, stk. 7, og bilag 3, litra b)

Bilag III, stk. 2, nr. 1, fjerde afsnit

Bilag III, stk. 2, nr. 1, femte afsnit

Bilag III, stk. 3, nr. 2

Artikel 1, stk. 7, og bilag 3, litra b)

Bilag III, stk. 2, nr. 2, stk. 3, stk. 3, nr. 1

Bilag III, stk. 4-6

Artikel 1, stk. 7, og bilag 3, litra c)

Bilag III, stk. 3, nr. 2

Bilag III, stk. 8

Bilag III, stk. 4

Bilag III, stk. 11

Bilag IV, stk. 1-20

Bilag VII, stk. 1-20

Artikel 1, stk. 7, og bilag 5

Bilag IV, stk. 21

Artikel 11a

Artikel 1, stk. 6

Bilag V, stk. 1-13, fjerde afsnit

Bilag VIII, stk. 1-13, nr. ii)

Artikel 1, stk. 7, og bilag 5

Bilag V, stk. 13, femte afsnit

Bilag V, stk. 13, sjette afsnit, til stk. 14

Bilag VIII, stk. 13, nr. iii), til stk. 14

Artikel 1, stk. 7, og bilag 5

Bilag VI

Bilag VI, stk. 8, nr. 2, efter første punktum

Bilag VII

Bilag VIII

Bilag IX

P6_TA(2005)0353

Revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (KOM(2004)0177 — C6–0005/2004 — 2004/0065(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0177) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0177) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 44, stk. 2, litra g), (C6-0005/2004), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 44, stk. 2, litra g), (C6-0005/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6–0224/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6–0224/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0065

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber og om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 44, stk. 2, litra g),

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer (3), Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber (4), Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (5) og Rådets direktiv 91/674/EØF af 19. december 1991 om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (6) skal årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for indeværende revideres af en eller flere personer med bemyndigelse til at udføre en sådan revision. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer (3), Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber (4), Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (5) og Rådets direktiv 91/674/EØF af 19. december 1991 om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (6) skal årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber for indeværende revideres af en eller flere personer med bemyndigelse til at udføre en sådan revision.

| (2) | Betingelserne for at godkende personer med ansvar for at udføre den lovpligtige revision er fastlagt i Rådets ottende direktiv 84/253/EØF af 10. april 1984 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om autorisation af personer, der skal foretage lovpligtig revision af regnskaber (7). |
| --- | --- |

(2)

Betingelserne for at godkende personer med ansvar for at udføre den lovpligtige revision er fastlagt i Rådets ottende direktiv 84/253/EØF af 10. april 1984 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om autorisation af personer, der skal foretage lovpligtig revision af regnskaber (7).

| (3) | Manglen på en harmoniseret tilgang til lovpligtig revision i Fællesskabet var årsagen til at Kommissionen i 1998 i sin udtalelse om »Lovpligtig revision i Den Europæiske Union: Vejen frem« (8) stillede forslag om oprettelse af et revisionsudvalg, som skulle fremme en yderligere indsats i tæt samarbejde mellem revisionsbranchen og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(3)

Manglen på en harmoniseret tilgang til lovpligtig revision i Fællesskabet var årsagen til at Kommissionen i 1998 i sin udtalelse om »Lovpligtig revision i Den Europæiske Union: Vejen frem« (8) stillede forslag om oprettelse af et revisionsudvalg, som skulle fremme en yderligere indsats i tæt samarbejde mellem revisionsbranchen og medlemsstaterne.

| (4) | På grundlag af dette udvalgs arbejde udstedte Kommissionen i november 2000 en henstilling om »Kvalitetssikring i forbindelse med lovpligtig revision i EU: Mindstekrav«
   (9)
  og i maj

  2002
  en henstilling om »Revisorers uafhængighed i EU: Grundlæggende principper« (10). |
| --- | --- |

(4)

På grundlag af dette udvalgs arbejde udstedte Kommissionen i november 2000 en henstilling om »Kvalitetssikring i forbindelse med lovpligtig revision i EU: Mindstekrav«
   (9)
  og i maj

  2002
  en henstilling om »Revisorers uafhængighed i EU: Grundlæggende principper« (10).

| (5) | Med dette direktiv tilstræbes et substantielt harmoniseringsniveau — dog ikke fuld harmonisering — for krav til lovpligtig revision. En medlemsstat, der kræver lovpligtig revision, kan stille strengere krav, medmindre andet fremgår af dette direktiv. |
| --- | --- |

(5)

Med dette direktiv tilstræbes et substantielt harmoniseringsniveau — dog ikke fuld harmonisering — for krav til lovpligtig revision. En medlemsstat, der kræver lovpligtig revision, kan stille strengere krav, medmindre andet fremgår af dette direktiv.

| (6) | De revisorkvalifikationer, som revisorer har opnået på grundlag af dette direktiv, betragtes som ligestillede. Medlemsstaterne bør derfor ikke længere have mulighed for at kræve, at et flertal af stemmerettighederne i et revisionsfirma skal indehaves af lokalt godkendte revisorer, eller at et flertal af bestyrelses- eller direktionsmedlemmerne i et revisionsfirma skal være lokalt godkendt. |
| --- | --- |

(6)

De revisorkvalifikationer, som revisorer har opnået på grundlag af dette direktiv, betragtes som ligestillede. Medlemsstaterne bør derfor ikke længere have mulighed for at kræve, at et flertal af stemmerettighederne i et revisionsfirma skal indehaves af lokalt godkendte revisorer, eller at et flertal af bestyrelses- eller direktionsmedlemmerne i et revisionsfirma skal være lokalt godkendt.

| (7) | Lovpligtig revision kræver tilstrækkeligt kendskab til blandt andet selskabsret, skatteret og sociallovgivning. Dette kendskab bør testes, før en revisor fra en anden medlemsstat kan få bemyndigelse. |
| --- | --- |

(7)

Lovpligtig revision kræver tilstrækkeligt kendskab til blandt andet selskabsret, skatteret og sociallovgivning. Dette kendskab bør testes, før en revisor fra en anden medlemsstat kan få bemyndigelse.

| (8) | For at beskytte tredjemand bør alle godkendte revisorer og revisionsfirmaer opføres i et register, som er tilgængeligt for offentligheden, og som indeholder grundlæggende oplysninger om revisoren eller revisionsfirmaet. |
| --- | --- |

(8)

For at beskytte tredjemand bør alle godkendte revisorer og revisionsfirmaer opføres i et register, som er tilgængeligt for offentligheden, og som indeholder grundlæggende oplysninger om revisoren eller revisionsfirmaet.

| (9) | Revisorer bør opfylde de højeste etiske standarder. De bør derfor være underlagt faglig etik
  , der som et minimum omfatter deres funktion i offentlighedens interesse, deres integritet og objektivitet samt deres faglige kompetence og agtpågivenhed. At lovpligtige revisorer udøver en funktion i offentlighedens interesse, betyder, at en større gruppe mennesker og institutioner stoler på kvaliteten af en lovpligtig revisors arbejde. En god revisionskvalitet bidrager til at få markederne til at fungere korrekt ved at øge regnskabernes integritet og effektivitet. Kommissionen kan vedtage gennemførelsesbestemmelser for faglig etik som mindstestandarder. Den kan i den forbindelse tage principperne i Den Internationale Revisorsammenslutnings (IFAC) etiske regler i betragtning. |
| --- | --- |

(9)

Revisorer bør opfylde de højeste etiske standarder. De bør derfor være underlagt faglig etik
  , der som et minimum omfatter deres funktion i offentlighedens interesse, deres integritet og objektivitet samt deres faglige kompetence og agtpågivenhed. At lovpligtige revisorer udøver en funktion i offentlighedens interesse, betyder, at en større gruppe mennesker og institutioner stoler på kvaliteten af en lovpligtig revisors arbejde. En god revisionskvalitet bidrager til at få markederne til at fungere korrekt ved at øge regnskabernes integritet og effektivitet. Kommissionen kan vedtage gennemførelsesbestemmelser for faglig etik som mindstestandarder. Den kan i den forbindelse tage principperne i Den Internationale Revisorsammenslutnings (IFAC) etiske regler i betragtning.

| (10) | Det er vigtigt, at revisorer og revisionsfirmaer beskytter deres klienters forretningshemmeligheder. De bør derfor underlægges strenge regler om fortrolighed og faglig tavshedspligt, dog uden at dette forhindrer ordentlig håndhævelse af
  dette direktiv
  .
  Disse regler om fortrolighed bør også gælde for revisorer og revisionsfirmaer, der ikke længere er involveret i en bestemt revisionsopgave. |
| --- | --- |

(10)

Det er vigtigt, at revisorer og revisionsfirmaer beskytter deres klienters forretningshemmeligheder. De bør derfor underlægges strenge regler om fortrolighed og faglig tavshedspligt, dog uden at dette forhindrer ordentlig håndhævelse af
  dette direktiv
  .
  Disse regler om fortrolighed bør også gælde for revisorer og revisionsfirmaer, der ikke længere er involveret i en bestemt revisionsopgave.

| (11) | Revisorer og revisionsfirmaer bør være uafhængige, når de udfører lovpligtig revision.
  De kan orientere den reviderede virksomhed om spørgsmål, der dukker op i forbindelse med revisionen, men bør holde sig ude fra den reviderede virksomheds interne beslutningsprocesser.
  Hvis de kommer i en situation,
  hvor truslerne mod
  deres uafhængighed
  er for alvorlige, selv efter at der er truffet sikkerhedsforanstaltninger til at begrænse sådanne trusler
  , bør de fratræde
  eller afholde sig fra
  revisionen.
  Den konklusion, at der består et forhold, som bringer revisorens uafhængighed i fare, kan være anderledes hvad angår forholdet mellem revisoren og den reviderede virksomhed, end hvad angår netværket og den reviderede virksomhed. Kræver eller tillader nationale bestemmelser, at et andelsselskab som defineret i artikel 2, nr. 14, eller en lignende virksomhed, jf. artikel 45 i direktiv 86/635/EØF, er medlem af en nonprofit-revisionsvirksomhed, ville en objektiv, ansvarlig og velunderrettet tredjepart ikke konkludere, at det medlemskabsbaserede forhold bringer revisorens uafhængighed i fare, forudsat at det ved et sådant revisionsfirmas udførelse af lovpligtig revision for et af sine medlemmer, gælder, at principperne om uafhængighed opfyldes af de revisorer, der udfører revisionen, og af de personer, der kan øve indflydelse på den lovpligtige revision. En trussel mod en revisors eller et revisionsfirmas uafhængighed kan f.eks. være direkte eller indirekte økonomiske interesser i den virksomhed, der revideres, eller levering af andre tjenesteydelser uden for revisionsområdet. Størrelsen på honoraret fra en virksomhed, der revideres, og/eller honorarets sammensætning kan også true en revisors eller et revisionsfirmas uafhængighed. Sikkerhedsforanstaltninger til at mindske eller fjerne denne trussel kan være forbud, restriktioner, andre politikker og procedurer eller afsløring. Revisorer og revisionsfirmaer bør nægte at udføre en opgave uden for revision, der er en trussel mod deres uafhængighed. Kommissionen kan som minimumsstandarder vedtage gennemførelsesbestemmelser vedrørende uafhængighed. Kommissionen kan i den forbindelse tage hensyn til principperne i sin henstilling af 16. maj 2002 om »Revisorers uafhængighed i EU: Grundlæggende principper«. Skal revisorers uafhængighed kunne konstateres, er det nødvendigt at skabe klarhed omkring begrebet »et netværk«, inden for hvilket revisorer arbejder. I den forbindelse skal der tages hensyn til flere omstændigheder, såsom tilfælde, hvor en struktur kunne defineres som et netværk, fordi det tager sigte på udbytte- eller omkostningsdeling. Kriteriet for, at det er bevist, at der eksisterer et netværk, bør vurderes og afvejes ud fra alle kendte faktuelle omstændigheder, såsom eksistensen af fælles faste klienter. |
| --- | --- |

(11)

Revisorer og revisionsfirmaer bør være uafhængige, når de udfører lovpligtig revision.
  De kan orientere den reviderede virksomhed om spørgsmål, der dukker op i forbindelse med revisionen, men bør holde sig ude fra den reviderede virksomheds interne beslutningsprocesser.
  Hvis de kommer i en situation,
  hvor truslerne mod
  deres uafhængighed
  er for alvorlige, selv efter at der er truffet sikkerhedsforanstaltninger til at begrænse sådanne trusler
  , bør de fratræde
  eller afholde sig fra
  revisionen.
  Den konklusion, at der består et forhold, som bringer revisorens uafhængighed i fare, kan være anderledes hvad angår forholdet mellem revisoren og den reviderede virksomhed, end hvad angår netværket og den reviderede virksomhed. Kræver eller tillader nationale bestemmelser, at et andelsselskab som defineret i artikel 2, nr. 14, eller en lignende virksomhed, jf. artikel 45 i direktiv 86/635/EØF, er medlem af en nonprofit-revisionsvirksomhed, ville en objektiv, ansvarlig og velunderrettet tredjepart ikke konkludere, at det medlemskabsbaserede forhold bringer revisorens uafhængighed i fare, forudsat at det ved et sådant revisionsfirmas udførelse af lovpligtig revision for et af sine medlemmer, gælder, at principperne om uafhængighed opfyldes af de revisorer, der udfører revisionen, og af de personer, der kan øve indflydelse på den lovpligtige revision. En trussel mod en revisors eller et revisionsfirmas uafhængighed kan f.eks. være direkte eller indirekte økonomiske interesser i den virksomhed, der revideres, eller levering af andre tjenesteydelser uden for revisionsområdet. Størrelsen på honoraret fra en virksomhed, der revideres, og/eller honorarets sammensætning kan også true en revisors eller et revisionsfirmas uafhængighed. Sikkerhedsforanstaltninger til at mindske eller fjerne denne trussel kan være forbud, restriktioner, andre politikker og procedurer eller afsløring. Revisorer og revisionsfirmaer bør nægte at udføre en opgave uden for revision, der er en trussel mod deres uafhængighed. Kommissionen kan som minimumsstandarder vedtage gennemførelsesbestemmelser vedrørende uafhængighed. Kommissionen kan i den forbindelse tage hensyn til principperne i sin henstilling af 16. maj 2002 om »Revisorers uafhængighed i EU: Grundlæggende principper«. Skal revisorers uafhængighed kunne konstateres, er det nødvendigt at skabe klarhed omkring begrebet »et netværk«, inden for hvilket revisorer arbejder. I den forbindelse skal der tages hensyn til flere omstændigheder, såsom tilfælde, hvor en struktur kunne defineres som et netværk, fordi det tager sigte på udbytte- eller omkostningsdeling. Kriteriet for, at det er bevist, at der eksisterer et netværk, bør vurderes og afvejes ud fra alle kendte faktuelle omstændigheder, såsom eksistensen af fælles faste klienter.

| (12) | I tilfælde af selvrevision eller egeninteresse, hvor det er relevant at beskytte revisorens eller revisionsfirmaets uafhængighed, bør det snarere være medlemsstaten end revisoren eller revisionsfirmaet, der afgør, hvorvidt revisoren eller revisionsfirmaet bør fratræde eller afholde sig fra en revision hos sine revisionsklienter. Dette må dog ikke føre til en situation, hvor medlemsstaterne generelt har pligt til at afholde lovpligtige revisorer eller revisionsfirmaer fra at levere deres revisionsklienter tjenesteydelser uden for revision. Når det afgøres, om det i tilfælde af egeninteresse eller selvrevision er korrekt, at en revisor eller et revisionsfirma ikke bør udføre lovpligtig revision for at beskytte revisorens eller revisionsfirmaets uafhængighed, bør en af de faktorer, der skal tages hensyn til, være spørgsmålet om, hvorvidt den reviderede virksomhed af interesse for offentligheden har udstedt værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 18, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter

   (11)

  , eller ej. |
| --- | --- |

(12)

I tilfælde af selvrevision eller egeninteresse, hvor det er relevant at beskytte revisorens eller revisionsfirmaets uafhængighed, bør det snarere være medlemsstaten end revisoren eller revisionsfirmaet, der afgør, hvorvidt revisoren eller revisionsfirmaet bør fratræde eller afholde sig fra en revision hos sine revisionsklienter. Dette må dog ikke føre til en situation, hvor medlemsstaterne generelt har pligt til at afholde lovpligtige revisorer eller revisionsfirmaer fra at levere deres revisionsklienter tjenesteydelser uden for revision. Når det afgøres, om det i tilfælde af egeninteresse eller selvrevision er korrekt, at en revisor eller et revisionsfirma ikke bør udføre lovpligtig revision for at beskytte revisorens eller revisionsfirmaets uafhængighed, bør en af de faktorer, der skal tages hensyn til, være spørgsmålet om, hvorvidt den reviderede virksomhed af interesse for offentligheden har udstedt værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 18, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter

   (11)

  , eller ej.

| (13) | Det er vigtigt at sikre en konsekvent høj kvalitet i alle lovpligtige revisioner, der kræves ifølge fællesskabsretten. Alle lovpligtige revisioner bør derfor udføres på grundlag af internationale revisionsstandarder.
  De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen

   (12)

  , og under behørig hensyntagen til Kommissionens redegørelse i Europa-Parlamentet den 5. februar 2002 vedrørende gennemførelse af lovgivningen om finansielle tjenesteydelser. Et teknisk revisionsudvalg eller en teknisk gruppe vil bistå Kommissionen ved dens vurdering af, om alle internationale revisionsstandarder er fornuftige og bør også inddrage netværket af medlemsstaternes tilsynsmyndigheder. For at opnå størst mulig harmonisering bør medlemsstaterne
  kun kunne indføre mere vidtgående
  nationale
  revisionsprocedurer
  eller -krav
  , hvis disse skyldes specifikke
  nationale lovkrav
  i forbindelse med
  omfanget af
  den lovpligtige
  revision af årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber, for så vidt som disse krav ikke omfattes af de vedtagne internationale revisionsstandarder
  .
  Medlemsstaterne kan opretholde disse mere vidtgående revisionsprocedurer, indtil revisionsprocedurerne eller -kravene er omfattet af senere vedtagne internationale revisionsstandarder. Omfatter vedtagne internationale revisionsstandarder imidlertid revisionsprocedurer, hvis gennemførelse er i særlig, juridisk konflikt med den nationale lovgivning som følge af specifikke krav i forbindelse med den lovpligtige revisions omfang, kan medlemsstaten udelade den konfliktskabende del af de internationale revisionsstandarder, så længe en sådan konflikt er aktuel, forudsat at der er truffet foranstaltninger som anført i artikel 26, stk. 3. Alle mere vidtgående krav eller udeladelser fra medlemsstaternes side bør bidrage til at give virksomhedernes årsregnskaber en høj grad af troværdighed og være i offentlighedens interesse. Dette indebærer, at medlemsstater f.eks. kan kræve en yderligere revisionsberetning til direktionen eller stille andre rapporterings- og revisionskrav på grundlag af nationale bestemmelser om virksomhedsledelse
  . |
| --- | --- |

(13)

Det er vigtigt at sikre en konsekvent høj kvalitet i alle lovpligtige revisioner, der kræves ifølge fællesskabsretten. Alle lovpligtige revisioner bør derfor udføres på grundlag af internationale revisionsstandarder.
  De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen

   (12)

  , og under behørig hensyntagen til Kommissionens redegørelse i Europa-Parlamentet den 5. februar 2002 vedrørende gennemførelse af lovgivningen om finansielle tjenesteydelser. Et teknisk revisionsudvalg eller en teknisk gruppe vil bistå Kommissionen ved dens vurdering af, om alle internationale revisionsstandarder er fornuftige og bør også inddrage netværket af medlemsstaternes tilsynsmyndigheder. For at opnå størst mulig harmonisering bør medlemsstaterne
  kun kunne indføre mere vidtgående
  nationale
  revisionsprocedurer
  eller -krav
  , hvis disse skyldes specifikke
  nationale lovkrav
  i forbindelse med
  omfanget af
  den lovpligtige
  revision af årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber, for så vidt som disse krav ikke omfattes af de vedtagne internationale revisionsstandarder
  .
  Medlemsstaterne kan opretholde disse mere vidtgående revisionsprocedurer, indtil revisionsprocedurerne eller -kravene er omfattet af senere vedtagne internationale revisionsstandarder. Omfatter vedtagne internationale revisionsstandarder imidlertid revisionsprocedurer, hvis gennemførelse er i særlig, juridisk konflikt med den nationale lovgivning som følge af specifikke krav i forbindelse med den lovpligtige revisions omfang, kan medlemsstaten udelade den konfliktskabende del af de internationale revisionsstandarder, så længe en sådan konflikt er aktuel, forudsat at der er truffet foranstaltninger som anført i artikel 26, stk. 3. Alle mere vidtgående krav eller udeladelser fra medlemsstaternes side bør bidrage til at give virksomhedernes årsregnskaber en høj grad af troværdighed og være i offentlighedens interesse. Dette indebærer, at medlemsstater f.eks. kan kræve en yderligere revisionsberetning til direktionen eller stille andre rapporterings- og revisionskrav på grundlag af nationale bestemmelser om virksomhedsledelse
  .

| (14) | For at
  Kommissionen kan vedtage
  en international revisionsstandard i Fællesskabet
  ,
  er det nødvendigt, at standarden nyder bred international accept, og at den er udviklet med fuld deltagelse af alle interesserede under en åben og gennemsigtig procedure, at den øger årsregnskabernes og de konsoliderede regnskabers troværdighed, og at den styrker almenvellet i Europa.
  Behovet for at indføre en erklæring i forbindelse med international revisionsstandard bør vurderes fra sag til sag efter komitologiproceduren. Kommissionen bør sikre, at det inden vedtagelsesprocedurens begyndelse kontrolleres, om disse krav er opfyldt, og rapportere resultatet af denne kontrolundersøgelse til medlemmerne af revisionsreguleringsudvalget. |
| --- | --- |

(14)

For at
  Kommissionen kan vedtage
  en international revisionsstandard i Fællesskabet
  ,
  er det nødvendigt, at standarden nyder bred international accept, og at den er udviklet med fuld deltagelse af alle interesserede under en åben og gennemsigtig procedure, at den øger årsregnskabernes og de konsoliderede regnskabers troværdighed, og at den styrker almenvellet i Europa.
  Behovet for at indføre en erklæring i forbindelse med international revisionsstandard bør vurderes fra sag til sag efter komitologiproceduren. Kommissionen bør sikre, at det inden vedtagelsesprocedurens begyndelse kontrolleres, om disse krav er opfyldt, og rapportere resultatet af denne kontrolundersøgelse til medlemmerne af revisionsreguleringsudvalget.

| (15) | For konsoliderede regnskabers vedkommende er det vigtigt, at der findes en klar ansvarsdefinition mellem de revisorer, der reviderer dele af en koncern.
  Med henblik herpå bør det være koncernrevisoren, der
  bærer det fulde ansvar for revisionsberetningen. |
| --- | --- |

(15)

For konsoliderede regnskabers vedkommende er det vigtigt, at der findes en klar ansvarsdefinition mellem de revisorer, der reviderer dele af en koncern.
  Med henblik herpå bør det være koncernrevisoren, der
  bærer det fulde ansvar for revisionsberetningen.

| (16) | For at øge sammenligneligheden mellem virksomheder, der anvender samme regnskabsstandarder,
  og for at øge offentlighedens tillid til revisionsfunktionen kan Kommissionen vedtage
  en fælles revisionsberetning for revision af årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber, der udarbejdes på grundlag af godkendte internationale regnskabsstandarder
  , medmindre der på fællesskabsniveau er vedtaget passende standarder for en sådan revisionsberetning
  . |
| --- | --- |

(16)

For at øge sammenligneligheden mellem virksomheder, der anvender samme regnskabsstandarder,
  og for at øge offentlighedens tillid til revisionsfunktionen kan Kommissionen vedtage
  en fælles revisionsberetning for revision af årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber, der udarbejdes på grundlag af godkendte internationale regnskabsstandarder
  , medmindre der på fællesskabsniveau er vedtaget passende standarder for en sådan revisionsberetning
  .

| (17) | Regelmæssig kontrol er en god metode til at opnå konsekvent høj kvalitet i lovpligtige revisioner. Revisorer og revisionsfirmaer bør derfor indgå i et system med kvalitetssikring, der organiseres på en sådan måde, at det er uafhængigt af revisorer og revisionsfirmaer.
  Hvad angår gennemførelsen af artikel 29 om kvalitetssikringssystemer kan medlemsstaterne bestemme, at det, såfremt de enkelte revisorer har en fælles kvalitetssikringspolitik, kun er nødvendigt at behandle kravene til revisionsfirmaer. Medlemsstaterne kan organisere kvalitetssikringssystemet på en sådan måde, at hver enkelt revisor gennemgår en kvalitetssikringskontrol mindst hvert sjette år. I den forbindelse bør finansieringen af kvalitetssikringssystemet ikke kunne give anledning til urimelig påvirkning. Kommissionen bør have beføjelse til at vedtage gennemførelsesbestemmelser for spørgsmål vedrørende kvalitetssikringssystemers organisering samt vedrørende finansieringen heraf, når offentlighedens tillid til kvalitetssikringssystemet er i alvorlig fare. Medlemsstaterne bør tilskyndes til som led i deres offentlige tilsynssystem at finde en koordineret metode til udførelse af kvalitetssikringskontrol, således at de berørte parter ikke belastes i unødigt omfang. |
| --- | --- |

(17)

Regelmæssig kontrol er en god metode til at opnå konsekvent høj kvalitet i lovpligtige revisioner. Revisorer og revisionsfirmaer bør derfor indgå i et system med kvalitetssikring, der organiseres på en sådan måde, at det er uafhængigt af revisorer og revisionsfirmaer.
  Hvad angår gennemførelsen af artikel 29 om kvalitetssikringssystemer kan medlemsstaterne bestemme, at det, såfremt de enkelte revisorer har en fælles kvalitetssikringspolitik, kun er nødvendigt at behandle kravene til revisionsfirmaer. Medlemsstaterne kan organisere kvalitetssikringssystemet på en sådan måde, at hver enkelt revisor gennemgår en kvalitetssikringskontrol mindst hvert sjette år. I den forbindelse bør finansieringen af kvalitetssikringssystemet ikke kunne give anledning til urimelig påvirkning. Kommissionen bør have beføjelse til at vedtage gennemførelsesbestemmelser for spørgsmål vedrørende kvalitetssikringssystemers organisering samt vedrørende finansieringen heraf, når offentlighedens tillid til kvalitetssikringssystemet er i alvorlig fare. Medlemsstaterne bør tilskyndes til som led i deres offentlige tilsynssystem at finde en koordineret metode til udførelse af kvalitetssikringskontrol, således at de berørte parter ikke belastes i unødigt omfang.

| (18) | Undersøgelser og passende sanktioner bidrager til at forebygge og rette op på utilstrækkelige lovpligtige revisioner. |
| --- | --- |

(18)

Undersøgelser og passende sanktioner bidrager til at forebygge og rette op på utilstrækkelige lovpligtige revisioner.

| (19) | Medlemsstaterne bør tilrettelægge et effektivt offentligt tilsynssystem for revisorer og revisionsfirmaer på grundlag af kontrol i hjemlandet. De reguleringsmæssige rammer for det offentlige tilsyn bør gøre det muligt at skabe et effektivt samarbejde på fællesskabsplan mellem medlemsstaternes tilsynsorganer.
  Det er vigtigt, at det offentlige tilsynssystem styres af ikke-revisorer med viden om de relevante områder inden for lovpligtig revision. Medlemsstaterne kan dog tillade et mindretal af revisorer at deltage i styringen af det offentlige tilsynssystem. Disse ikke-revisorer kan være specialister, der aldrig har haft tilknytning til revisorerhvervet, eller tidligere revisorer, der har forladt erhvervet.
  Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør arbejde sammen, når dette er nødvendigt for, at de kan føre tilsyn med de revisorer eller revisionsfirmaer, som de har godkendt. Et sådant samarbejde kan medvirke mærkbart til at sikre en konsekvent høj standard for lovpligtig revision i Fællesskabet.
  Da det er nødvendigt at sikre et effektivt samarbejde og en effektiv koordination på europæisk plan mellem de kompetente myndigheder, som medlemsstaterne udpeger, bør udpegningen af én enhed med ansvar for samarbejdet, ikke forhindre, at hver enkelt myndighed kan samarbejde direkte med de andre kompetente myndigheder i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaterne bør tilrettelægge et effektivt offentligt tilsynssystem for revisorer og revisionsfirmaer på grundlag af kontrol i hjemlandet. De reguleringsmæssige rammer for det offentlige tilsyn bør gøre det muligt at skabe et effektivt samarbejde på fællesskabsplan mellem medlemsstaternes tilsynsorganer.
  Det er vigtigt, at det offentlige tilsynssystem styres af ikke-revisorer med viden om de relevante områder inden for lovpligtig revision. Medlemsstaterne kan dog tillade et mindretal af revisorer at deltage i styringen af det offentlige tilsynssystem. Disse ikke-revisorer kan være specialister, der aldrig har haft tilknytning til revisorerhvervet, eller tidligere revisorer, der har forladt erhvervet.
  Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør arbejde sammen, når dette er nødvendigt for, at de kan føre tilsyn med de revisorer eller revisionsfirmaer, som de har godkendt. Et sådant samarbejde kan medvirke mærkbart til at sikre en konsekvent høj standard for lovpligtig revision i Fællesskabet.
  Da det er nødvendigt at sikre et effektivt samarbejde og en effektiv koordination på europæisk plan mellem de kompetente myndigheder, som medlemsstaterne udpeger, bør udpegningen af én enhed med ansvar for samarbejdet, ikke forhindre, at hver enkelt myndighed kan samarbejde direkte med de andre kompetente myndigheder i medlemsstaterne.

| (20) | For at sikre overholdelse af artikel 32, stk. 3 (principper for offentligt tilsyn) betragtes en ikke-revisor som havende viden om de relevante områder inden for lovpligtig revision ud fra vedkommendes faglige kvalifikationer eller viden inden for mindst et af de fag, der nævnes i artikel 8. |
| --- | --- |

(20)

For at sikre overholdelse af artikel 32, stk. 3 (principper for offentligt tilsyn) betragtes en ikke-revisor som havende viden om de relevante områder inden for lovpligtig revision ud fra vedkommendes faglige kvalifikationer eller viden inden for mindst et af de fag, der nævnes i artikel 8.

| (21) | Revisoren eller revisionsfirmaet bør udpeges på
  generalforsamlingen for
  den reviderede virksomheds
  aktionærer eller medlemmer
  . For at beskytte revisors uafhængighed er det vigtigt, at revisor kun kan afskediges med en gyldig grund, og at denne grund meddeles den eller de myndigheder, der har ansvar for det offentlige tilsyn. |
| --- | --- |

(21)

Revisoren eller revisionsfirmaet bør udpeges på
  generalforsamlingen for
  den reviderede virksomheds
  aktionærer eller medlemmer
  . For at beskytte revisors uafhængighed er det vigtigt, at revisor kun kan afskediges med en gyldig grund, og at denne grund meddeles den eller de myndigheder, der har ansvar for det offentlige tilsyn.

| (22) | Da virksomheder af interesse for offentligheden er mere synlige og økonomisk vigtigere, bør der gælde strengere bestemmelser ved lovpligtig revision af deres årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber. |
| --- | --- |

(22)

Da virksomheder af interesse for offentligheden er mere synlige og økonomisk vigtigere, bør der gælde strengere bestemmelser ved lovpligtig revision af deres årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber.

| (23) | Revisionsudvalg og effektive interne kontrolsystemer medvirker til at minimere risici i forbindelse med finanser, drift og overholdelse af forskrifter og øger regnskabsaflæggelsens kvalitet.
  Medlemsstaterne kan tage udgangspunkt i Kommissionens henstilling af 15. februar 2005 om den rolle, der spilles af menige bestyrelsesmedlemmer og medlemmer af tilsynsorganer i børsnoterede selskaber, og om udvalg nedsat i bestyrelsen/ledelsesorganet

   (13)

  , hvori det fastsættes, hvorledes revisionsudvalg bør oprettes og fungere. Medlemsstaterne kan vedtage, at de opgaver, der påhviler revisionsudvalget eller et organ med tilsvarende funktioner, kan udføres af hele bestyrelsen eller hele tilsynsorganet. |
| --- | --- |

(23)

Revisionsudvalg og effektive interne kontrolsystemer medvirker til at minimere risici i forbindelse med finanser, drift og overholdelse af forskrifter og øger regnskabsaflæggelsens kvalitet.
  Medlemsstaterne kan tage udgangspunkt i Kommissionens henstilling af 15. februar 2005 om den rolle, der spilles af menige bestyrelsesmedlemmer og medlemmer af tilsynsorganer i børsnoterede selskaber, og om udvalg nedsat i bestyrelsen/ledelsesorganet

   (13)

  , hvori det fastsættes, hvorledes revisionsudvalg bør oprettes og fungere. Medlemsstaterne kan vedtage, at de opgaver, der påhviler revisionsudvalget eller et organ med tilsvarende funktioner, kan udføres af hele bestyrelsen eller hele tilsynsorganet.

| (24) | Hvad angår revisionsudvalgets pligter i henhold til artikel 41, er den lovpligtige revisor eller revisionsfirmaet på ingen måde underordnet udvalget. |
| --- | --- |

(24)

Hvad angår revisionsudvalgets pligter i henhold til artikel 41, er den lovpligtige revisor eller revisionsfirmaet på ingen måde underordnet udvalget.

| (25) | Medlemsstaterne kan beslutte også at undtage virksomheder af interesse for offentligheden, som er investeringsinstitutter, hvis værdipapirer noteres på et reguleret marked, fra kravet om et revisionsudvalg. Med denne mulighed tages det i betragtning, at inddragelse af et revisionsudvalg ikke altid vil være hensigtsmæssigt i de tilfælde, hvor investeringsinstituttet udelukkende arbejder med aktivpooling. Regnskabsaflæggelsen og de hermed forbundne risici kan ikke sammenlignes med vilkårene for andre virksomheder af interesse for offentligheden. Endvidere arbejder institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og deres administrationsselskaber i et nøje defineret regelmiljø og er underlagt specifikke ledelsesmekanismer, såsom deres depositarers kontrol. Hvad angår de investeringsinstitutter, som ikke er harmoniseret i henhold til direktiv 85/611/EØF

   (14)

  , men omfattet af tilsvarende sikkerhedskrav som omtalt i nævnte direktiv, er det i dette særlige tilfælde tilladt medlemsstaterne at sørge for ligebehandling med EU-harmoniserede investeringsinstitutter. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterne kan beslutte også at undtage virksomheder af interesse for offentligheden, som er investeringsinstitutter, hvis værdipapirer noteres på et reguleret marked, fra kravet om et revisionsudvalg. Med denne mulighed tages det i betragtning, at inddragelse af et revisionsudvalg ikke altid vil være hensigtsmæssigt i de tilfælde, hvor investeringsinstituttet udelukkende arbejder med aktivpooling. Regnskabsaflæggelsen og de hermed forbundne risici kan ikke sammenlignes med vilkårene for andre virksomheder af interesse for offentligheden. Endvidere arbejder institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og deres administrationsselskaber i et nøje defineret regelmiljø og er underlagt specifikke ledelsesmekanismer, såsom deres depositarers kontrol. Hvad angår de investeringsinstitutter, som ikke er harmoniseret i henhold til direktiv 85/611/EØF

   (14)

  , men omfattet af tilsvarende sikkerhedskrav som omtalt i nævnte direktiv, er det i dette særlige tilfælde tilladt medlemsstaterne at sørge for ligebehandling med EU-harmoniserede investeringsinstitutter.

| (26) | Med henblik på at sikre større uafhængighed for revisorer af virksomheder af interesse for offentligheden bør ledende revisionspartnere, der reviderer sådanne virksomheder, udskiftes regelmæssigt. For at organisere en sådan rotation bør medlemsstaterne kræve udskiftning af ledende revisionspartnere, som tager sig af en revideret virksomhed, samtidig med at der gives mulighed for, at den revisionsvirksomhed, som den ledende revisionspartner er tilknyttet, fortsat kan være virksomhedens lovpligtige revisor. Såfremt en medlemsstat anser det for hensigtsmæssigt for at nå de tilsigtede mål, kan den som alternativ kræve, at revisionsfirmaet udskiftes, uden at dette berører artikel 42, stk. 2. |
| --- | --- |

(26)

Med henblik på at sikre større uafhængighed for revisorer af virksomheder af interesse for offentligheden bør ledende revisionspartnere, der reviderer sådanne virksomheder, udskiftes regelmæssigt. For at organisere en sådan rotation bør medlemsstaterne kræve udskiftning af ledende revisionspartnere, som tager sig af en revideret virksomhed, samtidig med at der gives mulighed for, at den revisionsvirksomhed, som den ledende revisionspartner er tilknyttet, fortsat kan være virksomhedens lovpligtige revisor. Såfremt en medlemsstat anser det for hensigtsmæssigt for at nå de tilsigtede mål, kan den som alternativ kræve, at revisionsfirmaet udskiftes, uden at dette berører artikel 42, stk. 2.

| (27) | Kapitalmarkedernes forbundenhed medfører et større behov for at sikre, at der også udføres revisionsarbejde af høj kvalitet i tredjelande, der har forbindelse med Fællesskabets kapitalmarked. Revisorer bør derfor registreres, så de kan pålægges kvalitetskontrol samt systemet med undersøgelser og sanktioner. Der bør være mulighed for gensidige fravigelser, efter Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne har undersøgt, om systemerne svarer til hinanden.
  Under alle omstændigheder bør en enhed, som har udstedt værdipapirer, der er optaget til handel på et reguleret marked som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 18, i direktiv 2004/39/EF, altid revideres af en revisor, der enten er registreret i en medlemsstat eller er under tilsyn af de kompetente myndigheder i det tredjeland, revisoren kommer fra, hvis Kommissionen eller en medlemsstat har anerkendt, at dette tredjeland opfylder krav, der er ækvivalente med EU's krav med hensyn til tilsyn, kvalitetssikringssystemer samt ordninger for undersøgelser og sanktioner, og hvis denne ordning er gensidig. Hvis en medlemsstat har anset et tredjelands kvalitetssikringssystem for ækvivalent, betyder dette ikke, at andre medlemsstater skal godkende en sådan national ækvivalensvurdering, og det medfører ikke, at Kommissionens beslutning herom foregribes. |
| --- | --- |

(27)

Kapitalmarkedernes forbundenhed medfører et større behov for at sikre, at der også udføres revisionsarbejde af høj kvalitet i tredjelande, der har forbindelse med Fællesskabets kapitalmarked. Revisorer bør derfor registreres, så de kan pålægges kvalitetskontrol samt systemet med undersøgelser og sanktioner. Der bør være mulighed for gensidige fravigelser, efter Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne har undersøgt, om systemerne svarer til hinanden.
  Under alle omstændigheder bør en enhed, som har udstedt værdipapirer, der er optaget til handel på et reguleret marked som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 18, i direktiv 2004/39/EF, altid revideres af en revisor, der enten er registreret i en medlemsstat eller er under tilsyn af de kompetente myndigheder i det tredjeland, revisoren kommer fra, hvis Kommissionen eller en medlemsstat har anerkendt, at dette tredjeland opfylder krav, der er ækvivalente med EU's krav med hensyn til tilsyn, kvalitetssikringssystemer samt ordninger for undersøgelser og sanktioner, og hvis denne ordning er gensidig. Hvis en medlemsstat har anset et tredjelands kvalitetssikringssystem for ækvivalent, betyder dette ikke, at andre medlemsstater skal godkende en sådan national ækvivalensvurdering, og det medfører ikke, at Kommissionens beslutning herom foregribes.

| (28) | Internationale koncernrevisioners kompleksitet nødvendiggør et godt samarbejde mellem medlemsstaternes og tredjelandenes kompetente myndigheder. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de kompetente nationale myndigheder giver mulighed for, at de kompetente myndigheder i tredjelandene får adgang til revisionsarbejdspapirer. Med henblik på at beskytte de involveredes rettigheder og samtidig lette adgangen til disse dokumenter bør medlemsstaterne have mulighed for at give de kompetente myndigheder i tredjelande direkte adgang, såfremt den kompetente nationale myndighed indvilliger heri.
  Et af de relevante kriterier for at give adgang er, om de kompetente myndigheder i tredjelandet opfylder kriterier, der af Kommissionen vurderes at være tilstrækkelige. Indtil Kommissionen har truffet afgørelse herom, kan medlemsstaterne vurdere, om kriterierne er tilstrækkelige, uden at dette foregriber Kommissionens beslutning herom. |
| --- | --- |

(28)

Internationale koncernrevisioners kompleksitet nødvendiggør et godt samarbejde mellem medlemsstaternes og tredjelandenes kompetente myndigheder. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de kompetente nationale myndigheder giver mulighed for, at de kompetente myndigheder i tredjelandene får adgang til revisionsarbejdspapirer. Med henblik på at beskytte de involveredes rettigheder og samtidig lette adgangen til disse dokumenter bør medlemsstaterne have mulighed for at give de kompetente myndigheder i tredjelande direkte adgang, såfremt den kompetente nationale myndighed indvilliger heri.
  Et af de relevante kriterier for at give adgang er, om de kompetente myndigheder i tredjelandet opfylder kriterier, der af Kommissionen vurderes at være tilstrækkelige. Indtil Kommissionen har truffet afgørelse herom, kan medlemsstaterne vurdere, om kriterierne er tilstrækkelige, uden at dette foregriber Kommissionens beslutning herom.

| (29) | Udlevering af oplysninger som nævnt i artikel 36 og 47 bør ske i overensstemmelse med reglerne for videregivelse af personoplysninger til tredjelande, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (15). |
| --- | --- |

(29)

Udlevering af oplysninger som nævnt i artikel 36 og 47 bør ske i overensstemmelse med reglerne for videregivelse af personoplysninger til tredjelande, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (15).

| (30) | Foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med afgørelse 1999/468/EF, og under hensyntagen til Kommissionens erklæring i Europa-Parlamentet den 5. februar 2002 om gennemførelse af lovgivningen om finansielle tjenesteydelser. Til dette formål bør der nedsættes et udvalg til at bistå Kommissionen. |
| --- | --- |

(30)

Foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med afgørelse 1999/468/EF, og under hensyntagen til Kommissionens erklæring i Europa-Parlamentet den 5. februar 2002 om gennemførelse af lovgivningen om finansielle tjenesteydelser. Til dette formål bør der nedsættes et udvalg til at bistå Kommissionen.

| (31) | Europa-Parlamentet bør have en frist på tre måneder fra første forelæggelse af udkast til ændringer og gennemførelsesforanstaltninger med henblik på behandling af dem og afgivelse af udtalelse herom. I hastende og behørigt berettigede tilfælde bør det dog være muligt at forkorte denne frist. Vedtager Europa-Parlamentet inden for denne frist en beslutning, bør Kommissionen genbehandle de pågældende udkast til ændringer og foranstaltninger. |
| --- | --- |

(31)

Europa-Parlamentet bør have en frist på tre måneder fra første forelæggelse af udkast til ændringer og gennemførelsesforanstaltninger med henblik på behandling af dem og afgivelse af udtalelse herom. I hastende og behørigt berettigede tilfælde bør det dog være muligt at forkorte denne frist. Vedtager Europa-Parlamentet inden for denne frist en beslutning, bør Kommissionen genbehandle de pågældende udkast til ændringer og foranstaltninger.

| (32) | Da foranstaltningerne til gennemførelse af dette direktiv er af generel art, jf. i artikel 2 i afgørelse 1999/468/EF, bør de vedtages ved brug af forskriftsproceduren, som er fastsat i afgørelsens artikel 5. |
| --- | --- |

(32)

Da foranstaltningerne til gennemførelse af dette direktiv er af generel art, jf. i artikel 2 i afgørelse 1999/468/EF, bør de vedtages ved brug af forskriftsproceduren, som er fastsat i afgørelsens artikel 5.

| (33) | I overensstemmelse med princippet om nærhed og proportionalitet i traktatens artikel 5 er dette direktivs bestemmelser, som kræver gennemførelse af et enkelt sæt internationale revisionsstandarder, opdatering af uddannelseskravene, en definition af faglig etik og den praktiske gennemførelse af samarbejdet mellem de kompetente myndigheder i medlemsstaterne samt mellem disse og myndighederne i tredjelandene, nødvendige for at nå målet om yderligere styrkelse og harmonisering af kvaliteten af den lovpligtige revision i Fællesskabet og lette samarbejdet mellem medlemsstaterne og med tredjelandene med henblik på at styrke tilliden til den lovpligtige revision. |
| --- | --- |

(33)

I overensstemmelse med princippet om nærhed og proportionalitet i traktatens artikel 5 er dette direktivs bestemmelser, som kræver gennemførelse af et enkelt sæt internationale revisionsstandarder, opdatering af uddannelseskravene, en definition af faglig etik og den praktiske gennemførelse af samarbejdet mellem de kompetente myndigheder i medlemsstaterne samt mellem disse og myndighederne i tredjelandene, nødvendige for at nå målet om yderligere styrkelse og harmonisering af kvaliteten af den lovpligtige revision i Fællesskabet og lette samarbejdet mellem medlemsstaterne og med tredjelandene med henblik på at styrke tilliden til den lovpligtige revision.

| (34) | Med henblik på at gøre forholdet mellem revisoren eller revisionsfirmaet og den reviderede virksomhed mere gennemsigtigt bør direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF ændres, så der kræves offentliggørelse af revisionshonorar og honorar for andre tjenesteydelser i noterne til årsregnskaberne og de konsoliderede regnskaber. |
| --- | --- |

(34)

Med henblik på at gøre forholdet mellem revisoren eller revisionsfirmaet og den reviderede virksomhed mere gennemsigtigt bør direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF ændres, så der kræves offentliggørelse af revisionshonorar og honorar for andre tjenesteydelser i noterne til årsregnskaberne og de konsoliderede regnskaber.

| (35) | Direktiv 84/253/EØF bør ophæves, da det mangler et samlet regelsæt til sikring af en passende revisionsinfrastruktur, herunder offentlig kontrol, disciplinære systemer og systemer for kvalitetssikring, og da det ikke indeholder specifikke regler om reguleringssamarbejde mellem medlemsstaterne og tredjelande. Af hensyn til retssikkerheden er der imidlertid et klart behov for at slå fast, at revisorer og revisionsfirmaer, der er godkendt i henhold til direktiv 84/253/EØF, betragtes som godkendt i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

(35)

Direktiv 84/253/EØF bør ophæves, da det mangler et samlet regelsæt til sikring af en passende revisionsinfrastruktur, herunder offentlig kontrol, disciplinære systemer og systemer for kvalitetssikring, og da det ikke indeholder specifikke regler om reguleringssamarbejde mellem medlemsstaterne og tredjelande. Af hensyn til retssikkerheden er der imidlertid et klart behov for at slå fast, at revisorer og revisionsfirmaer, der er godkendt i henhold til direktiv 84/253/EØF, betragtes som godkendt i henhold til dette direktiv.

| (36) | Revisorer og revisionsfirmaer har ansvaret for at udføre deres arbejde med behørig omhu og bør derfor være erstatningsansvarlige for økonomisk skade som følge af manglende behørig omhu. Imidlertid kan revisorers og revisionsfirmaers mulighed for at tegne en erhvervsansvarsforsikring afhænge af, om de har et ubegrænset økonomisk erstatningsansvar. Kommissionen vil undersøge disse spørgsmål nærmere under hensyntagen til, at medlemsstaternes erstatningsansvarsordninger kan variere betydeligt, |
| --- | --- |

(36)

Revisorer og revisionsfirmaer har ansvaret for at udføre deres arbejde med behørig omhu og bør derfor være erstatningsansvarlige for økonomisk skade som følge af manglende behørig omhu. Imidlertid kan revisorers og revisionsfirmaers mulighed for at tegne en erhvervsansvarsforsikring afhænge af, om de har et ubegrænset økonomisk erstatningsansvar. Kommissionen vil undersøge disse spørgsmål nærmere under hensyntagen til, at medlemsstaternes erstatningsansvarsordninger kan variere betydeligt,

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL I

EMNE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Emne

I dette direktiv fastlægges regler for lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede
  regnskaber
  .

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »lovpligtig revision« en revision af årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber i det omfang, dette kræves i
  fællesskabsretten |
| --- | --- |

1)

»lovpligtig revision« en revision af årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber i det omfang, dette kræves i
  fællesskabsretten

| 2) | »revisor« en fysisk person, som i overensstemmelse med dette direktiv er bemyndiget af en medlemsstats kompetente myndigheder til at udføre lovpligtig revision |
| --- | --- |

2)

»revisor« en fysisk person, som i overensstemmelse med dette direktiv er bemyndiget af en medlemsstats kompetente myndigheder til at udføre lovpligtig revision

| 3) | »revisionsfirma« en
  juridisk enhed eller enhver anden
  enhed — uanset dens juridiske form — som i overensstemmelse med dette direktiv er bemyndiget af en medlemsstats kompetente myndigheder til at udføre lovpligtig revision |
| --- | --- |

3)

»revisionsfirma« en
  juridisk enhed eller enhver anden
  enhed — uanset dens juridiske form — som i overensstemmelse med dette direktiv er bemyndiget af en medlemsstats kompetente myndigheder til at udføre lovpligtig revision

| 4) | »tredjelandsrevisionsfirma« en enhed — uanset dens juridiske form — som udfører revision af årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber i en virksomhed, der er registreret i et tredjeland |
| --- | --- |

4)

»tredjelandsrevisionsfirma« en enhed — uanset dens juridiske form — som udfører revision af årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber i en virksomhed, der er registreret i et tredjeland

| 5) | »tredjelandsrevisor« en fysisk person, som udfører revision af årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber i en virksomhed, der er registreret i et tredjeland |
| --- | --- |

5)

»tredjelandsrevisor« en fysisk person, som udfører revision af årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber i en virksomhed, der er registreret i et tredjeland

| 6) | »koncernrevisor« den
  eller de revisorer
  eller det
  eller de revisionsfirmaer
  , der udfører lovpligtig revision af de konsoliderede regnskaber |
| --- | --- |

6)

»koncernrevisor« den
  eller de revisorer
  eller det
  eller de revisionsfirmaer
  , der udfører lovpligtig revision af de konsoliderede regnskaber

| 7) | »netværk« en større struktur






  — | der tager sigte på samarbejde, og
  som en revisor eller et revisionsfirma tilhører, og |
| --- | --- | --- |

7)

»netværk« en større struktur

—

der tager sigte på samarbejde, og
  som en revisor eller et revisionsfirma tilhører, og

| — | som
  klart tager sigte på udbytte- eller omkostningsdeling eller har fælles ejerskab, kontrol eller ledelse, fælles kvalitetspolitik og -procedurer, en fælles forretningsstrategi,
  anvender et fælles firmanavn, eller
  er fælles om en betydelig del af de
  faglige ressourcer |
| --- | --- |

—

som
  klart tager sigte på udbytte- eller omkostningsdeling eller har fælles ejerskab, kontrol eller ledelse, fælles kvalitetspolitik og -procedurer, en fælles forretningsstrategi,
  anvender et fælles firmanavn, eller
  er fælles om en betydelig del af de
  faglige ressourcer

| 8) | »tilknyttet et revisionsfirma« en virksomhed — uanset dens juridiske form — som er tilknyttet et revisionsfirma gennem fælles ejerskab, kontrol eller ledelse |
| --- | --- |

8)

»tilknyttet et revisionsfirma« en virksomhed — uanset dens juridiske form — som er tilknyttet et revisionsfirma gennem fælles ejerskab, kontrol eller ledelse

| 9) | »revisionsberetning« den rapport, hvortil der henvises i artikel 51a i direktiv 78/660/EØF og artikel 37 i direktiv 83/349/EØF, og som udarbejdes af en revisor eller et revisionsfirma |
| --- | --- |

9)

»revisionsberetning« den rapport, hvortil der henvises i artikel 51a i direktiv 78/660/EØF og artikel 37 i direktiv 83/349/EØF, og som udarbejdes af en revisor eller et revisionsfirma

| 10) | »kompetente myndigheder« de myndigheder eller organer, der i henhold til lovgivningen
  har til opgave at regulere og/eller føre
  tilsyn med revisorer og revisionsfirmaer
  eller har specifikke aspekter heraf som opgave; henvisning til »kompetente myndigheder« i en specifik artikel er en henvisning til den eller de myndigheder eller organer, der er ansvarlige for de i den pågældende artikel nævnte funktioner |
| --- | --- |

10)

»kompetente myndigheder« de myndigheder eller organer, der i henhold til lovgivningen
  har til opgave at regulere og/eller føre
  tilsyn med revisorer og revisionsfirmaer
  eller har specifikke aspekter heraf som opgave; henvisning til »kompetente myndigheder« i en specifik artikel er en henvisning til den eller de myndigheder eller organer, der er ansvarlige for de i den pågældende artikel nævnte funktioner

| 11) | »internationale revisionsstandarder«de internationale revisionsstandarder og de dermed forbundne
  erklæringer og standarder
  i det omfang, disse er relevante for lovpligtig revision |
| --- | --- |

11)

»internationale revisionsstandarder«de internationale revisionsstandarder og de dermed forbundne
  erklæringer og standarder
  i det omfang, disse er relevante for lovpligtig revision

| 12) | »internationale regnskabsstandarder« International Accounting Standards (IAS), International Financial Reporting Standards (IFRS) og de forbundne Interpretations (SIC-IFRIC-fortolkninger), senere ændringer af disse standarder og forbundne fortolkninger, fremtidige standarder og forbundne fortolkninger, der udstedes eller vedtages af the International Accounting Standards Board (IASB) |
| --- | --- |

12)

»internationale regnskabsstandarder« International Accounting Standards (IAS), International Financial Reporting Standards (IFRS) og de forbundne Interpretations (SIC-IFRIC-fortolkninger), senere ændringer af disse standarder og forbundne fortolkninger, fremtidige standarder og forbundne fortolkninger, der udstedes eller vedtages af the International Accounting Standards Board (IASB)

| 13) | »virksomheder af interesse for offentligheden«
  virksomheder, der
  er underlagt en medlemsstats lovgivning
  og har udstedt omsættelige
  værdipapirer
  , der er optaget til handel
  på et reguleret marked i en medlemsstat
  , jf. artikel 4, stk. 1, nr. 18, i direktiv 2004/39/EF, kreditinstitutter, jf. artikel 1, nr. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut

   (16) samt forsikringsselskaber
  , jf. artikel 2, stk. 1, i direktiv 91/674/EØF. Medlemsstaterne kan også bestemme, at andre virksomheder er af interesse for offentligheden, f.eks. virksomheder med særlig offentlig relevans på grund af arten af deres aktiviteter, deres størrelse eller medarbejderantal |
| --- | --- |

13)

»virksomheder af interesse for offentligheden«
  virksomheder, der
  er underlagt en medlemsstats lovgivning
  og har udstedt omsættelige
  værdipapirer
  , der er optaget til handel
  på et reguleret marked i en medlemsstat
  , jf. artikel 4, stk. 1, nr. 18, i direktiv 2004/39/EF, kreditinstitutter, jf. artikel 1, nr. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut

   (16) samt forsikringsselskaber
  , jf. artikel 2, stk. 1, i direktiv 91/674/EØF. Medlemsstaterne kan også bestemme, at andre virksomheder er af interesse for offentligheden, f.eks. virksomheder med særlig offentlig relevans på grund af arten af deres aktiviteter, deres størrelse eller medarbejderantal

| 14) | »andelsselskab« et europæisk andelsselskab som defineret i artikel 1 i Rådets forordning (EF) nr. 1435/2003 af 22. juli 2003 om statut for det europæiske andelsselskab (SCE)

   (17)

  eller ethvert andet andelsselskab, for hvilket der ifølge fællesskabsretten kræves lovpligtig revision, såsom kreditinstitutter, jf. artikel 1, nr. 1, i direktiv 2000/12/EF og forsikringsselskaber
  ,
  jf. artikel 2, stk. 1, i direktiv 91/674/EØF |
| --- | --- |

14)

»andelsselskab« et europæisk andelsselskab som defineret i artikel 1 i Rådets forordning (EF) nr. 1435/2003 af 22. juli 2003 om statut for det europæiske andelsselskab (SCE)

   (17)

  eller ethvert andet andelsselskab, for hvilket der ifølge fællesskabsretten kræves lovpligtig revision, såsom kreditinstitutter, jf. artikel 1, nr. 1, i direktiv 2000/12/EF og forsikringsselskaber
  ,
  jf. artikel 2, stk. 1, i direktiv 91/674/EØF

| 15) | »ikke-revisor« en fysisk person, der i mindst tre år før sin inddragelse i ledelsen af det offentlige tilsynssystem ikke har udført lovpligtig revision, ikke har haft stemmerettigheder i et revisionsfirma, ikke har været medlem af et revisionsfirmas bestyrelse eller direktion og ikke har været ansat af eller på anden måde været tilknyttet et revisionsfirma |
| --- | --- |

15)

»ikke-revisor« en fysisk person, der i mindst tre år før sin inddragelse i ledelsen af det offentlige tilsynssystem ikke har udført lovpligtig revision, ikke har haft stemmerettigheder i et revisionsfirma, ikke har været medlem af et revisionsfirmas bestyrelse eller direktion og ikke har været ansat af eller på anden måde været tilknyttet et revisionsfirma

| 16) | »ledende revisionspartner«










  a) | den eller de lovpligtige revisorer, et revisionsfirma har udpeget til for en særlig revisionsopgave at være hovedansvarlig for at udføre den lovpligtige revision på revisionsfirmaets vegne, eller |
| --- | --- | --- |

16)

»ledende revisionspartner«

a)

den eller de lovpligtige revisorer, et revisionsfirma har udpeget til for en særlig revisionsopgave at være hovedansvarlig for at udføre den lovpligtige revision på revisionsfirmaets vegne, eller

| b) | ved koncernrevision mindst den eller de lovpligtige revisorer, et revisionsfirma har udpeget til at være hovedansvarlige for at udføre den lovpligtige revision på koncernplan, og den eller de lovpligtige revisorer, et revisionsfirma har udpeget til at være hovedansvarlige på datterselskabsplan, eller |
| --- | --- |

b)

ved koncernrevision mindst den eller de lovpligtige revisorer, et revisionsfirma har udpeget til at være hovedansvarlige for at udføre den lovpligtige revision på koncernplan, og den eller de lovpligtige revisorer, et revisionsfirma har udpeget til at være hovedansvarlige på datterselskabsplan, eller

| c) | den eller de lovpligtige revisorer, der underskriver revisionsberetningen. |
| --- | --- |

c)

den eller de lovpligtige revisorer, der underskriver revisionsberetningen.

KAPITEL II

GODKENDELSE, VEDVARENDE UDDANNELSE OG GENSIDIG ANERKENDELSE

Artikel 3

Godkendelse af revisorer og revisionsfirmaer

1.   
  Lovpligtig revision må kun udføres af revisorer eller revisionsfirmaer, som er godkendt af den medlemsstat, som kræver den lovpligtige revision.

2.   
  Hver medlemsstat udpeger kompetente myndigheder, som er ansvarlige for godkendelse af revisorer og revisionsfirmaer.

De kompetente myndigheder kan være faglige sammenslutninger, såfremt de er underlagt et offentligt tilsynssystem som fastlagt i dette direktiv.

3.
     
  Med forbehold af artikel 11 kan medlemsstaternes kompetente myndigheder kun godkende fysiske personer som revisorer, såfremt de som minimum opfylder betingelserne i artikel 4 og 6-10.

4.   
  Som revisionsfirmaer kan
  medlemsstaternes kompetente myndigheder
  udelukkende godkende de virksomheder, der
  opfylder betingelserne i
  litra a)-d)
  .
  Medlemsstaterne kan kun fastsætte yderligere betingelser, for så vidt angår litra c). Sådanne betingelser skal stå i et rimeligt forhold til de forfulgte mål og må ikke gå ud over, hvad der er strengt nødvendigt.

| a) | De fysiske personer, som udfører lovpligtig revision på
  firmaets
  vegne, skal som minimum opfylde betingelserne i
  artikel 4 og 6-12
  og skal være godkendt som revisorer i
  den pågældende
  medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

De fysiske personer, som udfører lovpligtig revision på
  firmaets
  vegne, skal som minimum opfylde betingelserne i
  artikel 4 og 6-12
  og skal være godkendt som revisorer i
  den pågældende
  medlemsstat.

| b) | Flertallet af stemmerettighederne skal indehaves
  af revisionsfirmaer
  , der er godkendt i en medlemsstat
  , eller af fysiske personer, som mindst opfylder betingelserne i artikel 4 og 6-12. Medlemsstaterne kan vedtage, at sådanne fysiske personer også skal være godkendte i en anden medlemsstat. Hvad angår lovpligtig revision af andelsselskaber og lignende virksomheder som nævnt i artikel 45 i direktiv 86/635/EØF, kan medlemsstaterne indføre andre særlige regler vedrørende stemmerettigheder. |
| --- | --- |

b)

Flertallet af stemmerettighederne skal indehaves
  af revisionsfirmaer
  , der er godkendt i en medlemsstat
  , eller af fysiske personer, som mindst opfylder betingelserne i artikel 4 og 6-12. Medlemsstaterne kan vedtage, at sådanne fysiske personer også skal være godkendte i en anden medlemsstat. Hvad angår lovpligtig revision af andelsselskaber og lignende virksomheder som nævnt i artikel 45 i direktiv 86/635/EØF, kan medlemsstaterne indføre andre særlige regler vedrørende stemmerettigheder.

| c) | Et flertal på højst 75%
  af medlemmerne af
  firmaets
  bestyrelse eller direktion skal bestå
  af revisionsfirmaer
  , der er godkendt i en medlemsstat
  , eller fysiske personer, som mindst opfylder betingelserne i artikel 4 og 6-12
  .
  Medlemsstaterne kan vedtage, at sådanne fysiske personer også skal være godkendt i en anden medlemsstat.
  Hvis en sådan bestyrelse eller direktion kun har to medlemmer, skal det ene medlem
  mindst opfylde betingelserne i dette stykke. |
| --- | --- |

c)

Et flertal på højst 75%
  af medlemmerne af
  firmaets
  bestyrelse eller direktion skal bestå
  af revisionsfirmaer
  , der er godkendt i en medlemsstat
  , eller fysiske personer, som mindst opfylder betingelserne i artikel 4 og 6-12
  .
  Medlemsstaterne kan vedtage, at sådanne fysiske personer også skal være godkendt i en anden medlemsstat.
  Hvis en sådan bestyrelse eller direktion kun har to medlemmer, skal det ene medlem
  mindst opfylde betingelserne i dette stykke.

| d) | Firmaet skal opfylde de betingelser, der er fastlagt i artikel 4
  . |
| --- | --- |

d)

Firmaet skal opfylde de betingelser, der er fastlagt i artikel 4
  .

Artikel 4

Godt omdømme

Medlemsstaternes kompetente myndigheder
  kan
  kun
  godkende
  fysiske personer eller revisionsfirmaer med et godt
  omdømme
  .

Artikel 5

Fratagelse af godkendelse

1.   En revisor eller et revisionsfirma kan fratages godkendelse, hvis personen eller firmaets gode omdømme er blevet alvorligt kompromitteret.
  Medlemsstaterne kan imidlertid fastsætte en rimelig frist til opfyldelse af kravene til et godt omdømme.

2.   Et revisionsfirma kan fratages godkendelse, hvis en eller flere betingelser i
  artikel 3, stk. 4, litra b) og c),
  ikke længere er opfyldt. Medlemsstaterne kan imidlertid
  fastsætte
  en
  rimelig frist til
  opfyldelse af disse krav.

3.
     
  Fratages en lovpligtig revisor eller et revisionsfirma sin godkendelse af en eller anden grund, meddeler den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor godkendelsen er frataget, dette og årsagerne til fratagelsen til de kompetente myndigheder i de medlemsstater, hvor revisoren eller revisionsfirmaet også er godkendt, og hvis kompetente myndigheder figurerer i førstnævnte medlemsstats register, jf. artikel 15, stk. 3.

Artikel 6

Uddannelseskvalifikationer

Med forbehold af artikel 11 kan
  en fysisk
  person kun
  godkendes til at udføre en lovpligtig revision efter at have nået et niveau, der giver adgang til en universitetsuddannelse,
  eller et tilsvarende niveau
  og derefter gennemgået et teoretisk undervisningsprogram og fuldført en praktisk uddannelse samt bestået en af
  den pågældende medlemsstat
  afholdt eller anerkendt faglig kvalifikationseksamen på niveau med afgangseksamen fra et universitet
  eller et tilsvarende niveau
  .

Artikel 7

Faglig kvalifikationseksamen

Den i artikel 6 omhandlede faglige kvalifikationseksamen skal sikre den nødvendige teoretiske viden om de forhold, der er relevante for udøvelse af lovpligtig revision samt evne til at anvende denne viden i praksis. Denne eksamen skal, i det mindste delvis, være skriftlig.

Artikel 8

Prøve i teoretisk viden

1.   Den prøve i teoretisk viden, der indgår i eksamen, skal især omfatte følgende fag:

| a) | generel regnskabsteori og -principper |
| --- | --- |

a)

generel regnskabsteori og -principper

| b) | juridiske krav og standarder for udarbejdelse af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber |
| --- | --- |

b)

juridiske krav og standarder for udarbejdelse af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber

| c) | internationale regnskabsstandarder |
| --- | --- |

c)

internationale regnskabsstandarder

| d) | finansanalyse |
| --- | --- |

d)

finansanalyse

| e) | driftsbogholderi og internt regnskab |
| --- | --- |

e)

driftsbogholderi og internt regnskab

| f) | risikostyring og intern kontrol |
| --- | --- |

f)

risikostyring og intern kontrol

| g) | revision
  og faglige kvalifikationer |
| --- | --- |

g)

revision
  og faglige kvalifikationer

| h) | juridiske krav og faglige standarder for lovpligtig revision og for revisorer |
| --- | --- |

h)

juridiske krav og faglige standarder for lovpligtig revision og for revisorer

| i) | internationale
  revisionsstandarder |
| --- | --- |

i)

internationale
  revisionsstandarder

| j) | faglig
  etik og uafhængighed. |
| --- | --- |

j)

faglig
  etik og uafhængighed.

2.   I det omfang, det har betydning for revisionen, skal
  mindst
  følgende fag ligeledes indgå:

| a) | selskabsret og virksomhedsledelse |
| --- | --- |

a)

selskabsret og virksomhedsledelse

| b) | konkursret og regler om tilsvarende bobehandlinger |
| --- | --- |

b)

konkursret og regler om tilsvarende bobehandlinger

| c) | skatteret |
| --- | --- |

c)

skatteret

| d) | civilret og erhvervsret |
| --- | --- |

d)

civilret og erhvervsret

| e) | socialsikrings- og arbejdsret |
| --- | --- |

e)

socialsikrings- og arbejdsret

| f) | informationsteknologi og computersystemer |
| --- | --- |

f)

informationsteknologi og computersystemer

| g) | driftsøkonomi, nationaløkonomi og finansiering |
| --- | --- |

g)

driftsøkonomi, nationaløkonomi og finansiering

| h) | matematik og statistik |
| --- | --- |

h)

matematik og statistik

| i) | grundlæggende principper for virksomheders økonomiske styring. |
| --- | --- |

i)

grundlæggende principper for virksomheders økonomiske styring.

3.   I overensstemmelse med proceduren i artikel 48, stk. 2, kan Kommissionen ændre listen over fag, der skal indgå i den i stk. 1 omtalte teoretiske prøve.
  Når Kommissionen vedtager sådanne gennemførelsesbestemmelser, tager den højde for udviklingen inden for revision og revisorprofessionen.

Artikel 9

Fritagelse

1.   Uanset bestemmelserne i artikel 7 og 8 kan medlemsstaterne bestemme, at personer med universitetseksamen eller tilsvarende eksamen eller med eksamensbevis fra et universitet eller tilsvarende bevis vedrørende et eller flere af de i artikel 8 nævnte fag fritages for at aflægge prøve i teoretisk viden inden for de fag, hvori de allerede har bestået en sådan eksamen, eller for hvilke de har erhvervet sådanne eksamensbeviser.

2.   Uanset bestemmelserne i artikel 7 kan medlemsstaterne bestemme, at indehavere af eksamensbeviser fra et universitet eller tilsvarende beviser vedrørende et eller flere af de i artikel 8 nævnte fag fritages for at aflægge en prøve til påvisning af deres evne til i praksis at anvende den teoretiske viden i de pågældende fag, når der til grund for denne viden ligger en praktisk uddannelse, som er fulgt op af en statsanerkendt eksamen eller et statsanerkendt eksamensbevis.

Artikel 10

Praktisk uddannelse

1.   Med henblik på at udvikle evnen til i praksis at anvende den teoretiske viden, hvori prøve udgør en del af eksamen, skal der gennemføres en praktisk uddannelse af mindst tre års varighed, som navnlig vedrører revision af årsregnskaber, konsoliderede regnskaber eller tilsvarende finansielle oversigter. Mindst to tredjedele af denne praktiske uddannelse skal gennemføres hos en revisor eller et revisionsfirma, der er godkendt i en medlemsstat.

2.   Medlemsstaterne sikrer sig, at hele den praktiske uddannelse gennemføres hos personer, der frembyder tilstrækkelige garantier
  for deres evne til at sørge for den praktiske uddannelse
  .

Artikel 11

Kvalifikationer som følge af langvarig praktisk erfaring

Medlemsstaterne kan godkende personer til at udføre lovpligtig revision, selv om de ikke opfylder de i artikel 6 nævnte betingelser, hvis de kan dokumentere enten:

| a) | at de i femten år har udøvet faglig virksomhed, der har gjort det muligt for dem at erhverve en tilstrækkelig erfaring på det økonomiske, det juridiske og det regnskabsmæssige område, og har bestået den i
  artikel 7
  nævnte faglige kvalifikationseksamen, eller |
| --- | --- |

a)

at de i femten år har udøvet faglig virksomhed, der har gjort det muligt for dem at erhverve en tilstrækkelig erfaring på det økonomiske, det juridiske og det regnskabsmæssige område, og har bestået den i
  artikel 7
  nævnte faglige kvalifikationseksamen, eller

| b) | at de i syv år har udøvet faglig virksomhed på de nævnte områder og derudover har gennemgået den i artikel 10 omhandlede praktiske uddannelse og har bestået den i
  artikel 7
  nævnte faglige kvalifikationseksamen. |
| --- | --- |

b)

at de i syv år har udøvet faglig virksomhed på de nævnte områder og derudover har gennemgået den i artikel 10 omhandlede praktiske uddannelse og har bestået den i
  artikel 7
  nævnte faglige kvalifikationseksamen.

Artikel 12

Kombination af praktisk og teoretisk uddannelse

1.   Medlemsstaterne kan bestemme, at perioder med teoretisk undervisning i de i artikel 8 nævnte fag skal medregnes i de i artikel 11 anførte år med faglig virksomhed, under forudsætning af, at undervisningsperioden er afsluttet med en statsanerkendt eksamen. Undervisningsperioden må ikke være kortere end ét år, og den kan ikke afkorte den periode, hvori der skal have været udøvet faglig virksomhed, med mere end fire år.

2.   Varigheden af den faglige virksomhed og den praktiske uddannelse kan ikke være kortere end det program for teoretisk undervisning og den praktiske uddannelse, der er fastsat i
  artikel 10
  .

Artikel 13

Vedvarende uddannelse

Medlemsstaterne sikrer, at revisorer deltager i passende vedvarende uddannelsesprogrammer, så de kan bevare deres teoretiske viden, faglige kvalifikationer og værdier på et tilstrækkeligt højt niveau, og at der pålægges passende sanktioner, jf. artikel 30, såfremt bestemmelserne om vedvarende uddannelse ikke overholdes.

Artikel 14

Godkendelse af revisorer fra andre medlemsstater

Medlemsstaternes kompetente myndigheder fastlægger procedurer for godkendelse af revisorer, som er godkendt i andre medlemsstater. Disse procedurer må ikke være mere vidtgående end kravet om beståelse af en egnethedsprøve i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets direktiv 89/48/EØF (18). Egnethedsprøven
  , som foregår på et af de sprog, der er tilladt i henhold til den pågældende medlemsstats sprogregler,
  skal kun omfatte revisors viden om den pågældende medlemsstats love og bestemmelser i det omfang, dette er relevant for lovpligtig revision.

KAPITEL III

REGISTRERING

Artikel 15

Offentligt register

1.   Medlemsstaterne sikrer, at godkendte revisorer og revisionsfirmaer opføres i et offentligt register, jf. artikel 16 og 17.
  I ekstraordinære tilfælde kan medlemsstaternebeslutte at fravige kravene i denne artikel og i artikel 16 vedrørende offentlighed, men kun i det omfang det er nødvendigt for at mindske en overhængende og væsentlig trussel mod en persons personlige sikkerhed.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at alle revisorer og revisionsfirmaer identificeres i registeret med et individuelt registreringsnummer. Registreringsoplysningerne
  lagres
  i registeret i elektronisk form og skal være elektronisk tilgængelige for offentligheden.

3.   Det offentlige register skal ligeledes indeholde navn og adresse på de kompetente myndigheder med ansvar for
  godkendelse, jf. artikel 3,
  kvalitetssikring, jf. artikel 29, undersøgelser og sanktioner vedrørende revisorer og revisionsfirmaer, jf. artikel 30, og offentligt tilsyn, jf. artikel 32.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at det offentlige register er i drift senest den ...
   (19) .

Artikel 16

Registrering af revisorer

1.
     For revisorer skal det offentlige register som minimum indeholde følgende oplysninger:

| a) | navn, adresse og registreringsnummer |
| --- | --- |

a)

navn, adresse og registreringsnummer

| b) | i givet fald navn, adresse,

  webstedsadresse og registreringsnummer
  på det revisionsfirma, som revisoren er ansat i eller er tilknyttet som partner eller på anden måde |
| --- | --- |

b)

i givet fald navn, adresse,

  webstedsadresse og registreringsnummer
  på det revisionsfirma, som revisoren er ansat i eller er tilknyttet som partner eller på anden måde

| c) | al anden registrering som lovpligtig revisor hos de kompetente myndigheder i andre medlemsstater og som revisor i tredjelande, herunder registreringsmyndighedens navn og i givet fald registreringsnummer
  . |
| --- | --- |

c)

al anden registrering som lovpligtig revisor hos de kompetente myndigheder i andre medlemsstater og som revisor i tredjelande, herunder registreringsmyndighedens navn og i givet fald registreringsnummer
  .

2.
     
  Tredjelandsrevisorer, som er registreret i henhold til artikel 45, skal i registret klart fremstå som sådanne og ikke som lovpligtige revisorer.

Artikel 17

Registrering af revisionsfirmaer

1.
     For revisionsfirmaer skal det offentlige register som minimum indeholde følgende oplysninger:

| a) | navn, adresse og registreringsnummer |
| --- | --- |

a)

navn, adresse og registreringsnummer

| b) | retlig form |
| --- | --- |

b)

retlig form

| c) | kontaktoplysninger, den primære kontaktperson og i givet fald adresse på webstedet |
| --- | --- |

c)

kontaktoplysninger, den primære kontaktperson og i givet fald adresse på webstedet

| d) | adresse på samtlige kontorer i medlemsstaten |
| --- | --- |

d)

adresse på samtlige kontorer i medlemsstaten

| e) | navn og registreringsnummer på alle revisorer, der er ansat i eller er partnere eller på anden måde er tilknyttet revisionsfirmaet |
| --- | --- |

e)

navn og registreringsnummer på alle revisorer, der er ansat i eller er partnere eller på anden måde er tilknyttet revisionsfirmaet

| f) | navn og erhvervsadresse på alle ejere og aktionærer |
| --- | --- |

f)

navn og erhvervsadresse på alle ejere og aktionærer

| g) | navn og erhvervsadresse på alle medlemmer af bestyrelse eller direktion |
| --- | --- |

g)

navn og erhvervsadresse på alle medlemmer af bestyrelse eller direktion

| h) | i givet fald netværksmedlemskab med liste over navne og adresse på medlemsfirmaer og tilknyttede firmaer eller en angivelse af, hvor sådanne oplysninger kan findes |
| --- | --- |

h)

i givet fald netværksmedlemskab med liste over navne og adresse på medlemsfirmaer og tilknyttede firmaer eller en angivelse af, hvor sådanne oplysninger kan findes

| i) | al anden registrering som revisionsfirma hos de kompetente myndigheder i andre medlemsstater og som revisionsfirma i tredjelande, herunder registreringsmyndighedens(ernes) navn(e) og i givet fald registreringsnummer(numre)
  . |
| --- | --- |

i)

al anden registrering som revisionsfirma hos de kompetente myndigheder i andre medlemsstater og som revisionsfirma i tredjelande, herunder registreringsmyndighedens(ernes) navn(e) og i givet fald registreringsnummer(numre)
  .

2.
     
  Tredjelandsrevisionsfirmaer, som er registreret i henhold til artikel 45, skal i registret klart fremstå som sådanne og ikke som revisionsfirmaer.

Artikel 18

Opdatering af registreringsoplysninger

Medlemsstaterne sikrer, at revisorer og revisionsfirmaer uden ugrundet ophold underretter de kompetente myndigheder med ansvar for det offentlige register om eventuelle ændringer af oplysningerne i det offentlige register. Registeret opdateres uden ugrundet ophold efter underrettelsen.

Artikel 19

Ansvar for registreringsoplysninger

De oplysninger, der
  indgives til de relevante kompetente myndigheder
  i overensstemmelse med
  artikel 16, 17 og 18
  , underskrives af revisoren eller af revisionsfirmaet.
  Giver den kompetente myndighed mulighed for, at oplysningerne kan indgives elektronisk, kan dette f.eks.
  ske ved elektronisk underskrift, jf.

  artikel 2, nr. 1,

  i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/93/EF 13. december 1999 om en fællesskabsramme for elektroniske signaturer
   (20).

Artikel 20

Sprog

1.   De oplysninger, der indføres i det offentlige register, affattes på et sprog, der er tilladt i henhold til den pågældende medlemsstats sprogregler.

2.   Medlemsstaterne kan tillade, at oplysningerne herudover også indføres i det offentlige register på et eller flere af Fællesskabets øvrige sprog. Medlemsstaterne kan kræve, at oversættelsen af oplysningerne bekræftes.

Den pågældende medlemsstat sikrer under alle omstændigheder, at det fremgår af registeret, hvorvidt oversættelsen er bekræftet.

KAPITEL IV

FAGLIG ETIK
  , UAFHÆNGIGHED OG
  TAVSHEDSPLIGT

Artikel 21

Faglig etik

1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle revisorer og revisionsfirmaer er underlagt principper om faglig etik
  . Disse omfatter som minimum
  revisors eller revisionsfirmaets
  funktion i offentlighedens interesse
  , deres integritet og objektivitet samt deres faglige kompetence og agtpågivenhed.

2.   
  For at sikre tilliden til revisionsfunktionen og for at sikre en ensartet anvendelse af stk. 1 kan Kommissionen efter proceduren i artikel 48, stk. 2,
  vedtage gennemførelsesbestemmelser
  vedrørende principper

  for faglig
  etik
  .

Artikel 22

Uafhængighed og objektivitet

1.   Medlemsstaterne sikrer, at
  den
  revisor
  og/eller det
  revisionsfirma, der udfører lovpligtig revision, er uafhængig af den virksomhed, der revideres, og
  ikke er involveret
  i dennes
  beslutningstagning
  .

2.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at en revisor eller et revisionsfirma ikke udfører en lovpligtig revision, hvis der foreligger et direkte eller indirekte finansielt, erhvervs- eller ansættelsesmæssigt eller andet forhold mellem revisor, revisionsfirma eller netværket — herunder levering af yderligere tjenester uden for revisionsområdet — og den virksomhed, der revideres, som ville få en objektiv, ansvarlig og velunderrettet tredjepart til at konkludere, at revisorens eller revisionsfirmaets uafhængighed er i fare. I tilfælde af trusler mod revisorens eller revisionsfirmaets uafhængighed, såsom selvevaluering, egeninteresse, partiskhed, fortrolighed, tillid eller intimidering, skal revisoren eller revisionsfirmaet træffe sikkerhedsforanstaltninger for at mindske sådanne trusler. Er truslen af en sådan art i forhold til de trufne sikkerhedsforanstaltninger, at uafhængigheden er i fare, må revisoren eller revisionsfirmaet ikke udføre den lovpligtige revision.

I forbindelse med lovpligtig revision af virksomheder af interesse for offentligheden sikrer medlemsstaterne endvidere, at en revisor eller et revisionsfirma, når det er hensigtsmæssigt for at beskytte deres uafhængighed, ikke udfører en lovpligtig revision, hvor der er tale om selvevaluering eller egeninteresse.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at revisoren og revisionsfirmaer i deres revisionsarbejdspapirer dokumenterer alle
  væsentlige
  trusler mod
  deres
  uafhængighed og de sikkerhedsforanstaltninger, der er truffet for at mindske disse trusler.

4.
     
  For at sikre tilliden til revisionsfunktionen samt ensartet anvendelse af stk. 1 og 2 kan Kommissionen efter proceduren i artikel 48, stk. 2, vedtage principbaserede gennemførelsesbestemmelser vedrørende

| a) | de trusler og sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i stk. 3 |
| --- | --- |

a)

de trusler og sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i stk. 3

| b) | de situationer, hvor de i stk. 3 omhandlede trusler er af et sådant omfang, at revisorens eller revisionsfirmaets uafhængighed bringes i fare |
| --- | --- |

b)

de situationer, hvor de i stk. 3 omhandlede trusler er af et sådant omfang, at revisorens eller revisionsfirmaets uafhængighed bringes i fare

| c) | spørgsmålet om, hvorvidt lovpligtig revision kan foretages eller ej i de i stk. 2 andet afsnit omhandlede situationer af selvevaluering og egeninteresse. |
| --- | --- |

c)

spørgsmålet om, hvorvidt lovpligtig revision kan foretages eller ej i de i stk. 2 andet afsnit omhandlede situationer af selvevaluering og egeninteresse.

Artikel 23

Fortrolighed og tavshedspligt

1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle oplysninger og dokumenter, som en revisor eller et revisionsfirma har adgang til i forbindelse med den lovpligtige revision, beskyttes af tilstrækkelige regler om fortrolighed og tavshedspligt.

2.   Reglerne om fortrolighed og tavshedspligt for revisorer og revisionsfirmaer må ikke forhindre, at
  dette direktivs bestemmelser håndhæves
  .

3.
     
  Erstattes en revisor eller et revisionsfirma af en anden revisor eller et andet revisionsfirma, sørger den tidligere revisor eller det tidligere revisionsfirma for, at den nye revisor eller det nye revisionsfirma får adgang til alle relevante oplysninger om den reviderede virksomhed.

4.
     
  For en revisor eller et revisionsfirma, der ikke længere er involveret i en bestemt revisionsopgave, eller en tidligere revisor eller et tidligere revisionsfirma gælder bestemmelserne i stk. 1 og 2 stadig i forhold til den pågældende revisionsopgave.

Artikel 24

Revisorer, der udfører lovpligtig revision på revisionsfirmaers vegne — uafhængighed og objektivitet

Medlemsstaterne sikrer, at ejerne eller aktionærerne i et revisionsfirma samt medlemmerne af et sådant firmas eller et tilknyttet firmas bestyrelse, direktion eller tilsynsorgan ikke griber ind i en lovpligtig revision på nogen måde, der kan skabe tvivl om, hvorvidt den revisor, der udfører den lovpligtige revision på revisionsfirmaets vegne er uafhængig og objektiv.

Artikel 25

Revisionshonorarer

Medlemsstaterne sikrer, at der findes regler, ifølge hvilke honorarer for lovpligtig
  revision:

| a) | ikke
  påvirkes eller bestemmes af levering af yderligere tjenesteydelser til den virksomhed, der revideres |
| --- | --- |

a)

ikke
  påvirkes eller bestemmes af levering af yderligere tjenesteydelser til den virksomhed, der revideres

| b) | ikke må baseres på tilfældigheder. |
| --- | --- |

b)

ikke må baseres på tilfældigheder.

KAPITEL V

REVISIONSSTANDARDER OG REVISIONSBERETNING

Artikel 26

Revisionsstandarder

1.   Medlemsstaterne bestemmer, at revisorer og revisionsfirmaer udfører lovpligtig revision i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder, som Kommissionen har vedtaget i henhold til den i artikel 48, stk. 2, nævnte procedure.
  Medlemsstaterne kan anvende en national revisionsstandard, så længe Kommissionen ikke har vedtaget nogen international revisionsstandard, der dækker samme emne. Vedtagne internationale revisionsstandarder offentliggøres i deres helhed på alle Fællesskabets officielle sprog i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   
  Efter proceduren i artikel 48, stk. 2, kan Kommissionen træffe afgørelse om, hvorvidt internationale revisionsstandarder kan bruges inden for Fællesskabet.
  Kommissionen antager kun internationale revisionsstandarder til brug i Fællesskabet, såfremt disse:

| a) | er generelt accepteret på internationalt plan og er udviklet på passende vis under hensyntagen til offentligt tilsyn og gennemsigtighed, og |
| --- | --- |

a)

er generelt accepteret på internationalt plan og er udviklet på passende vis under hensyntagen til offentligt tilsyn og gennemsigtighed, og

| b) | bidrager til at give
  årsregnskabet eller det konsoliderede regnskab en høj grad af troværdighed
  og kvalitet
  i overensstemmelse med principperne i artikel 2, stk. 3, i direktiv 78/660/EØF og artikel 16, stk. 3, i direktiv 83/349/EØF, og |
| --- | --- |

b)

bidrager til at give
  årsregnskabet eller det konsoliderede regnskab en høj grad af troværdighed
  og kvalitet
  i overensstemmelse med principperne i artikel 2, stk. 3, i direktiv 78/660/EØF og artikel 16, stk. 3, i direktiv 83/349/EØF, og

| c) | er i Europas offentlige interesse. |
| --- | --- |

c)

er i Europas offentlige interesse.

3.   Medlemsstaterne kan kun
  indføre revisionsprocedurer eller -krav
  ,
  der er
  mere vidtgående
  end — eller i undtagelsestilfælde udelader dele af — de internationale revisionsstandarder
  , hvis disse skyldes specifikke
  nationale retskrav

  som følge af den lovpligtige revisions omfang. Medlemsstaterne
  sikrer, at disse revisionsprocedurer eller -krav opfylder bestemmelserne i stk. 2, litra b) og c), og

  meddeler

  dem til
  Kommissionen
  og medlemsstaterne inden vedtagelsen
  .
  I det særlige undtagelsestilfælde at der udelades dele af en international revisionsstandard, underretter medlemsstaten Kommissionen og de øvrige medlemsstater mindst seks måneder før den nationale vedtagelse om sine specifikke nationale retskrav samt grundene til at fastholde dem, eller når der er tale om krav, der allerede gælder ved vedtagelsen af en international revisionsstandard, senest tre måneder efter vedtagelsen af den relevante internationale revisionsstandard.

4.
     
  Medlemsstaterne kan indføre yderligere krav til den lovpligtige revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber i to år, efter udløbet af gennemførelsesfristen i artikel 53, stk. 1.

Artikel 27

Lovpligtig revision af konsoliderede regnskaber

Medlemsstaterne sikrer følgende forhold ved lovpligtig revision af en koncerns konsoliderede regnskaber:

| a) | koncernrevisor bærer det fulde ansvar for revisionsberetningen i forbindelse med de konsoliderede regnskaber |
| --- | --- |

a)

koncernrevisor bærer det fulde ansvar for revisionsberetningen i forbindelse med de konsoliderede regnskaber

| b) | koncernrevisor foretager en gennemgang og beholder
  dokumentation for sin gennemgang af det revisionsarbejde, der er udført af
  tredjelandsrevisorer, lovpligtige revisorer, tredjelandsrevisionsfirmaer eller revisionsfirmaer med henblik på koncernrevisionen; den dokumentation, koncernrevisor beholder, skal være tilstrækkelig til, at den relevante kompetente myndighed kan foretage en korrekt gennemgang af koncernrevisors arbejde |
| --- | --- |

b)

koncernrevisor foretager en gennemgang og beholder
  dokumentation for sin gennemgang af det revisionsarbejde, der er udført af
  tredjelandsrevisorer, lovpligtige revisorer, tredjelandsrevisionsfirmaer eller revisionsfirmaer med henblik på koncernrevisionen; den dokumentation, koncernrevisor beholder, skal være tilstrækkelig til, at den relevante kompetente myndighed kan foretage en korrekt gennemgang af koncernrevisors arbejde

| c) | når en komponent af en koncern revideres af en
  eller flere revisorer eller revisionsenheder fra et tredjeland, der ikke har nogen samarbejdsaftale som omhandlet i artikel 47
  ,
  er koncernrevisor ansvarlig for at sikre, at de offentlige tilsynsmyndigheder efter anmodning modtager fyldestgørende dokumentation for
  det revisionsarbejde, der er udført af
  revisorer
  eller
  revisionsenheder fra et tredjeland
  , herunder
  arbejdspapirer, der har relevans for
  koncernrevisionen.
  For at sikre dette beholder koncernrevisor et eksemplar af dokumentationen eller træffer som et alternativ aftale med revisorer eller revisionsenheder i tredjelandet om fyldestgørende og ubegrænset adgang til dokumentationen efter anmodning eller træffer andre passende foranstaltninger. Kan revisionspapirer på grund af juridiske eller andre hindringer ikke sendes fra et tredjeland til koncernrevisor, skal den dokumentation, koncernrevisor er i besiddelse af, omfatte dokumentation for, at han eller hun har truffet de relevante foranstaltninger for at få adgang til revisionspapirerne, samt, når der er tale om andre end juridiske hindringer som følge af den nationale lovgivning, dokumentation for sådanne hindringer. |
| --- | --- |

c)

når en komponent af en koncern revideres af en
  eller flere revisorer eller revisionsenheder fra et tredjeland, der ikke har nogen samarbejdsaftale som omhandlet i artikel 47
  ,
  er koncernrevisor ansvarlig for at sikre, at de offentlige tilsynsmyndigheder efter anmodning modtager fyldestgørende dokumentation for
  det revisionsarbejde, der er udført af
  revisorer
  eller
  revisionsenheder fra et tredjeland
  , herunder
  arbejdspapirer, der har relevans for
  koncernrevisionen.
  For at sikre dette beholder koncernrevisor et eksemplar af dokumentationen eller træffer som et alternativ aftale med revisorer eller revisionsenheder i tredjelandet om fyldestgørende og ubegrænset adgang til dokumentationen efter anmodning eller træffer andre passende foranstaltninger. Kan revisionspapirer på grund af juridiske eller andre hindringer ikke sendes fra et tredjeland til koncernrevisor, skal den dokumentation, koncernrevisor er i besiddelse af, omfatte dokumentation for, at han eller hun har truffet de relevante foranstaltninger for at få adgang til revisionspapirerne, samt, når der er tale om andre end juridiske hindringer som følge af den nationale lovgivning, dokumentation for sådanne hindringer.

Artikel 28

Revisionsberetning

1.   Når et revisionsfirma udfører lovpligtig revision, underskrives revisionsberetningen af den eller de revisorer, der udfører den lovpligtige revision på revisionsfirmaets vegne.
  Under ekstraordinære omstændigheder kan medlemsstaterne bestemme, at denne underskrift ikke behøver at blive offentliggjort, hvis offentliggørelsen kunne betyde en overhængende og væsentlig trussel mod nogens personlige sikkerhed. Under alle omstændigheder skal de relevante kompetente myndigheder have kendskab til den eller de involverede personers navne.

2.   
  Uanset artikel 51a, stk. 1, i direktiv 78/660/EØF og såfremt Kommissionen ikke har fastlagt nogen standardrevisionsberetning, jf. artikel 26, stk. 1, kan Kommissionen for at styrke offentlighedens tillid til revisionsfunktionen
  i henhold til proceduren i artikel 48,

  stk. 2, vedtage
  en standardrevisionsberetning for årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber, som er udarbejdet i overensstemmelse med godkendte internationale regnskabsstandarder.

KAPITEL VI

KVALITETSSIKRING

Artikel 29

Kvalitetssikringssystemer

1.   Medlemsstaterne sikrer, at alle revisorer og revisionsfirmaer er underlagt et kvalitetssikringssystem, der som minimum opfylder følgende kriterier:

| a) | kvalitetssikringssystemet organiseres på en sådan måde, at det er uafhængigt af de revisorer og revisionsfirmaer, der undersøges, og underlægges offentligt tilsyn som beskrevet i kapitel VIII |
| --- | --- |

a)

kvalitetssikringssystemet organiseres på en sådan måde, at det er uafhængigt af de revisorer og revisionsfirmaer, der undersøges, og underlægges offentligt tilsyn som beskrevet i kapitel VIII

| b) | kvalitetssikringssystemet finansieres under hensyntagen til sikkerhed, og således at det ikke udsættes for mulig urimelig påvirkning fra revisorers eller revisionsfirmaer |
| --- | --- |

b)

kvalitetssikringssystemet finansieres under hensyntagen til sikkerhed, og således at det ikke udsættes for mulig urimelig påvirkning fra revisorers eller revisionsfirmaer

| c) | kvalitetssikringssystemet skal have tilstrækkelige ressourcer |
| --- | --- |

c)

kvalitetssikringssystemet skal have tilstrækkelige ressourcer

| d) | de personer, der udfører kvalitetssikringsundersøgelser, skal have tilstrækkelig faglig uddannelse og relevant erfaring inden for lovpligtig revision og regnskabsaflæggelse kombineret med specifik træning i kvalitetssikringsundersøgelser |
| --- | --- |

d)

de personer, der udfører kvalitetssikringsundersøgelser, skal have tilstrækkelig faglig uddannelse og relevant erfaring inden for lovpligtig revision og regnskabsaflæggelse kombineret med specifik træning i kvalitetssikringsundersøgelser

| e) | udvælgelse af undersøgere til specifikke kvalitetssikringsopgaver skal ske efter en objektiv procedure,
  som kan sikre
  , at der ikke er interessekonflikter mellem undersøgerne og den revisor eller det revisionsfirma, der undersøges |
| --- | --- |

e)

udvælgelse af undersøgere til specifikke kvalitetssikringsopgaver skal ske efter en objektiv procedure,
  som kan sikre
  , at der ikke er interessekonflikter mellem undersøgerne og den revisor eller det revisionsfirma, der undersøges

| f) | kvalitetssikringsundersøgelsen skal
  på grundlag af tilstrækkelig afprøvning af udvalgte revisionsfiler indeholde en vurdering af opfyldelsen af
  gældende revisionsstandarder og uafhængighedskrav
  , af de anvendte ressourcers omfang og kvalitet, af de beregnede revisionshonorarer samt af revisionsfirmaets interne kvalitetskontrolsystem |
| --- | --- |

f)

kvalitetssikringsundersøgelsen skal
  på grundlag af tilstrækkelig afprøvning af udvalgte revisionsfiler indeholde en vurdering af opfyldelsen af
  gældende revisionsstandarder og uafhængighedskrav
  , af de anvendte ressourcers omfang og kvalitet, af de beregnede revisionshonorarer samt af revisionsfirmaets interne kvalitetskontrolsystem

| g) | kvalitetssikringsundersøgelsen skal afsluttes med en rapport, som indeholder de væsentligste konklusioner fra undersøgelsen |
| --- | --- |

g)

kvalitetssikringsundersøgelsen skal afsluttes med en rapport, som indeholder de væsentligste konklusioner fra undersøgelsen

| h) | der skal som minimum gennemføres en kvalitetssikringsundersøgelse hvert sjette år |
| --- | --- |

h)

der skal som minimum gennemføres en kvalitetssikringsundersøgelse hvert sjette år

| i) | kvalitetssikringssystemets overordnede resultater skal offentliggøres hvert år |
| --- | --- |

i)

kvalitetssikringssystemets overordnede resultater skal offentliggøres hvert år

| j) | henstillinger fra en kvalitetsundersøgelse skal følges op af revisor eller revisionsfirmaet inden for en rimelig tid. |
| --- | --- |

j)

henstillinger fra en kvalitetsundersøgelse skal følges op af revisor eller revisionsfirmaet inden for en rimelig tid.

Hvis de henstillinger, hvortil der henvises i litra j), ikke følges op, iværksættes der
  i givet fald
  disciplinære eller andre sanktioner over for revisor eller revisionsfirmaet i henhold til artikel 30.

2.   Kommissionen kan
  for at styrke offentlighedens tillid til revisionsfunktionen og sikre ensartet anvendelse af stk. 1, første afsnit, litra a) og b) samt e)-j),
  vedtage
  gennemførelsesbestemmelser i
  overensstemmelse med proceduren i artikel 48, stk. 2.

KAPITEL VII

UNDERSØGELSER OG SANKTIONER

Artikel 30

Undersøgelses- og sanktionssystemer

1.   Medlemsstaterne sikrer, at der findes effektive undersøgelses- og sanktionssystemer med henblik på at konstatere, korrigere og forhindre utilstrækkelig gennemførelse af den lovpligtige revision.

2.   Med forbehold af medlemsstaternes civilretlige foranstaltninger sikrer medlemsstaterne, at der findes effektive, forholdsmæssige og
  præventive sanktioner
  over for revisorer og revisionsfirmaer, som ikke har udført lovpligtig revision i overensstemmelse med
  de vedtagne gennemførelsesbestemmelser til
  dette direktiv.

3.   Medlemsstaterne sørger for, at foranstaltninger og sanktioner over revisorer og revisionsfirmaer offentliggøres på passende vis. Blandt sanktionerne skal der indgå mulighed for fratagelse
  af godkendelse
  .

Artikel 31

Revisorers erstatningsansvar

Inden udgangen af 2006 forelægger Kommissionen en rapport om virkningen af de gældende nationale erstatningsansvarsregler i forbindelse med udførelse af lovpligtig revision på de europæiske kapitalmarkeder samt om forsikringsbetingelserne for lovpligtige revisorer og revisionsfirmaer, herunder en objektiv analyse af grænserne for deres økonomiske erstatningsansvar. Om nødvendigt gennemfører Kommissionen offentlig høring. Såfremt Kommissionen finder det hensigtsmæssigt, forelægger den medlemsstaterne henstillinger på grundlag af denne rapport.

KAPITEL VIII

OFFENTLIGT TILSYN OG REGULERINGSAFTALER MELLEM MEDLEMSSTATERNE

Artikel 32

Principper for offentligt tilsyn

1.   Medlemsstaterne tilrettelægger et effektivt offentligt tilsynssystem for revisorer og revisionsfirmaer på grundlag af principperne i stk. 2-7.

2.   Alle revisorer og revisionsfirmaer skal være underlagt offentligt tilsyn.

3.   Det offentlige tilsynssystem skal styres af ikke-revisorer med viden om de relevante områder inden for lovpligtig revision. Medlemsstaterne kan imidlertid tillade et mindretal af revisorer at deltage i styringen af det offentlige tilsynssystem. De personer, der deltager i
  styringen af
  det offentlige
  tilsynssystem
  , skal udvælges efter en uafhængig og gennemsigtig udpegelsesprocedure.

4.   Det offentlige tilsynssystem skal have det endelige ansvar for tilsyn med:

| a) | godkendelse og registrering af revisorer og revisionsfirmaer |
| --- | --- |

a)

godkendelse og registrering af revisorer og revisionsfirmaer

| b) | vedtagelse af standarder om etik, intern kvalitetskontrol af revisionsfirmaer og revision og |
| --- | --- |

b)

vedtagelse af standarder om etik, intern kvalitetskontrol af revisionsfirmaer og revision og

| c) | vedvarende uddannelse, kvalitetssikring samt undersøgelses- og disciplinærsystemer. |
| --- | --- |

c)

vedvarende uddannelse, kvalitetssikring samt undersøgelses- og disciplinærsystemer.

5.   Det offentlige tilsynssystem skal i nødvendigt omfang have ret til at udføre undersøgelser af revisorer og revisionsfirmaer og skal have ret til at træffe de nødvendige foranstaltninger.

6.   Det offentlige tilsynssystem skal være gennemsigtigt. Heri indgår offentliggørelse af årlige arbejdsprogrammer og beretninger.

7.   Det offentlige tilsynssystem skal have tilstrækkelige midler. Finansieringen af det offentlige tilsynssystem skal være sikret og fri for nogen som helst form for ubehørig påvirkning fra en revisors eller et revisionsfirmas side.

Artikel 33

Samarbejde mellem offentlige tilsynssystemer på EF-plan

Medlemsstaterne sikrer, at de reguleringsmæssige rammer for offentlige tilsyn gør det muligt at skabe et effektivt samarbejde på fællesskabsplan mellem medlemsstaternes tilsynsorganer. Med dette formål for øje giver medlemsstaterne én enhed særligt ansvar for at sikre dette
  samarbejde
  .

Artikel 34

Gensidig anerkendelse af reguleringsaftaler mellem medlemsstaterne

1.   Medlemsstaternes reguleringsaftaler skal overholde princippet om, at regulering udføres i hjemlandet, og at tilsyn føres af den medlemsstat, hvor en revisor eller et revisionsfirma er godkendt, og den virksomhed, der revideres, har hjemsted.

2.   Ved lovpligtig revision af konsoliderede regnskaber kan den medlemsstat, der kræver lovpligtig revision af konsoliderede regnskaber, ikke stille yderligere krav til den lovpligtige revision, for så vidt angår registrering, kvalitetssikringsundersøgelser, revisionsstandarder, etik og uafhængighed over for en revisor eller et revisionsfirma, der udfører lovpligtig revision af et datterselskab, der er etableret i en anden medlemsstat.

3.   Hvad angår en virksomhed, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked i en anden medlemsstat end den, hvor virksomheden har hjemsted, kan den medlemsstat, hvor værdipapirerne noteres, ikke stille yderligere krav til den lovpligtige revision, for så vidt angår registrering, kvalitetssikringsundersøgelser, revisionsstandarder, etik og uafhængighed over for en revisor eller et revisionsfirma, der udfører lovpligtig revision af virksomhedens årsregnskab eller konsoliderede regnskab.

Artikel 35

Udpegelse af kompetente myndigheder

1.
     
  Medlemsstaterne udpeger en eller flere kompetente myndigheder til varetagelse af de opgaver, der fastsættes i dette direktiv. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om, hvem de har udpeget.

2.
     
  De kompetente myndigheder sammensættes på en sådan måde, at interessekonflikter undgås.

Artikel 36

Tavshedspligt og
  reguleringssamarbejde mellem medlemsstater ved undersøgelser

1.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder
  , som er ansvarlige for godkendelse, registrering, kvalitetssikring, undersøgelser og regeloverholdelse,
  arbejder i nødvendigt omfang sammen med henblik på at
  opfylde deres respektive former for ansvar i henhold til dette direktiv
  .
  Medlemsstaternes
  kompetente myndigheder
  , som er ansvarlige for godkendelse, registrering, kvalitetssikring, undersøgelser og regeloverholdelse,
  yder bistand til andre medlemsstaters kompetente myndigheder. Især udveksler
  de kompetente myndigheder
  oplysninger og arbejder sammen ved undersøgelser i forbindelse med
  udførelse af
  lovpligtige revisioner.

2.   
  Alle personer, der arbejder eller har arbejdet for kompetente myndigheder, har tavshedspligt. Oplysninger, der er omfattet af tavshedspligt, må ikke gives til nogen person eller myndighed, medmindre dette kræves i henhold til en medlemsstats love og administrativt fastsatte bestemmelser eller procedurer.

3.   
  Bestemmelserne i stk. 2 forhindrer ikke de kompetente myndigheder i at udveksle fortrolige oplysninger. Således udvekslede oplysninger omfattes af den tavshedspligt, der gælder for personer, der er eller tidligere var beskæftiget hos de kompetente myndigheder.

4.   
  De kompetente myndigheder giver på anmodning og uden ugrundet ophold alle oplysninger til det formål, hvortil der henvises i stk. 1. De kompetente myndigheder, der modtager en sådan anmodning, tager i nødvendigt omfang og uden ugrundet ophold alle nødvendige foranstaltninger for at indsamle de krævede oplysninger. Hvis den kompetente myndighed, der modtager anmodningen, ikke uden ugrundet ophold kan give de krævede oplysninger, skal den meddele den ansøgende kompetente myndighed årsagen hertil. Sådanne oplysninger omfattes af samme tavshedspligt, som gælder for de personer, der er eller har været ansat i de kompetente myndigheder, der har modtaget oplysningerne.

De kompetente myndigheder kan afvise en anmodning om oplysninger, såfremt:

| a) | oplysningerne kan skade den pågældende stats suverænitet, sikkerhed eller offentlige orden eller kan krænke nationale sikkerhedsregler, eller |
| --- | --- |

a)

oplysningerne kan skade den pågældende stats suverænitet, sikkerhed eller offentlige orden eller kan krænke nationale sikkerhedsregler, eller

| b) | der allerede er indledt retsforfølgning vedrørende samme handlinger og over for samme revisorer og revisionsfirmaer ved myndighederne i den pågældende medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

der allerede er indledt retsforfølgning vedrørende samme handlinger og over for samme revisorer og revisionsfirmaer ved myndighederne i den pågældende medlemsstat, eller

| c) | de kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat allerede har afsagt en endelig afgørelse vedrørende de samme personer for de samme handlinger. |
| --- | --- |

c)

de kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat allerede har afsagt en endelig afgørelse vedrørende de samme personer for de samme handlinger.

Med forbehold af de forpligtelser, de er underlagt under retssager, må de myndigheder, der modtager oplysninger efter stk. 1, kun anvende disse til at udøve deres funktioner inden for dette direktiv og i forbindelse med administrative eller retlige procedurer, der specifikt står i forbindelse med udøvelsen af disse funktioner.

5.   
  Hvis en kompetent myndighed er overbevist om, at der på en anden medlemsstats territorium begås eller er begået handlinger i strid med dette direktivs bestemmelser, underretter den på en så specifik måde som muligt den kompetente myndighed i den anden medlemsstat. Den anden medlemsstats kompetente myndighed træffer de nødvendige foranstaltninger. Den underretter den kompetente myndighed, der har foretaget indberetningen, om resultatet og i videst muligt omfang om væsentlige forhold i sagsforløbet.

6.
     
  En medlemsstats kompetente myndighed kan ligeledes anmode om, at en undersøgelse gennemføres af en anden medlemsstats kompetente myndighed på sidstnævntes territorium.

Den kan ligeledes anmode om, at dele af dens eget personale får mulighed for at ledsage personalet fra den anden medlemsstats kompetente myndighed under undersøgelsen.

Undersøgelsen er underlagt overordnet kontrol af den medlemsstat, på hvis territorium den gennemføres.

De kompetente myndigheder kan afvise en anmodning om at udføre en undersøgelse som omtalt i første afsnit, eller om at lade sit personale ledsage af personalet fra en anden medlemsstats kompetente myndighed som omtalt i andet afsnit, hvis en sådan undersøgelse kan skade den pågældende medlemsstats suverænitet, sikkerhed eller offentlige orden, eller der allerede er indledt retsforfølgning vedrørende samme handlinger og over for de samme personer ved myndighederne i den pågældende medlemsstat, eller hvis de kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat allerede har afsagt en endelig afgørelse vedrørende disse personer for de samme handlinger.

7.
     
  For at lette samarbejdet mellem de kompetente myndigheder kan Kommissionen i overensstemmelse med proceduren i artikel 48, stk. 2, vedtage gennemførelsesbestemmelser om oplysningsudveksling og nærmere betingelser for grænseoverskridende undersøgelser som beskrevet i stk. 2–4.

KAPITEL IX

UDNÆVNELSE, AFSKEDIGELSE OG KOMMUNIKATION

Artikel 37

Udnævnelse af revisorer og revisionsfirmaer

1.
     Revisoren eller revisionsfirmaet udnævnes på den reviderede virksomheds
  aktionær- eller medlemsgeneralforsamling
  .

2.
     
  Medlemsstaterne kan tillade alternative systemer eller fremgangsmåder for udnævnelse af revisoren eller revisionsfirmaet, forudsat at disse systemer eller fremgangsmåder er udformet med henblik på at sikre revisorens eller revisionsfirmaets uafhængighed af direktionsmedlemmer, der indgår i bestyrelsen, eller af ledelsen i den reviderede virksomhed.

Artikel 38

Revisorers og revisionsfirmaers afskedigelse og fratræden

1.   Medlemsstaterne sikrer, at revisorer eller revisionsfirmaer kun afskediges, hvis dette kan begrundes; meningsforskelle vedrørende regnskabsbehandling eller revisionsprocedurer kan ikke begrunde en afskedigelse.

2.   
  Medlemsstaterne sikrer, at
  den virksomhed, der revideres, og revisor eller revisionsfirmaet underretter den eller de myndighed(er) med ansvar for det offentlige tilsyn om afskedigelsen eller fratrædelsen
  inden for udnævnelsesperioden
  , og at de giver en dækkende forklaring på årsagen hertil.

Artikel 39

Anvendelse på ikke-noterede virksomheder af interesse for offentlighedens

Medlemsstaterne kan fritage virksomheder af interesse for offentligheden, der ikke har udstedt værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 18, i direktiv 2004/39/EF, samt deres lovpligtige revisorer eller revisionsfirmaer fra at opfylde et eller flere af kravene i dette kapitel.

KAPITEL X

SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR LOVPLIGTIG REVISION AF VIRKSOMHEDER AF INTERESSE FOR OFFENTLIGHEDEN

Artikel 40

Beretning om gennemsigtighed

1.   Medlemsstaterne sikrer, at
  lovpligtige revisorer eller
  revisionsfirmaer, der udfører lovpligtig revision af virksomheder af interesse for offentligheden,
  inden tre måneder efter regnskabsårets udløb
  på deres websted offentliggør en årlig beretning om gennemsigtighed, der som minimum indeholder følgende:

| a) | en beskrivelse af den juridiske struktur og ejerskabet |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af den juridiske struktur og ejerskabet

| b) | hvis revisionsfirmaet tilhører et netværk, en beskrivelse af netværket og dets retlige og strukturelle aftaler med netværket |
| --- | --- |

b)

hvis revisionsfirmaet tilhører et netværk, en beskrivelse af netværket og dets retlige og strukturelle aftaler med netværket

| c) | en
  beskrivelse af
  revisionsfirmaets ledelsesstruktur |
| --- | --- |

c)

en
  beskrivelse af
  revisionsfirmaets ledelsesstruktur

| d) | en beskrivelse af revisionsfirmaets interne kvalitetskontrolsystem og en erklæring fra bestyrelse eller direktion om, at dette system fungerer effektivt |
| --- | --- |

d)

en beskrivelse af revisionsfirmaets interne kvalitetskontrolsystem og en erklæring fra bestyrelse eller direktion om, at dette system fungerer effektivt

| e) | en angivelse af, hvornår den seneste kvalitetssikringsundersøgelse
  , jf. artikel 29,
  fandt sted |
| --- | --- |

e)

en angivelse af, hvornår den seneste kvalitetssikringsundersøgelse
  , jf. artikel 29,
  fandt sted

| f) | en liste over virksomheder af interesse for offentligheden, for hvilke revisionsfirmaet i det seneste år har udført lovpligtig revision |
| --- | --- |

f)

en liste over virksomheder af interesse for offentligheden, for hvilke revisionsfirmaet i det seneste år har udført lovpligtig revision

| g) | en erklæring om revisionsfirmaets uafhængighedspolitik, hvori det tillige bekræftes, at der er gennemført en undersøgelse af, hvorvidt den overholdes |
| --- | --- |

g)

en erklæring om revisionsfirmaets uafhængighedspolitik, hvori det tillige bekræftes, at der er gennemført en undersøgelse af, hvorvidt den overholdes

| h) | en erklæring om revisionsfirmaets politik for revisorers vedvarende uddannelse, jf. artikel 13 |
| --- | --- |

h)

en erklæring om revisionsfirmaets politik for revisorers vedvarende uddannelse, jf. artikel 13

| i) | regnskabsoplysninger, der viser revisionsfirmaets størrelse, herunder samlet omsætning fordelt på honorarer for lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber samt honorarer for andre kontroltjenesteydelser, skatterådgivning og øvrige tjenesteydelser uden for revisionsområdet |
| --- | --- |

i)

regnskabsoplysninger, der viser revisionsfirmaets størrelse, herunder samlet omsætning fordelt på honorarer for lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber samt honorarer for andre kontroltjenesteydelser, skatterådgivning og øvrige tjenesteydelser uden for revisionsområdet

| j) | oplysninger om grundlaget for partnernes vederlag. |
| --- | --- |

j)

oplysninger om grundlaget for partnernes vederlag.

Medlemsstaterne kan i ekstraordinære tilfælde fritage for kravet i litra f), i det omfang det er nødvendigt for at mindske en overhængende og væsentlig trussel mod nogens personlige sikkerhed.

2.   Beretningen om gennemsigtighed underskrives af
  henholdsvis den lovpligtige revisor eller
  revisionsfirmaet. Dette kan
  f.eks.
  ske ved elektronisk underskrift, jf.

  artikel 2, nr. 1,

  i direktiv 1999/93/EF.

Artikel 41

Revisionsudvalg

1.   Virksomheder af interesse for offentligheden skal have et revisionsudvalg
  . Medlemsstaterne bestemmer, om revisionsudvalget skal bestå
  af bestyrelsesmedlemmer
  og/eller
  medlemmer af den reviderede virksomheds tilsynsorgan
  , der ikke indgår i direktionen, og/eller medlemmer udnævnt ved en flertalsafgørelse af den reviderede virksomheds generalforsamling.
  Mindst
  et medlem af revisionsudvalget skal være uafhængigt og have
  kvalifikationer inden for regnskabsvæsen og/eller revision.

Medlemsstaterne kan i forbindelse med virksomheder af interesse for offentligheden, som opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra f), i direktiv 2003/71/EF

   (21)

  , tillade, at revisionsudvalgets funktioner udøves af hele bestyrelsen eller hele tilsynsorganet, forudsat i det mindste, at formanden for dette organ, når vedkommende er direktionsmedlem, ikke samtidig er formand for revisionsudvalget.

2.   
  Uden at det berører det ansvar, der påhviler medlemmerne af bestyrelsen, direktions- eller tilsynsorganet eller andre medlemmer udnævnt af den reviderede virksomheds generalforsamling, indgår det
  blandt revisionsudvalgets
  opgaver
  :

| a) | at overvåge regnskabsaflægningsprocessen |
| --- | --- |

a)

at overvåge regnskabsaflægningsprocessen

| b) | at overvåge, om virksomhedens interne kontrolsystem, i givet fald interne revision og risikostyringssystemer fungerer effektivt |
| --- | --- |

b)

at overvåge, om virksomhedens interne kontrolsystem, i givet fald interne revision og risikostyringssystemer fungerer effektivt

| c) | at
  overvåge
  den lovpligtige revision af årsregnskabet og det konsoliderede regnskab |
| --- | --- |

c)

at
  overvåge
  den lovpligtige revision af årsregnskabet og det konsoliderede regnskab

| d) | at kontrollere og overvåge revisors eller revisionsfirmaets uafhængighed, særlig leveringen af yderligere tjenesteydelser til den virksomhed, der
  revideres. |
| --- | --- |

d)

at kontrollere og overvåge revisors eller revisionsfirmaets uafhængighed, særlig leveringen af yderligere tjenesteydelser til den virksomhed, der
  revideres.

3.   
  I virksomheder af interesse for offentligheden baseres bestyrelsens eller direktionens forslag om udnævnelse af revisor eller revisionsfirma på en indstilling fra revisionsudvalget.

4.
     
  Revisor eller revisionsfirmaet skal underrette revisionsudvalget om væsentlige spørgsmål vedrørende den lovpligtige revision, især om væsentlige mangler i den interne kontrol af regnskabsaflæggelsen.

5.
     
  Medlemsstaterne kan tillade eller vedtage, at bestemmelserne i stk. 1-4 ikke gælder for virksomheder af interesse for offentligheden, som har et organ med funktioner svarende til et revisionsudvalg, der er nedsat og arbejder i henhold til gældende bestemmelser i den medlemsstat, hvor den virksomhed, der skal revideres, er registreret. I så tilfælde oplyser den pågældende virksomhed, hvilket organ der udøver de pågældende funktioner, og hvorledes det er sammensat.

6.
     
  Medlemsstaterne kan undtage følgende fra kravet om et revisionsudvalg:

| a) | virksomheder af interesse for offentligheden, der er dattervirksomheder som defineret i artikel 1 i direktiv 83/349/EØF, såfremt virksomheden på koncernniveau opfylder kravene i stk. 1-4 |
| --- | --- |

a)

virksomheder af interesse for offentligheden, der er dattervirksomheder som defineret i artikel 1 i direktiv 83/349/EØF, såfremt virksomheden på koncernniveau opfylder kravene i stk. 1-4

| b) | virksomheder af interesse for offentligheden, der er institutter for kollektiv investering som defineret i artikel 1, stk. 2, i direktiv 85/611/EØF; medlemsstaterne kan også fritage virksomheder af interesse for offentligheden, der har som eneste formål at foretage kollektiv investering af kapital tilvejebragt ved henvendelse til offentligheden, og hvis virksomhed bygger på princippet om risikospredning, og som ikke tilstræber juridisk eller ledelsesmæssig kontrol over nogen af udstederne af deres tilgrundliggende investeringer, forudsat at sådanne institutter for kollektiv investering er godkendt og underlagt kompetente myndigheders tilsyn samt har en depositar, der udøver funktioner svarende til de i direktiv 85/611/EØF nævnte |
| --- | --- |

b)

virksomheder af interesse for offentligheden, der er institutter for kollektiv investering som defineret i artikel 1, stk. 2, i direktiv 85/611/EØF; medlemsstaterne kan også fritage virksomheder af interesse for offentligheden, der har som eneste formål at foretage kollektiv investering af kapital tilvejebragt ved henvendelse til offentligheden, og hvis virksomhed bygger på princippet om risikospredning, og som ikke tilstræber juridisk eller ledelsesmæssig kontrol over nogen af udstederne af deres tilgrundliggende investeringer, forudsat at sådanne institutter for kollektiv investering er godkendt og underlagt kompetente myndigheders tilsyn samt har en depositar, der udøver funktioner svarende til de i direktiv 85/611/EØF nævnte

| c) | virksomheder af interesse for offentligheden, hvis eneste formål er at udstede værdipapirer med sikkerhedsstillelse i aktiver som defineret i artikel 2, nr. 5, i Kommissionens forordning (EF) nr. 809/2004 af 29. april 2004 om gennemførelse af direktiv 2003/71/EF

   (22)

  ; i så tilfælde forlanger medlemsstaten, at virksomheden offentligt redegør for årsagerne til, at den ikke finder det hensigtsmæssigt hverken at have et revisionsudvalg eller et bestyrelses- eller tilsynsorgan, med ansvar for at udøve et revisionsudvalgs funktioner |
| --- | --- |

c)

virksomheder af interesse for offentligheden, hvis eneste formål er at udstede værdipapirer med sikkerhedsstillelse i aktiver som defineret i artikel 2, nr. 5, i Kommissionens forordning (EF) nr. 809/2004 af 29. april 2004 om gennemførelse af direktiv 2003/71/EF

   (22)

  ; i så tilfælde forlanger medlemsstaten, at virksomheden offentligt redegør for årsagerne til, at den ikke finder det hensigtsmæssigt hverken at have et revisionsudvalg eller et bestyrelses- eller tilsynsorgan, med ansvar for at udøve et revisionsudvalgs funktioner

| d) | kreditinstitutter som defineret i artikel 1, nr. 1, i direktiv 2000/12/EF, hvis aktier ikke er optaget til handel på nogen medlemsstats regulerede marked, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 18, i direktiv 2004/39/EF, og som løbende eller gentagne gange kun har udstedt obligationer, forudsat at den samlede nominelle værdi af sådanne obligationer er på under 100 000 000 euro, og de ikke har offentliggjort noget prospekt i henhold til direktiv 2003/71/EF. |
| --- | --- |

d)

kreditinstitutter som defineret i artikel 1, nr. 1, i direktiv 2000/12/EF, hvis aktier ikke er optaget til handel på nogen medlemsstats regulerede marked, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 18, i direktiv 2004/39/EF, og som løbende eller gentagne gange kun har udstedt obligationer, forudsat at den samlede nominelle værdi af sådanne obligationer er på under 100 000 000 euro, og de ikke har offentliggjort noget prospekt i henhold til direktiv 2003/71/EF.

Artikel 42

Uafhængighed

1.
     Ud over bestemmelserne i
  artikel 22
  og 24 sikrer medlemsstaterne desuden
  , at revisorer eller revisionsfirmaer, der udfører lovpligtig revision af virksomheder af interesse for offentligheden

| a) | hvert år over for revisionsudvalget skriftligt bekræfter deres uafhængighed af den reviderede virksomhed af interesse for offentligheden |
| --- | --- |

a)

hvert år over for revisionsudvalget skriftligt bekræfter deres uafhængighed af den reviderede virksomhed af interesse for offentligheden

| b) | hvert år oplyser revisionsudvalget om enhver form for yderligere tjenesteydelser, der er leveret til den reviderede virksomhed, og |
| --- | --- |

b)

hvert år oplyser revisionsudvalget om enhver form for yderligere tjenesteydelser, der er leveret til den reviderede virksomhed, og

| c) | med revisionsudvalget diskuterer eventuelle trusler mod deres uafhængighed og de foranstaltninger, der er iværksat for at mindske disse trusler, jf. artikel 22, stk. 3. |
| --- | --- |

c)

med revisionsudvalget diskuterer eventuelle trusler mod deres uafhængighed og de foranstaltninger, der er iværksat for at mindske disse trusler, jf. artikel 22, stk. 3.

2.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at den ledende revisionspartner, der er ansvarlig for at udføre den lovpligtige revision, udskiftes fra den lovpligtige revisionsopgave højst syv år efter udnævnelsen og tidligst igen kan deltage i revisionen af den reviderede virksomhed efter to år.

3.
     
  Den revisor eller ledende revisionspartner, som udfører den lovpligtige revision på revisionsfirmaets vegne, må ikke påtage sig en ledende stilling i den reviderede virksomhed før to år efter fratrædelsen som revisor eller ledende revisionspartner i forbindelse med revisionsopgaven.

Artikel 43

Kvalitetssikring

Den kvalitetssikring, hvortil der henvises i artikel 29, skal som minimum udføres hvert tredje år for revisorer og revisionsfirmaer, der udfører lovpligtig revision af virksomheder af interesse for
  offentligheden
  .

KAPITEL XI

INTERNATIONALE ASPEKTER

Artikel 44

Godkendelse af revisorer fra tredjelande

1.
     Under forudsætning af gensidighed kan en medlemsstats kompetente myndigheder godkende
  en tredjelandsrevisor
  som
  revisor
  , hvis
  vedkommende
  kan fremlægge dokumentation for, at
  han eller hun opfylder kriterier svarende til de i artikel 4 og 6-13 fastsatte
  .

2.
     
  Ved en medlemsstats kompetente myndigheds vurdering af, om en tredjelandsrevisor der opfylder kriterierne i stk. 1, kan godkendes, anlægges de i artikel 14 nævnte kriterier.

Artikel 45

Registrering af
  og tilsyn med tredjelandsrevisorer og -revisionsfirmaer

1.   I overensstemmelse med artikel 15 til 17 registrerer en medlemsstats kompetente myndigheder samtlige
  tredjelandsrevisorer og -revisionsfirmaer
  , som afgiver revisionsberetning
  vedrørende årsregnskabet
  eller det konsoliderede regnskab for en virksomhed
  registreret
  uden for Fællesskabet
  og
  hvis
  omsættelige
  værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked i denne medlemsstat, jf.

  artikel 4, stk. 1, nr. 18, i direktiv 2004/39/EF, medmindre virksomheden udelukkende udsteder gældsbeviser optaget til omsætning på et reguleret marked i en medlemsstat som forstået i artikel 2, stk. 1, litra b), i direktiv 2004/109/EF

   (23)

  (gennemsigtighed), og hvis pålydende pr. enhed beløber sig til mindst 50 000 euro eller, når der er tale om gældsbeviser i en anden valuta, på udstedelsesdagen svarer til mindst 50 000 euro
  .

2.   
  Artikel 18 og 19
  finder anvendelse.

3.   Medlemsstaterne underlægger registrerede
  tredjelandsrevisorer og -revisionsfirmaer
  deres tilsynssystem, deres kvalitetssikringssystem og deres undersøgelses- og sanktionssystem.
  Medlemsstaterne kan fritage registrerede tredjelandsrevisorer og -revisionsfirmaer fra at blive underlagt deres kvalitetssikringssystem, såfremt en anden medlemsstat eller et tredjelands kvalitetssikringssystem, der er vurderet som værende ækvivalent, jf. artikel 46, allerede har kvalitetskontrolleret tredjelandsrevisoren eller -revisionsfirmaet inden for de seneste tre år
  .

4.   Med forbehold af artikel 46 har de i stk. 1 omtalte revisionsberetninger vedrørende årsregnskaber eller konsoliderede regnskaber, som er udstedt af
  tredjelandsrevisorer eller -revisionsfirmaer
  , der ikke er registreret i medlemsstaten, ingen retsvirkning i denne medlemsstat.

5.   Medlemsstaterne må kun indregistrere
  tredjelandsrevisionsfirmaer
  , såfremt:

| a) | de opfylder kriterier svarende til kriterierne i artikel 3,
  stk. 3 |
| --- | --- |

a)

de opfylder kriterier svarende til kriterierne i artikel 3,
  stk. 3

| b) | flertallet af medlemmerne af
  tredjelandsrevisionsfirmaets
  bestyrelse eller direktion opfylder kriterier svarende til kriterierne i artikel 4-10 |
| --- | --- |

b)

flertallet af medlemmerne af
  tredjelandsrevisionsfirmaets
  bestyrelse eller direktion opfylder kriterier svarende til kriterierne i artikel 4-10

| c) | den
  tredjelandsrevisor
  , der udfører revision på
  tredjelandsrevisionsfirmaets
  vegne, opfylder kriterier svarende til kriterierne i artikel 4-10 |
| --- | --- |

c)

den
  tredjelandsrevisor
  , der udfører revision på
  tredjelandsrevisionsfirmaets
  vegne, opfylder kriterier svarende til kriterierne i artikel 4-10

| d) | de revisioner, hvortil der henvises i stk. 1, udføres i overensstemmelse med internationale revisionsstandarder, jf. artikel 26, samt kriterierne i
  artikel 22, 24 og 25 eller ligebyrdige standarder og kriterier |
| --- | --- |

d)

de revisioner, hvortil der henvises i stk. 1, udføres i overensstemmelse med internationale revisionsstandarder, jf. artikel 26, samt kriterierne i
  artikel 22, 24 og 25 eller ligebyrdige standarder og kriterier

| e) | de på deres websted offentliggør en årlig beretning om gennemsigtighed, som indeholder de oplysninger, hvortil der henvises i artikel 40

  , eller de opfylder ligebyrdige oplysningskrav
  . |
| --- | --- |

e)

de på deres websted offentliggør en årlig beretning om gennemsigtighed, som indeholder de oplysninger, hvortil der henvises i artikel 40

  , eller de opfylder ligebyrdige oplysningskrav
  .

6.
     
  For at sikre en ensartet anvendelse af stk. 5, litra d), vurderes spørgsmålet om ligebyrdighed, jf. stk. 5, litra d), af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og afgøres af Kommissionen i overensstemmelse med proceduren i artikel 48, stk. 2. Indtil Kommissionen har truffet afgørelse herom, kan medlemsstaterne vurdere spørgsmålet om ligebyrdighed, jf. stk. 1.

Artikel 46

Fravigelser ved ligebyrdighed

1.
     Medlemsstaterne må kun fritage fra eller ændre kravene i artikel 45, stk. 1 og 3, på grundlag af gensidighed, hvis disse
  tredjelandsrevisionsfirmaer eller tredjelandsrevisorer
  er underlagt systemer for offentligt tilsyn, kvalitetssikring samt undersøgelser og sanktioner i et tredjeland, der opfylder kriterier svarende til kriterierne i artikel 29, 30 og

  31
  .

2.
     
  For at sikre en ensartet anvendelse af stk. 1 vurderes spørgsmålet om ligebyrdighed af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og afgøres af Kommissionen i overensstemmelse med proceduren i artikel 48, stk. 2. Indtil Kommissionen har truffet afgørelse herom, kan medlemsstaterne vurdere spørgsmålet om ligebyrdighed, jf. stk. 1, eller henholde sig til andre medlemsstaters vurderinger. Beslutter Kommissionen, at ligebyrdighedskriteriet i stk. 1 ikke er opfyldt, kan den i en passende overgangsperiode tillade de pågældende revisionsfirmaer at fortsætte deres revisionsvirksomhed i overensstemmelse med den relevante medlemsstats krav.

3.
     
  Medlemsstaterne meddeler Kommissionen

| a) | deres vurdering af spørgsmålet om ligebyrdighed, jf. stk. 2, og |
| --- | --- |

a)

deres vurdering af spørgsmålet om ligebyrdighed, jf. stk. 2, og

| b) | hovedindholdet af samarbejdsaftaler med tredjelandes systemer for offentligt tilsyn, kvalitetssikring samt undersøgelser og sanktioner, jf. stk. 1. |
| --- | --- |

b)

hovedindholdet af samarbejdsaftaler med tredjelandes systemer for offentligt tilsyn, kvalitetssikring samt undersøgelser og sanktioner, jf. stk. 1.

Artikel 47

Samarbejde med kompetente myndigheder i tredjelande

1.   Medlemsstaterne kan tillade, at revisionsarbejdspapirer eller andre dokumenter, der indehaves af revisorer eller revisionsfirmaer, som de har godkendt, overføres til de kompetente myndigheder i et tredjeland, såfremt:

| a) | disse revisionsarbejdspapirer eller andre dokumenter vedrører revision af virksomheder, der har udstedt værdipapirer i dette tredjeland
  eller indgår i en koncern, der udarbejder lovpligtige konsoliderede regnskaber i dette tredjeland |
| --- | --- |

a)

disse revisionsarbejdspapirer eller andre dokumenter vedrører revision af virksomheder, der har udstedt værdipapirer i dette tredjeland
  eller indgår i en koncern, der udarbejder lovpligtige konsoliderede regnskaber i dette tredjeland

| b) | overførslen finder sted via de kompetente myndigheder i hjemlandet til de kompetente myndigheder i tredjelandet og på deres anmodning |
| --- | --- |

b)

overførslen finder sted via de kompetente myndigheder i hjemlandet til de kompetente myndigheder i tredjelandet og på deres anmodning

| c) | de kompetente myndigheder i tredjelandet opfylder kriterier, som er blevet kendt tilstrækkelige i henhold til stk. 3 |
| --- | --- |

c)

de kompetente myndigheder i tredjelandet opfylder kriterier, som er blevet kendt tilstrækkelige i henhold til stk. 3

| d) | der foreligger arbejdsaftaler på grundlag af gensidighed mellem de involverede kompetente myndigheder |
| --- | --- |

d)

der foreligger arbejdsaftaler på grundlag af gensidighed mellem de involverede kompetente myndigheder

| e) | videregivelsen af personoplysninger til tredjelandet sker i overensstemmelse med kapitel IV i direktiv 95/46/EF. |
| --- | --- |

e)

videregivelsen af personoplysninger til tredjelandet sker i overensstemmelse med kapitel IV i direktiv 95/46/EF.

2.   Med de arbejdsaftaler, hvortil der henvises i stk. 1, litra d), sikres det:

| a) | at de kompetente myndigheder retfærdiggør formålet med anmodningen om revisionsarbejdspapirer og andre dokumenter |
| --- | --- |

a)

at de kompetente myndigheder retfærdiggør formålet med anmodningen om revisionsarbejdspapirer og andre dokumenter

| b) | at de personer, der er eller har været ansat i de kompetente myndigheder i tredjelandet, og som modtager oplysningerne, er underlagt tavshedspligt |
| --- | --- |

b)

at de personer, der er eller har været ansat i de kompetente myndigheder i tredjelandet, og som modtager oplysningerne, er underlagt tavshedspligt

| c) | at tredjelandets kompetente myndigheder kun anvender revisionsarbejdspapirer og andre dokumenter til udførelsen af deres funktion inden for offentligt tilsyn, kvalitetssikring og undersøgelser, der opfylder kriterier svarende til kriterierne i artikel 29, 30 og 32 |
| --- | --- |

c)

at tredjelandets kompetente myndigheder kun anvender revisionsarbejdspapirer og andre dokumenter til udførelsen af deres funktion inden for offentligt tilsyn, kvalitetssikring og undersøgelser, der opfylder kriterier svarende til kriterierne i artikel 29, 30 og 32

| d) | at anmodningen fra et tredjelands kompetente myndighed om revisionsarbejdspapirer eller andre dokumenter, der indehaves af en revisor eller et revisionsfirma, kan afvises, hvis udleveringen af disse arbejdspapirer eller dokumenter kan skade Fællesskabets eller den pågældende medlemsstats suverænitet, sikkerhed eller offentlige orden, eller hvis der allerede er indledt retsforfølgning vedrørende de samme handlinger og over for de samme personer ved den pågældende medlemsstats myndigheder. |
| --- | --- |

d)

at anmodningen fra et tredjelands kompetente myndighed om revisionsarbejdspapirer eller andre dokumenter, der indehaves af en revisor eller et revisionsfirma, kan afvises, hvis udleveringen af disse arbejdspapirer eller dokumenter kan skade Fællesskabets eller den pågældende medlemsstats suverænitet, sikkerhed eller offentlige orden, eller hvis der allerede er indledt retsforfølgning vedrørende de samme handlinger og over for de samme personer ved den pågældende medlemsstats myndigheder.

3.   Hvorvidt de i stk. 1, litra c), nævnte kriterier er tilstrækkelige, afgøres af Kommissionen i overensstemmelse med proceduren i artikel 48, stk. 2

  , for at lette samarbejdet mellem de kompetente myndigheder
  . Vurderingen af kriteriernes tilstrækkelighed foretages i samarbejde med medlemsstaterne på grundlag af kriterierne i artikel 36 eller et udgangspunkt med reelt tilsvarende resultat. Medlemsstaterne træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at overholde Kommissionens afgørelse.

4.   I ekstraordinære tilfælde kan medlemsstaterne som en undtagelse fra stk. 1 tillade, at revisorer og revisionsfirmaer, som de har godkendt, overfører revisionsarbejdspapirer og andre dokumenter direkte til de kompetente myndigheder i et tredjeland, såfremt:

| a) | de kompetente myndigheder i tredjelandet allerede har indledt undersøgelser |
| --- | --- |

a)

de kompetente myndigheder i tredjelandet allerede har indledt undersøgelser

| b) | overførslen ikke er i strid med revisorers og revisionsfirmaers forpligtelser i forbindelse med overførsel af revisionsarbejdspapirer og andre dokumenter til den kompetente myndighed i deres hjemland |
| --- | --- |

b)

overførslen ikke er i strid med revisorers og revisionsfirmaers forpligtelser i forbindelse med overførsel af revisionsarbejdspapirer og andre dokumenter til den kompetente myndighed i deres hjemland

| c) | der foreligger arbejdsaftaler med dette tredjelands kompetente myndigheder, der giver medlemsstatens kompetente myndigheder gensidig, direkte adgang til revisionsfirmaers revisionsarbejdspapirer og andre dokumenter |
| --- | --- |

c)

der foreligger arbejdsaftaler med dette tredjelands kompetente myndigheder, der giver medlemsstatens kompetente myndigheder gensidig, direkte adgang til revisionsfirmaers revisionsarbejdspapirer og andre dokumenter

| d) | den kompetente myndighed i tredjelandet, der fremsætter anmodningen, på forhånd underretter den kompetente myndighed for revisoren eller revisionsfirmaet om enhver direkte anmodning om oplysninger med anførelse af årsagen hertil |
| --- | --- |

d)

den kompetente myndighed i tredjelandet, der fremsætter anmodningen, på forhånd underretter den kompetente myndighed for revisoren eller revisionsfirmaet om enhver direkte anmodning om oplysninger med anførelse af årsagen hertil

| e) | de i stk. 2 nævnte betingelser er opfyldt. |
| --- | --- |

e)

de i stk. 2 nævnte betingelser er opfyldt.

5.   Kommissionen kan i overensstemmelse med proceduren i artikel 48, stk. 2,
  specificere
  de i stk. 4 omtalte ekstraordinære tilfælde,

  for at lette samarbejdet mellem de kompetente myndigheder og sikre en ensartet anvendelse af stk. 4.

6.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de i stk. 1 og 4 omtalte arbejdsaftaler.

KAPITEL XII

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE
  BESTEMMELSER

Artikel

  48

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et revisionsreguleringsudvalg (herefter »udvalget«) bestående af repræsentanter for medlemsstaterne med en repræsentant for Kommissionen som formand.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder den i artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF fastsatte procedure anvendelse, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.
     
  Med forbehold af allerede vedtagne gennemførelsesforanstaltninger og bortset fra bestemmelserne i artikel 26 indstilles ved udløbet af en periode på to år efter dette direktivs vedtagelse og senest den 1. april 2008 anvendelsen af de af dette direktivs bestemmelser, der kræver vedtagelse af tekniske bestemmelser, ændringer og afgørelser, jf. stk. 2. På forslag af Kommissionen kan Europa-Parlamentet og Rådet genindføre de pågældende bestemmelser efter proceduren i traktatens artikel 251, og med henblik herpå revideres bestemmelserne inden udløbet af ovennævnte periode eller inden ovennævnte tidspunkt.

4.   Udvalget fastsætter sin egen forretningsorden.

Artikel 49

Ændringer i direktiv 78/660/EØF og direktiv 83/349/EØF

1)   I direktiv 78/660/EØF foretages følgende ændringer:

| a) | I artikel 43, stk. 1, tilføjes følgende nummer:






  »15. | separat
  størrelsen af det
  samlede
  honorar, der i årets løb er
  indkasseret af
  revisor eller revisionsfirmaet for lovpligtig revision af årsregnskabet
  , de samlede
  honorarer for andre kontroltjenesteydelser,
  de samlede honorarer for
  skatterådgivning og
  de samlede honorarer for
  øvrige tjenesteydelser uden for revisionsområdet.


  Medlemsstaterne kan fastsætte, at dette krav ikke gælder, når selskabet er omfattet af det konsoliderede regnskab, der kræves udarbejdet i henhold til artikel 1 i direktiv 83/349/EØF, forudsat at de pågældende oplysninger fremgår af noterne til det konsoliderede regnskab.
  « |
| --- | --- | --- |

a)

I artikel 43, stk. 1, tilføjes følgende nummer:

»15.

separat
  størrelsen af det
  samlede
  honorar, der i årets løb er
  indkasseret af
  revisor eller revisionsfirmaet for lovpligtig revision af årsregnskabet
  , de samlede
  honorarer for andre kontroltjenesteydelser,
  de samlede honorarer for
  skatterådgivning og
  de samlede honorarer for
  øvrige tjenesteydelser uden for revisionsområdet.

Medlemsstaterne kan fastsætte, at dette krav ikke gælder, når selskabet er omfattet af det konsoliderede regnskab, der kræves udarbejdet i henhold til artikel 1 i direktiv 83/349/EØF, forudsat at de pågældende oplysninger fremgår af noterne til det konsoliderede regnskab.
  «

| b) | Artikel 44, stk. 1, affattes således:
  »1.   Medlemsstater kan tillade, at de i artikel 11 omhandlede selskaber angiver forkortede noter i deres regnskab uden de i artikel 43, stk. 1, nr. 5-12, nr. 14, litra a), og nr. 15 omhandlede oplysninger. Noterne skal dog for alle berørte poster angive de i artikel 43, stk. 1, nr. 6, omhandlede oplysninger under et.« |
| --- | --- |

b)

Artikel 44, stk. 1, affattes således:

»1.   Medlemsstater kan tillade, at de i artikel 11 omhandlede selskaber angiver forkortede noter i deres regnskab uden de i artikel 43, stk. 1, nr. 5-12, nr. 14, litra a), og nr. 15 omhandlede oplysninger. Noterne skal dog for alle berørte poster angive de i artikel 43, stk. 1, nr. 6, omhandlede oplysninger under et.«

| c) | Artikel 45, stk. 2, affattes således:




  »2.
     
  Stk. 1, litra b, finder også anvendelse på de i artikel 43, stk. 1, nr . 8, omtalte oplysninger.




  Medlemsstaterne kan tillade de i artikel 27 omhandlede selskaber at udelade de i artikel 43, stk. 1, nr. 8, omtalte oplysninger. Medlemsstaterne kan også tillade de i artikel 27 omhandlede selskaber at udelade de i artikel 43, stk. 1, nr. 15, omtalte oplysninger, forudsat at disse indsendes til det offentlige tilsynssystem, jf. artikel 32 i [ottende selskabsretsdirektiv], når dette forlanges af et sådant offentligt tilsynssystem.« |
| --- | --- |

c)

Artikel 45, stk. 2, affattes således:

»2.
     
  Stk. 1, litra b, finder også anvendelse på de i artikel 43, stk. 1, nr . 8, omtalte oplysninger.

Medlemsstaterne kan tillade de i artikel 27 omhandlede selskaber at udelade de i artikel 43, stk. 1, nr. 8, omtalte oplysninger. Medlemsstaterne kan også tillade de i artikel 27 omhandlede selskaber at udelade de i artikel 43, stk. 1, nr. 15, omtalte oplysninger, forudsat at disse indsendes til det offentlige tilsynssystem, jf. artikel 32 i [ottende selskabsretsdirektiv], når dette forlanges af et sådant offentligt tilsynssystem.«

2)   I artikel 34 i direktiv 83/349/EØF tilføjes følgende nummer:

| »16. | separat
  størrelsen af det
  samlede
  honorar, der i årets løb er
  indkasseret af
  revisor eller revisionsfirmaet for lovpligtig revision af det konsoliderede regnskab
  , de samlede
  honorarer for andre kontroltjenesteydelser,
  de samlede honorarer for
  skatterådgivning og
  de samlede honorarer for
  øvrige tjenesteydelser uden for revisionsområdet.« |
| --- | --- |

»16.

separat
  størrelsen af det
  samlede
  honorar, der i årets løb er
  indkasseret af
  revisor eller revisionsfirmaet for lovpligtig revision af det konsoliderede regnskab
  , de samlede
  honorarer for andre kontroltjenesteydelser,
  de samlede honorarer for
  skatterådgivning og
  de samlede honorarer for
  øvrige tjenesteydelser uden for revisionsområdet.«

Artikel 50

Artikel 50

Bortfald af direktiv 84/253/EØF

Direktiv 84/253/EØF bortfalder med virkning fra den i artikel 54 angivne dato. Henvisninger til det bortfaldne direktiv opfattes som henvisninger til dette direktiv.

artikel 54

Artikel 51

Artikel 51

Overgangsbestemmelse

Revisorer eller revisionsfirmaer, der godkendes af medlemsstaternes kompetente myndigheder i overensstemmelse med direktiv 84/253/EØF, før de i artikel 53, stk. 1, omtalte bestemmelser træder i kraft, betragtes som godkendt i overensstemmelse med dette direktiv.

med direktiv

før de

artikel 53, stk. 1, omtalte bestemmelser

direktiv.

Artikel 52

Artikel 52

Minimumsharmonisering

Minimumsharmonisering

De medlemsstater, der kræver lovpligtig revision, kan fastsætte strengere krav, medmindre andet fremgår af dette direktiv.

De medlemsstater, der kræver lovpligtig revision, kan fastsætte strengere krav, medmindre andet fremgår af dette direktiv.

Artikel 53

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør
  senest den ...

   (24) de bestemmelser, der er nødvendige for at overholde dette direktiv. De underretter omgående Kommissionen herom.

senest den ...

24

2.   Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal disse indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ledsages af en sådan henvisning ved den officielle offentliggørelse. Medlemsstaterne afgør, hvordan en sådan henvisning foretages.

3.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, de udsteder på direktivets område.

meddeler

teksten til

Artikel 54

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

for

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 55

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ..., den ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 157 af 28.6.2005, s. 115.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 28.9.2005.

2

Europa-Parlamentets holdning af 28.9.2005.

(3)  EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF (EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16).

3

Senest

2003/51/EF

(4)  EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2003/51/EF.

4

Senest

(5)  EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2003/51/EF.

5

Senest

(6)  EFT L 374 af 31.12.1991, s. 7. Ændret ved direktiv 2003/51/EF.

6

Ændret ved direktiv 2003/51/EF.

(7)  EFT L 126 af 12.5.1984, s. 20.

7

(8)  EFT C 143 af 8.5.1998, s. 12.

8

(9)  EFT L 91 af 31.3.2001, s. 91.

9

(10)  EFT L 191 af 19.7.2002, s. 22.

10

(11)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

11

(12)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EUT L 52 af 25.2.2005, s. 51.

13

(14)  
  Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (

  EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/1/EF (EUT L 79 af 24.3.2005, s. 9).

14

Rådets direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (

(15)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

15

(16)  EFT L 126 af 26.5.2000, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/1/EF.

16

(17)  EUT L 207 af 18.8.2003, s. 1.

17

(18)  Rådets direktiv 89/48/EØF af 21. december 1988 om indførelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregående uddannelser af mindst tre års varighed (
  EFT L 19 af 24.1.1989, s. 16
  ). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/19/EF (
  EFT L 206 af 31.7.2001, s. 1).

18

Rådets direktiv 89/48/EØF af 21. december 1988 om indførelse af en generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende videregående uddannelser af mindst tre års varighed (

)

Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/19/EF (

(19)  3 år efter datoen for dette direktivs krafttræden.

19

3 år efter datoen for dette direktivs krafttræden.

(20)  EFT L 13 af 19.1.2000, s. 12.

20

(21)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF af 4. november 2003 om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel (

  EUT L 345 af 31.12.2003, s. 64).

21

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/71/EF af 4. november 2003 om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel (

(22)  EUT L 149 af 30.4.2004, s. 1.

22

(23)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked (

  EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38).

23

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked (

(24)  
  24 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

24

24 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

P6_TA(2005)0354

Udvikling af jernbaner ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0139) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0139) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71 (C6-0001/2004), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71 (C6-0001/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0143/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0143/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0047

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner og om ændring af direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (5) tog sigte på at lette tilpasningen af Fællesskabernes jernbaner til det indre markeds krav og øge deres effektivitet. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (5) tog sigte på at lette tilpasningen af Fællesskabernes jernbaner til det indre markeds krav og øge deres effektivitet.

| (2) | Kommissionen meddelte i sin hvidbog »Den europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« (6), at den ville fortsætte gennemførelsen af det indre marked for jernbanetjenester ved at foreslå en åbning af markedet for international personbefordring. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen meddelte i sin hvidbog »Den europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« (6), at den ville fortsætte gennemførelsen af det indre marked for jernbanetjenester ved at foreslå en åbning af markedet for international personbefordring.

| (3) | Den 23. oktober 2003 vedtog Europa-Parlamentet et ændringsforslag (7), der tog sigte på at åbne såvel national som international personbefordring med jernbane for konkurrence senest den1. januar 2008. Kommissionen meddelte ved denne lejlighed, at den ville fremsætte et specifikt forslag med udgangspunkt i den gældende lovgivning om kontrakter om offentlig service, og at den samtidig ville foreslå foranstaltninger til beskyttelse af internationale passagerers rettigheder. |
| --- | --- |

(3)

Den 23. oktober 2003 vedtog Europa-Parlamentet et ændringsforslag (7), der tog sigte på at åbne såvel national som international personbefordring med jernbane for konkurrence senest den1. januar 2008. Kommissionen meddelte ved denne lejlighed, at den ville fremsætte et specifikt forslag med udgangspunkt i den gældende lovgivning om kontrakter om offentlig service, og at den samtidig ville foreslå foranstaltninger til beskyttelse af internationale passagerers rettigheder.

| (4) | Den internationale jernbanetrafik er i øjeblikket præget af modsatrettede tendenser. På den ene side er der problemer med fjerntrafikken (nattog), og jernbanevirksomhederne har for nylig indstillet driften af flere af disse ruter for at begrænse tabene. På den anden side har der været en kraftig stigning i trafikken på markedet for internationale højhastighedstjenester, og denne tendens vil blive forstærket yderligere med fordoblingen og sammenkoblingen af det transeuropæiske højhastighedsnet frem til 2010. Begge trafiktyper er dog udsat for meget hård konkurrence fra lavprisluftfartsselskaberne, og det er derfor tvingende nødvendigt at fremme nye initiativer ved at styrke konkurrencen mellem jernbanevirksomheder. |
| --- | --- |

(4)

Den internationale jernbanetrafik er i øjeblikket præget af modsatrettede tendenser. På den ene side er der problemer med fjerntrafikken (nattog), og jernbanevirksomhederne har for nylig indstillet driften af flere af disse ruter for at begrænse tabene. På den anden side har der været en kraftig stigning i trafikken på markedet for internationale højhastighedstjenester, og denne tendens vil blive forstærket yderligere med fordoblingen og sammenkoblingen af det transeuropæiske højhastighedsnet frem til 2010. Begge trafiktyper er dog udsat for meget hård konkurrence fra lavprisluftfartsselskaberne, og det er derfor tvingende nødvendigt at fremme nye initiativer ved at styrke konkurrencen mellem jernbanevirksomheder.

| (5) | En liberalisering af markedet
  for personbefordring
  ville ikke være mulig uden en detaljeret regulering af vilkårene for adgangen til infrastrukturen, betydelige forbedringer af interoperabiliteten og fastsættelse af strenge bestemmelser om jernbanesikkerhed på nationalt og europæisk plan. Alle disse elementer er nu på plads med gennemførelsen af direktiv 2001/12/EF
   (8), direktiv 2001/13/EF
   (9), direktiv 2001/14/EF
   (10)
  og

  direktiv 2004/49/EF

   (11). Det må sikres, at denne nye institutionelle ramme er fast og indarbejdet praksis på den foreslåede dato for
  åbning af nettene for personbefordring
  .
  Da disse europæiske rammedirektiver senest i 2006 skal være omsat i national lovgivning, bør nettene for international personbefordring åbnes i 2008 og for alle andre former for personbefordring i 2012. |
| --- | --- |

(5)

En liberalisering af markedet
  for personbefordring
  ville ikke være mulig uden en detaljeret regulering af vilkårene for adgangen til infrastrukturen, betydelige forbedringer af interoperabiliteten og fastsættelse af strenge bestemmelser om jernbanesikkerhed på nationalt og europæisk plan. Alle disse elementer er nu på plads med gennemførelsen af direktiv 2001/12/EF
   (8), direktiv 2001/13/EF
   (9), direktiv 2001/14/EF
   (10)
  og

  direktiv 2004/49/EF

   (11). Det må sikres, at denne nye institutionelle ramme er fast og indarbejdet praksis på den foreslåede dato for
  åbning af nettene for personbefordring
  .
  Da disse europæiske rammedirektiver senest i 2006 skal være omsat i national lovgivning, bør nettene for international personbefordring åbnes i 2008 og for alle andre former for personbefordring i 2012.

| (6) | Medlemsstaterne bør frit kunne tildele jernbanevirksomheder og internationale sammenslutninger adgangsrettigheder til international og national personbefordring på et tidligere tidspunkt. Udnyttelsen af sådanne rettigheder kan midlertidigt begrænses til jernbanevirksomheder, herunder virksomheder under disses direkte eller indirekte kontrol, der er indehavere af licenser i medlemsstater, hvor der findes tilsvarende vilkår for adgangen til jernbaneintrastrukturen. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterne bør frit kunne tildele jernbanevirksomheder og internationale sammenslutninger adgangsrettigheder til international og national personbefordring på et tidligere tidspunkt. Udnyttelsen af sådanne rettigheder kan midlertidigt begrænses til jernbanevirksomheder, herunder virksomheder under disses direkte eller indirekte kontrol, der er indehavere af licenser i medlemsstater, hvor der findes tilsvarende vilkår for adgangen til jernbaneintrastrukturen.

| (7) | Antallet af non-stop-ruter er meget begrænset. På de strækninger, hvor toget standser undervejs, er det tvingende nødvendigt at give nye operatører tilladelse til at lade passagerer stige af og på undervejs for at sikre en realistisk rentabilitetstærskel for disse operationer og for ikke at stille potentielle konkurrenter ringere end de etablerede jernbanevirksomheder, som kan lade passagerer stige af og på undervejs. |
| --- | --- |

(7)

Antallet af non-stop-ruter er meget begrænset. På de strækninger, hvor toget standser undervejs, er det tvingende nødvendigt at give nye operatører tilladelse til at lade passagerer stige af og på undervejs for at sikre en realistisk rentabilitetstærskel for disse operationer og for ikke at stille potentielle konkurrenter ringere end de etablerede jernbanevirksomheder, som kan lade passagerer stige af og på undervejs.

| (8) | Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 af 26. juni 1969 om medlemsstaternes fremgangsmåde med hensyn til de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser inden for sektoren for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje (12) fastsætter, at medlemsstaterne og de lokale myndigheder kan tildele kontrakter om offentlig service. Disse kontrakter kan indbefatte enerettigheder for driften af visse ruter. Det er derfor nødvendigt at sikre, at der er overensstemmelse mellem bestemmelserne i denne forordning og princippet om,
  at personbefordring
  åbnes for konkurrence. Den
  26. juli 2000
  forelagde Kommissionen
  et forslag til
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning om medlemsstaternes håndtering af krav vedrørende offentlig trafikbetjening og indgåelse af kontrakter om offentlig trafikbetjening inden for personbefordring med jernbane og ad vej og indre vandveje (13), som skal erstatte forordning (EØF) nr. 1191/69. Dette forslag tager bl.a. sigte på at indføre kontrolleret konkurrence for tildeling af kontrakter om offentlig service.
  Europa-Parlamentet vedtog den 14. november 2001 sin holdning ved førstebehandlingen

   (14).
  Rådet har imidlertid endnu ikke forelagt nogen fælles holdning, og lovgivningsproceduren har dermed ikke kunnet fortsættes. |
| --- | --- |

(8)

Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 af 26. juni 1969 om medlemsstaternes fremgangsmåde med hensyn til de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser inden for sektoren for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje (12) fastsætter, at medlemsstaterne og de lokale myndigheder kan tildele kontrakter om offentlig service. Disse kontrakter kan indbefatte enerettigheder for driften af visse ruter. Det er derfor nødvendigt at sikre, at der er overensstemmelse mellem bestemmelserne i denne forordning og princippet om,
  at personbefordring
  åbnes for konkurrence. Den
  26. juli 2000
  forelagde Kommissionen
  et forslag til
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning om medlemsstaternes håndtering af krav vedrørende offentlig trafikbetjening og indgåelse af kontrakter om offentlig trafikbetjening inden for personbefordring med jernbane og ad vej og indre vandveje (13), som skal erstatte forordning (EØF) nr. 1191/69. Dette forslag tager bl.a. sigte på at indføre kontrolleret konkurrence for tildeling af kontrakter om offentlig service.
  Europa-Parlamentet vedtog den 14. november 2001 sin holdning ved førstebehandlingen

   (14).
  Rådet har imidlertid endnu ikke forelagt nogen fælles holdning, og lovgivningsproceduren har dermed ikke kunnet fortsættes.

| (9) | Med henblik på etablering af specialiserede infrastrukturer, som f.eks. højhastighedsforbindelser, har jernbanevirksomhederne et behov for en planlægnings- og retssikkerhed, der svarer til de omfattende og langfristede investeringer. Derfor bør det gøres muligt for dem normalt at kunne indgå rammekontrakter med en løbetid på 10 år. Direktiv 2001/14/EF bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(9)

Med henblik på etablering af specialiserede infrastrukturer, som f.eks. højhastighedsforbindelser, har jernbanevirksomhederne et behov for en planlægnings- og retssikkerhed, der svarer til de omfattende og langfristede investeringer. Derfor bør det gøres muligt for dem normalt at kunne indgå rammekontrakter med en løbetid på 10 år. Direktiv 2001/14/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (10) | Der bør foretages en evaluering af gennemførelsen af dette direktiv på grundlag af
  to rapporter
  fra Kommissionen, som skal forelægges to år efter liberaliseringen af markedet for
  henholdsvis
  international
  og national
  personbefordring.
  Rapporterne skal indeholde Kommissionens første evalueringer af virkningen af første og anden jernbanepakke med hensyn til normer for kvaliteten af offentlig service, sociale normer for arbejdstagerne og miljøpræstationer. Kommissionen bør endvidere senest den 31. december 2005 forelægge en konsekvensanalyse af åbningen af nettene for national personbefordring. |
| --- | --- |

(10)

Der bør foretages en evaluering af gennemførelsen af dette direktiv på grundlag af
  to rapporter
  fra Kommissionen, som skal forelægges to år efter liberaliseringen af markedet for
  henholdsvis
  international
  og national
  personbefordring.
  Rapporterne skal indeholde Kommissionens første evalueringer af virkningen af første og anden jernbanepakke med hensyn til normer for kvaliteten af offentlig service, sociale normer for arbejdstagerne og miljøpræstationer. Kommissionen bør endvidere senest den 31. december 2005 forelægge en konsekvensanalyse af åbningen af nettene for national personbefordring.

| (11) | Målet for den påtænkte foranstaltning, som tager sigte på at udvikle Fællesskabets jernbaner, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da det er nødvendigt at sikre retfærdige og ikke-diskriminerende vilkår for adgangen til infrastrukturen og at tage hensyn til den klart internationale dimension af driften af vigtige elementer i jernbanenettene, og kan derfor på grund af nødvendigheden af at gennemføre en samordnet transnational aktion bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(11)

Målet for den påtænkte foranstaltning, som tager sigte på at udvikle Fællesskabets jernbaner, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da det er nødvendigt at sikre retfærdige og ikke-diskriminerende vilkår for adgangen til infrastrukturen og at tage hensyn til den klart internationale dimension af driften af vigtige elementer i jernbanenettene, og kan derfor på grund af nødvendigheden af at gennemføre en samordnet transnational aktion bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (12) | Direktiv 91/440/EØF
  og direktiv 2001/14/EF
  bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 91/440/EØF
  og direktiv 2001/14/EF
  bør derfor ændres —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Direktiv 91/440/EØF ændres således:

| 1) | I artikel 3 udgår fjerde led. |
| --- | --- |

1)

I artikel 3 udgår fjerde led.

| 2) | I artikel 3 indsættes følgende led efter femte led:






  »— | international personbefordring: personbefordring, hvorved toget passerer grænsen til en medlemsstat mindst én gang; togstammer kan kobles sammen og/eller adskilles, og de forskellige sektioner kan have forskellige udgangs- og bestemmelsesstationer, forudsat at hver enkelt togvogn passerer mindst én grænse« |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 3 indsættes følgende led efter femte led:

»—

international personbefordring: personbefordring, hvorved toget passerer grænsen til en medlemsstat mindst én gang; togstammer kan kobles sammen og/eller adskilles, og de forskellige sektioner kan have forskellige udgangs- og bestemmelsesstationer, forudsat at hver enkelt togvogn passerer mindst én grænse«

| 3) | I artikel 5, stk. 3, udgår første led. |
| --- | --- |

3)

I artikel 5, stk. 3, udgår første led.

| 4) | I artikel 8, stk. 1, udgår udtrykket »og de internationale sammenslutninger«. |
| --- | --- |

4)

I artikel 8, stk. 1, udgår udtrykket »og de internationale sammenslutninger«.

| 5) | I artikel 10 udgår stk. 1. |
| --- | --- |

5)

I artikel 10 udgår stk. 1.

| 6) | De i nr. 1), 3), 4) og 5) anførte
  ændringer
  gælder fra
  1. januar 2008
  . |
| --- | --- |

6)

De i nr. 1), 3), 4) og 5) anførte
  ændringer
  gælder fra
  1. januar 2008
  .

| 7) | I artikel 10 indsættes som stk. 3a, 3b, 3c og 3d:
  »3a.   Jernbanevirksomheder, som er omfattet af artikel 2, får
  på lige vilkår
  ret til adgang til
  infrastrukturen med
  henblik på at drive international personbefordring
  senest den 1. januar 2008 og med henblik på at drive alle andre former for personbefordring senest den 1. januar 2012
  .
  Når jernbanevirksomhederne driver
  international personbefordring har
  de
  ret til at medtage
  og afsætte
  passagerer
  ved en hvilken som helst
  station
  mellem afgangsstedet og ankomststedet.


  3b.   Medlemsstaterne kan begrænse den i stk. 3a fastsatte adgangsret på de
  strækninger, der
  er omfattet af en kontrakt om offentlig service i henhold til gældende fællesskabsret. En sådan begrænsning
  , herunder
  en begrænsning
  der medfører en restriktion
  af retten til at medtage
  og afsætte
  passagerer
  ved en hvilken som helst
  station
  , kan kun foretages på grundlag af en objektiv økonomisk analyse og skal da vedtages af det tilsynsorgan, der omtales i artikel 30 i direktiv 2001/14/EF

   (15)

  eller ved aftale mellem de berørte tilsynsmyndigheder, hvis den offentlige service ellers ikke længere ville være levedygtig
  .
  3c.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for, at de i stk. 3b omhandlede beslutninger er undergivet domstolskontrol.


  3d.
     
  Det står medlemsstaterne frit for at tildele jernbanevirksomheder og internationale sammenslutninger adgangsrettigheder til international og national personbefordring på et tidligere tidspunkt. Udnyttelsen af sådanne rettigheder kan midlertidigt begrænses til jernbanevirksomheder, herunder virksomheder under disses direkte eller indirekte kontrol, der er indehavere af licenser i medlemsstater, hvor der findes tilsvarende vilkår for adgangen til jernbaneintrastrukturen. |
| --- | --- |

7)

I artikel 10 indsættes som stk. 3a, 3b, 3c og 3d:

»3a.   Jernbanevirksomheder, som er omfattet af artikel 2, får
  på lige vilkår
  ret til adgang til
  infrastrukturen med
  henblik på at drive international personbefordring
  senest den 1. januar 2008 og med henblik på at drive alle andre former for personbefordring senest den 1. januar 2012
  .
  Når jernbanevirksomhederne driver
  international personbefordring har
  de
  ret til at medtage
  og afsætte
  passagerer
  ved en hvilken som helst
  station
  mellem afgangsstedet og ankomststedet.

3b.   Medlemsstaterne kan begrænse den i stk. 3a fastsatte adgangsret på de
  strækninger, der
  er omfattet af en kontrakt om offentlig service i henhold til gældende fællesskabsret. En sådan begrænsning
  , herunder
  en begrænsning
  der medfører en restriktion
  af retten til at medtage
  og afsætte
  passagerer
  ved en hvilken som helst
  station
  , kan kun foretages på grundlag af en objektiv økonomisk analyse og skal da vedtages af det tilsynsorgan, der omtales i artikel 30 i direktiv 2001/14/EF

   (15)

  eller ved aftale mellem de berørte tilsynsmyndigheder, hvis den offentlige service ellers ikke længere ville være levedygtig
  .

3c.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for, at de i stk. 3b omhandlede beslutninger er undergivet domstolskontrol.

3d.
     
  Det står medlemsstaterne frit for at tildele jernbanevirksomheder og internationale sammenslutninger adgangsrettigheder til international og national personbefordring på et tidligere tidspunkt. Udnyttelsen af sådanne rettigheder kan midlertidigt begrænses til jernbanevirksomheder, herunder virksomheder under disses direkte eller indirekte kontrol, der er indehavere af licenser i medlemsstater, hvor der findes tilsvarende vilkår for adgangen til jernbaneintrastrukturen.

| 8) | I artikel 14 tilføjes følgende stykke:
  »
  Henholdsvis senest den 31. december 2009 og senest den 31. december 2013
  forelægger Kommissionen
  to rapporter
  for Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Rådet om gennemførelsen af
  dette direktiv, den første om international personbefordring og den anden om alle andre former for personbefordring; begge rapporter skal indeholde en evaluering af tildelingen af strækninger og af virkningerne for kontrakter om offentlig service
  .« |
| --- | --- |

8)

I artikel 14 tilføjes følgende stykke:

»
  Henholdsvis senest den 31. december 2009 og senest den 31. december 2013
  forelægger Kommissionen
  to rapporter
  for Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Rådet om gennemførelsen af
  dette direktiv, den første om international personbefordring og den anden om alle andre former for personbefordring; begge rapporter skal indeholde en evaluering af tildelingen af strækninger og af virkningerne for kontrakter om offentlig service
  .«

Artikel 2

Direktiv 2001/14/EF ændres således: Artikel 17, stk. 5, affattes således:

»5.
     
  Rammeaftalerne indgås i princippet for en periode på fem år og skal kunne forlænges med perioder svarende til deres oprindelige løbetid. Infrastrukturforvalteren kan i særlige tilfælde acceptere en kortere eller længere gyldighedsperiode. Enhver periode på over fem år skal være begrundet med tilstedeværelsen af forretningskontrakter, særlige investeringer eller risici.

For tjenester, der anvender infrastruktur til særlige formål, jf. artikel 24, som kræver store og langfristede investeringer, kan der indgås rammeaftaler for en periode på ti år. En gyldighedsperiode på over ti år kan kun tillades i ganske særlige tilfælde, navnlig i forbindelse med store og langfristede investeringer, især hvis disse er omfattet af aftalemæssige forpligtelser, der omfatter en flerårig afskrivningsplan.«

Artikel 3

Artikel 3

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den ... (16). De underretter straks Kommissionen herom.

dette

16

underretter

herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen

dette

eller skal

De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv samt en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

dette

samt en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Artikel 4

Artikel 4

Dette direktiv træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 5

Artikel 5

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ..., den ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C 221 af 8.9.2005, s. 56.

2

(3)  EUT C 71 af 22.3.2005, s. 26.

3

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 28.9.2005.

4

Europa-Parlamentets holdning af 28.9.2005.

(5)  EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

5

Senest

tiltrædelsesakten af 2003

(6)  KOM(2001)0370.

6

KOM(2001)0370

(7)  EUT C 82 E af 1.4.2004, s. 502.

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/12/EF af 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF (
  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 1).

8

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/12/EF af 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF (

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/13/EF af 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (EFT L 75 af 15.3.2001, s. 26). Senest ændret ved direktiv 2004/49/EF (
  EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44).

9

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/13/EF af 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (

75

)

Senest ændret ved direktiv 2004/49/EF (

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (
  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29
  ). Senest ændret ved direktiv 2004/49/EF.

10

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (

). Senest ændret ved direktiv 2004/49/EF.

(11)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering.

11

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering.

(12)  EFT L 156 af 28.6.1969, s. 1. Senest ændret ved forordning (EØF) nr. 1893/91 (EFT L 169 af 29.6.1991, s. 1).

12

(13)  EFT C 365 E af 19.12.2000, s. 169.

13

(14)  EFT C 140 E af 13.6.2002, s. 262.

14

(15)  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29. Senest ændret ved direktiv 2004/49/EF (
  EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44).«

15

Senest ændret ved direktiv 2004/49/EF (

(16)  18 måneder efter vedtagelsen af dette direktiv.

16

18 måneder

dette

P6_TA(2005)0355

Certificering af togpersonale ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om certificering af togpersonale, der fremfører lokomotiver og tog på jernbanenettet i Fællesskabet (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0142) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0142) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71 (C6-0002/2004), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71 (C6-0002/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0133/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0133/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0048

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om certificering af lokomotivførere og togpersonale i lokomotiver og tog på jernbanenettet i Fællesskabet

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med direktiv 2004/49/EF
   (4)
  skal infrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne fastlægge deres sikkerhedsledelsessystemer således, at jernbanesystemet som et minimum kan opfylde de fælles sikkerhedsmål og overholde de nationale sikkerhedsregler og de sikkerhedskrav, der fastlægges i tekniske specifikationer for interoperabilitet, og at de relevante dele af de fælles sikkerhedsmetoder anvendes. Disse sikkerhedsledelsessystemer omfatter bl.a. programmer for personaleuddannelse og ordninger, der gør det muligt at sikre, at personalets kompetencer vedligeholdes, og at opgaverne udføres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med direktiv 2004/49/EF
   (4)
  skal infrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne fastlægge deres sikkerhedsledelsessystemer således, at jernbanesystemet som et minimum kan opfylde de fælles sikkerhedsmål og overholde de nationale sikkerhedsregler og de sikkerhedskrav, der fastlægges i tekniske specifikationer for interoperabilitet, og at de relevante dele af de fælles sikkerhedsmetoder anvendes. Disse sikkerhedsledelsessystemer omfatter bl.a. programmer for personaleuddannelse og ordninger, der gør det muligt at sikre, at personalets kompetencer vedligeholdes, og at opgaverne udføres i overensstemmelse hermed.

| (2) | Direktiv 2004/49/EF fastsætter, at en jernbanevirksomhed skal være i besiddelse af et sikkerhedscertifikat for at få adgang til jernbaneinfrastrukturen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 2004/49/EF fastsætter, at en jernbanevirksomhed skal være i besiddelse af et sikkerhedscertifikat for at få adgang til jernbaneinfrastrukturen.

| (3) | I overensstemmelse med Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (5) har jernbanevirksomheder, der er indehavere af en licens, siden den 15. marts 2003 haft adgang til det transeuropæiske banegodstransportnet og vil senest fra 2008 få adgang til hele nettet til at udføre international banegodstransport. I den anden jernbanepakke udvides denne adgangsret til hele nettet for international banegodstransport og til alle typer af banegodstransportydelser. Denne gradvise udvidelse af adgangsrettighederne vil uvægerligt føre til en forøgelse af den grænseoverskridende jernbanegodstransport. Deraf følger en øget efterspørgsel efter lokomotivførere, der er uddannet og certificeret til grænseoverskridende trafik. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (5) har jernbanevirksomheder, der er indehavere af en licens, siden den 15. marts 2003 haft adgang til det transeuropæiske banegodstransportnet og vil senest fra 2008 få adgang til hele nettet til at udføre international banegodstransport. I den anden jernbanepakke udvides denne adgangsret til hele nettet for international banegodstransport og til alle typer af banegodstransportydelser. Denne gradvise udvidelse af adgangsrettighederne vil uvægerligt føre til en forøgelse af den grænseoverskridende jernbanegodstransport. Deraf følger en øget efterspørgsel efter lokomotivførere, der er uddannet og certificeret til grænseoverskridende trafik.

| (4) | En undersøgelse, som Kommissionen foretog i 2002, viste, at der var store forskelle mellem de nationale lovgivninger om betingelserne for certificering af lokomotivførere. For at imødegå denne forskellighed og samtidig opretholde det nuværende høje sikkerhedsniveau inden for jernbanesystemet i Fællesskabet bør der fastsættes fællesskabsregler for certificering af lokomotivførere. |
| --- | --- |

(4)

En undersøgelse, som Kommissionen foretog i 2002, viste, at der var store forskelle mellem de nationale lovgivninger om betingelserne for certificering af lokomotivførere. For at imødegå denne forskellighed og samtidig opretholde det nuværende høje sikkerhedsniveau inden for jernbanesystemet i Fællesskabet bør der fastsættes fællesskabsregler for certificering af lokomotivførere.

| (5) | Disse fællesskabsregler bør som led i den fælles transportpolitik også bidrage til gennemførelsen af Fællesskabets politikker vedrørende arbejdskraftens frie bevægelighed, etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser, dog således at eventuel konkurrenceforvridning undgås. |
| --- | --- |

(5)

Disse fællesskabsregler bør som led i den fælles transportpolitik også bidrage til gennemførelsen af Fællesskabets politikker vedrørende arbejdskraftens frie bevægelighed, etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser, dog således at eventuel konkurrenceforvridning undgås.

| (6) | For at sikre den fornødne ensartethed og gennemskuelighed bør Fællesskabet fastlægge en standardmodel for et dokument
  bestående af to dele, dels et grundcertifikat,
  der tjener som bevis for
  opfyldelse af
  visse grundlæggende krav og egnethedskriterier
  i forbindelse med fremføring af tog, dels en harmoniseret supplerende attest, der tjener som bevis for teknisk og specifik viden.
  Ansvaret for udstedelse af grundcertifikatet
  bør påhvile
  medlemsstaterne
  , og ansvaret for udstedelse af
  den harmoniserede supplerende attest
  bør påhvile jernbanevirksomhederne. Disse dokumenter bør anerkendes gensidigt af medlemsstaterne
  . |
| --- | --- |

(6)

For at sikre den fornødne ensartethed og gennemskuelighed bør Fællesskabet fastlægge en standardmodel for et dokument
  bestående af to dele, dels et grundcertifikat,
  der tjener som bevis for
  opfyldelse af
  visse grundlæggende krav og egnethedskriterier
  i forbindelse med fremføring af tog, dels en harmoniseret supplerende attest, der tjener som bevis for teknisk og specifik viden.
  Ansvaret for udstedelse af grundcertifikatet
  bør påhvile
  medlemsstaterne
  , og ansvaret for udstedelse af
  den harmoniserede supplerende attest
  bør påhvile jernbanevirksomhederne. Disse dokumenter bør anerkendes gensidigt af medlemsstaterne
  .

| (7) | Dette direktiv bygger på og viderefører de »historiske« arbejdsmarkedsaftaler, der blev indgået den 27. januar 2004 mellem Fællesskabet af De Europæiske Jernbaner (CER) og Det Europæiske Transportarbejderforbund (ETF) om det europæiske certifikat for lokomotivførere i grænseoverskridende jernbanetrafik samt om visse aspekter af betingelserne for anvendelse af mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester

   (6). |
| --- | --- |

(7)

Dette direktiv bygger på og viderefører de »historiske« arbejdsmarkedsaftaler, der blev indgået den 27. januar 2004 mellem Fællesskabet af De Europæiske Jernbaner (CER) og Det Europæiske Transportarbejderforbund (ETF) om det europæiske certifikat for lokomotivførere i grænseoverskridende jernbanetrafik samt om visse aspekter af betingelserne for anvendelse af mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester

   (6).

| (8) | De fælles bestemmelser om certificering

  har
  til formål at lette lokomotivførernes mobilitet mellem medlemsstater, men også mellem jernbanevirksomheder, og endelig
  generelt gøre
  det lettere for alle aktører inden for jernbanesektoren at anerkende certifikater og harmoniserede supplerende attester
  , samtidig med at uddannelses- og beskæftigelsesbetingelserne for det pågældende personale forbedres
  . Med henblik herpå må det nødvendigvis fastlægges, hvilke mindstekrav en aspirant skal opfylde for at erhverve et grundcertifikat og en supplerende harmoniserede attest. |
| --- | --- |

(8)

De fælles bestemmelser om certificering

  har
  til formål at lette lokomotivførernes mobilitet mellem medlemsstater, men også mellem jernbanevirksomheder, og endelig
  generelt gøre
  det lettere for alle aktører inden for jernbanesektoren at anerkende certifikater og harmoniserede supplerende attester
  , samtidig med at uddannelses- og beskæftigelsesbetingelserne for det pågældende personale forbedres
  . Med henblik herpå må det nødvendigvis fastlægges, hvilke mindstekrav en aspirant skal opfylde for at erhverve et grundcertifikat og en supplerende harmoniserede attest.

| (9) | I forbindelse med den gradvise åbning af jernbaneinfrastrukturerne og den øgede konkurrence mellem jernbanevirksomhederne er det vigtigt at bevare den merværdi, som uddannelsen af lokomotivførere udgør, og sikre gensidig anerkendelse af deres uddannelser med henblik på gennem indførelsen af fælles normer at øge deres beskæftigelsesmuligheder. |
| --- | --- |

(9)

I forbindelse med den gradvise åbning af jernbaneinfrastrukturerne og den øgede konkurrence mellem jernbanevirksomhederne er det vigtigt at bevare den merværdi, som uddannelsen af lokomotivførere udgør, og sikre gensidig anerkendelse af deres uddannelser med henblik på gennem indførelsen af fælles normer at øge deres beskæftigelsesmuligheder.

| (10) | Kravene vedrørende erhvervelse af certifikater og attester bør mindst omfatte mindstealder for fremførsel af tog, aspirantens fysiske og psykiske egnethed, erhvervserfaring og kundskaber på visse områder, der er relevante for fremførsel af tog, samt kendskab til den infrastruktur, der skal benyttes. |
| --- | --- |

(10)

Kravene vedrørende erhvervelse af certifikater og attester bør mindst omfatte mindstealder for fremførsel af tog, aspirantens fysiske og psykiske egnethed, erhvervserfaring og kundskaber på visse områder, der er relevante for fremførsel af tog, samt kendskab til den infrastruktur, der skal benyttes.

| (11) | De opgaver og krav, der er fastsat i bilag I-VI til dette direktiv, kan ændres med henblik på tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling. Som tekniske forskrifter skal disse bilag være fuldt ud kompatible med de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI) og ændres efter de procedurer, der er fastsat i direktiv 96/48/EF

   (7)

  og 2001/16/EF

   (8)

  om interoperabilitet, under fuld overholdelse af forordning (EF) nr. 881/2004

   (9)

  , særlig artikel 3, 4, 6, 12 og 17 vedrørende arbejdsmarkedets parters rolle. |
| --- | --- |

(11)

De opgaver og krav, der er fastsat i bilag I-VI til dette direktiv, kan ændres med henblik på tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling. Som tekniske forskrifter skal disse bilag være fuldt ud kompatible med de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI) og ændres efter de procedurer, der er fastsat i direktiv 96/48/EF

   (7)

  og 2001/16/EF

   (8)

  om interoperabilitet, under fuld overholdelse af forordning (EF) nr. 881/2004

   (9)

  , særlig artikel 3, 4, 6, 12 og 17 vedrørende arbejdsmarkedets parters rolle.

| (12) | Dette direktiv bør ikke berøre anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (10) eller af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og —organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (11). |
| --- | --- |

(12)

Dette direktiv bør ikke berøre anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (10) eller af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og —organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (11).

| (13) | Alle oplysningerne i certifikatet, den harmoniserede supplerende attest og registrene bør anvendes af de nationale sikkerhedsmyndigheder for at lette evalueringen af certificeringen af personalet som omhandlet i artikel 10 og 11 i direktiv 2004/49/EF og fremskynde udstedelsen af de sikkerhedscertifikater, der er omhandlet i de nævnte artikler. |
| --- | --- |

(13)

Alle oplysningerne i certifikatet, den harmoniserede supplerende attest og registrene bør anvendes af de nationale sikkerhedsmyndigheder for at lette evalueringen af certificeringen af personalet som omhandlet i artikel 10 og 11 i direktiv 2004/49/EF og fremskynde udstedelsen af de sikkerhedscertifikater, der er omhandlet i de nævnte artikler.

| (14) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (12). |
| --- | --- |

(14)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (12).

| (15) | Medlemsstaterne bør fastsætte relevante kontrolforanstaltninger og sanktioner mod overtrædelser af deres nationale bestemmelser om gennemførelse af dette direktiv. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterne bør fastsætte relevante kontrolforanstaltninger og sanktioner mod overtrædelser af deres nationale bestemmelser om gennemførelse af dette direktiv.

| (16) | For at jernbanetransporten kan fungere tilfredsstillende, er det nødvendigt, at lokomotivførere, der i forvejen udøver deres erhverv inden dette direktivs ikrafttræden, kan bevare deres erhvervede rettigheder i en overgangsperiode. |
| --- | --- |

(16)

For at jernbanetransporten kan fungere tilfredsstillende, er det nødvendigt, at lokomotivførere, der i forvejen udøver deres erhverv inden dette direktivs ikrafttræden, kan bevare deres erhvervede rettigheder i en overgangsperiode.

| (17) | Erstatning af nationale regler om certificering af lokomotivførere med bestemmelserne i dette direktiv bør ske gradvist og på en sådan måde, at det medfører den mindst mulige byrde for jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere. Disse bør i den forbindelse opfordres til især at fastlægge, hvordan den indhøstede erfaring kan anvendes i forbindelse med udstedelse af certifikater og attester i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

(17)

Erstatning af nationale regler om certificering af lokomotivførere med bestemmelserne i dette direktiv bør ske gradvist og på en sådan måde, at det medfører den mindst mulige byrde for jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere. Disse bør i den forbindelse opfordres til især at fastlægge, hvordan den indhøstede erfaring kan anvendes i forbindelse med udstedelse af certifikater og attester i henhold til dette direktiv.

| (18) | Da indførelsen af fælles rammebestemmelser om certificering af
  lokomotivførere og togpersonale
  i lokomotiver og tog til passagerbefordring og godstransport ikke kan realiseres af medlemsstaterne, kan Fællesskabet i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5, træffe foranstaltninger. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(18)

Da indførelsen af fælles rammebestemmelser om certificering af
  lokomotivførere og togpersonale
  i lokomotiver og tog til passagerbefordring og godstransport ikke kan realiseres af medlemsstaterne, kan Fællesskabet i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5, træffe foranstaltninger. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL I

FORMÅL, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Formål

Dette direktiv fastsætter betingelserne og procedurerne for certificering af
  lokomotivførere og
  togpersonale i lokomotiver og tog på jernbanenettet i Fællesskabet. I denne sammenhæng fastsætter det også de opgaver, som påhviler de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, lokomotivførere og andre aktører inden for sektoren, bl.a. jernbanevirksomheder, infrastrukturforvaltere og uddannelsescentre.

Ansættelse af
  lokomotivførere og togpersonale
  , der er certificeret i overensstemmelse med dette direktiv, fritager ikke jernbanevirksomhederne og infrastrukturforvalterne for forpligtelsen til at indføre et internt system til tilsyn med og kontrol af
  lokomotivførernes og togpersonalets
  kvalifikationer og adfærd i henhold til artikel 9 og bilag III i direktiv 2004/49/EF. Certifikatet fritager hverken jernbanevirksomheden eller infrastrukturforvalteren for deres ansvar på sikkerhedsområdet eller for uddannelse af deres personale.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv gælder følgende definitioner:

| a) | »kompetent myndighed«: Myndighed, der af medlemsstaten er beføjet til at udstede lokomotivførercertifikat efter at have forvisset sig om, at aspiranten opfylder de gældende krav. Det drejer sig om den nationale sikkerhedsmyndighed, der er oprettet i medfør af artikel 16 i direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

a)

»kompetent myndighed«: Myndighed, der af medlemsstaten er beføjet til at udstede lokomotivførercertifikat efter at have forvisset sig om, at aspiranten opfylder de gældende krav. Det drejer sig om den nationale sikkerhedsmyndighed, der er oprettet i medfør af artikel 16 i direktiv 2004/49/EF

| b) | »lokomotivfører«: Person, der er i stand til på en selvstændig, ansvarsfuld og sikkerhedsmæssigt forsvarlig måde
  regelmæssigt eller lejlighedsvist
  at føre
  tog, herunder trækkraftenheder, motorvogne,
  rangerlokomotiver
  og
  arbejdstog eller tog til passagerbefordring eller godstransport. Lokomotivførerens opgaver er anført i bilag II til dette direktiv |
| --- | --- |

b)

»lokomotivfører«: Person, der er i stand til på en selvstændig, ansvarsfuld og sikkerhedsmæssigt forsvarlig måde
  regelmæssigt eller lejlighedsvist
  at føre
  tog, herunder trækkraftenheder, motorvogne,
  rangerlokomotiver
  og
  arbejdstog eller tog til passagerbefordring eller godstransport. Lokomotivførerens opgaver er anført i bilag II til dette direktiv

| c) | »togpersonale«:
  Personale, som ikke er
  lokomotivførere
  , men som befinder sig
  på lokomotivet eller toget,
  og som hele tiden eller lejlighedsvist er betroet sikkerhedsopgaver på og ved toget
  , og hvis faglige kvalifikationer dermed har betydning for
  togets, passagerernes og de transporterede varers
  sikkerhed |
| --- | --- |

c)

»togpersonale«:
  Personale, som ikke er
  lokomotivførere
  , men som befinder sig
  på lokomotivet eller toget,
  og som hele tiden eller lejlighedsvist er betroet sikkerhedsopgaver på og ved toget
  , og hvis faglige kvalifikationer dermed har betydning for
  togets, passagerernes og de transporterede varers
  sikkerhed

| d) | »infrastrukturforvalter«: ethvert organ eller enhver virksomhed, der navnlig er ansvarlig for anlæg og vedligeholdelse af jernbaneinfrastruktur eller en del deraf, jf. artikel 3 i direktiv 91/440/EØF |
| --- | --- |

d)

»infrastrukturforvalter«: ethvert organ eller enhver virksomhed, der navnlig er ansvarlig for anlæg og vedligeholdelse af jernbaneinfrastruktur eller en del deraf, jf. artikel 3 i direktiv 91/440/EØF

| e) | »jernbanevirksomhed«: Enhver offentlig eller privat virksomhed, hvis aktivitet består i godstransport og/eller personbefordring med jernbane, og som er forpligtet til at sørge for trækkraften; det omfatter også virksomheder, som kun leverer trækkraft |
| --- | --- |

e)

»jernbanevirksomhed«: Enhver offentlig eller privat virksomhed, hvis aktivitet består i godstransport og/eller personbefordring med jernbane, og som er forpligtet til at sørge for trækkraften; det omfatter også virksomheder, som kun leverer trækkraft

| f) | »tekniske specifikationer for interoperabilitet« (»TSI«): De specifikationer, der er vedtaget som led i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF, og som skal overholdes for sikre interoperabiliteten i det transeuropæiske jernbanesystem |
| --- | --- |

f)

»tekniske specifikationer for interoperabilitet« (»TSI«): De specifikationer, der er vedtaget som led i direktiv 96/48/EF og direktiv 2001/16/EF, og som skal overholdes for sikre interoperabiliteten i det transeuropæiske jernbanesystem

| g) | »agenturet«: Det Europæiske Jernbaneagentur, der er oprettet ved forordning (EF) nr. 881/2004 |
| --- | --- |

g)

»agenturet«: Det Europæiske Jernbaneagentur, der er oprettet ved forordning (EF) nr. 881/2004

| h) | »sikkerhedscertifikat«: Certifikat, som den nationale sikkerhedsmyndighed udsteder til en jernbanevirksomhed, jf. artikel 10 i direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

h)

»sikkerhedscertifikat«: Certifikat, som den nationale sikkerhedsmyndighed udsteder til en jernbanevirksomhed, jf. artikel 10 i direktiv 2004/49/EF

| i) | »sikkerhedsgodkendelse«: Certifikat, som den nationale sikkerhedsmyndighed udsteder til en infrastrukturforvalter, jf. artikel 11 i direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

i)

»sikkerhedsgodkendelse«: Certifikat, som den nationale sikkerhedsmyndighed udsteder til en infrastrukturforvalter, jf. artikel 11 i direktiv 2004/49/EF

| j) | »uddannelsescenter«: Et organ, der er godkendt eller anerkendt af den kompetente myndighed til at afholde uddannelseskurser. |
| --- | --- |

j)

»uddannelsescenter«: Et organ, der er godkendt eller anerkendt af den kompetente myndighed til at afholde uddannelseskurser.

Artikel 3

Anvendelsesområde

Dette direktiv tager sigte på certificering af
  lokomotivførere og
  togpersonale i lokomotiver og tog på jernbanenettet i Fællesskabet for en jernbanevirksomhed, der skal være i besiddelse af et sikkerhedscertifikat, eller en infrastrukturforvalter, der skal være i besiddelse af en sikkerhedsgodkendelse.

KAPITEL II

CERTIFICERING AF LOKOMOTIVFØRERE

Artikel 4

Fællesskabsmodel for certificering

1.   Alle lokomotivførere skal være i besiddelse af de nødvendige egenskaber og kvalifikationer for at kunne fremføre tog og være indehaver af følgende dokumenter:

| a) | Et certifikat, der viser førerens identitet, den udstedende myndighed og gyldighedsperioden. Certifikatet tilhører lokomotivføreren og udstedes efter ansøgning fra en lokomotivføreraspirant, der opfylder de mindstekrav, der stilles til helbred og psykisk egnethed, grundlæggende skoleuddannelse og generelle faglige kvalifikationer. Certifikatet udformes som foreskrevet i bilag I. |
| --- | --- |

a)

Et certifikat, der viser førerens identitet, den udstedende myndighed og gyldighedsperioden. Certifikatet tilhører lokomotivføreren og udstedes efter ansøgning fra en lokomotivføreraspirant, der opfylder de mindstekrav, der stilles til helbred og psykisk egnethed, grundlæggende skoleuddannelse og generelle faglige kvalifikationer. Certifikatet udformes som foreskrevet i bilag I.

| b) | En harmoniseret attest, der beviser, at indehaveren inden for rammerne af jernbanevirksomhedens — eller hvis lokomotivføreren er ansat af en infrastrukturforvalter, dennes — sikkerhedsledelsessystem har gennemgået en supplerende uddannelse; attesten angiver, hvilket rullende materiel og på hvilken infrastruktur indehaveren har ret til at køre. Den harmoniserede attest udformes som foreskrevet i bilag I. |
| --- | --- |

b)

En harmoniseret attest, der beviser, at indehaveren inden for rammerne af jernbanevirksomhedens — eller hvis lokomotivføreren er ansat af en infrastrukturforvalter, dennes — sikkerhedsledelsessystem har gennemgået en supplerende uddannelse; attesten angiver, hvilket rullende materiel og på hvilken infrastruktur indehaveren har ret til at køre. Den harmoniserede attest udformes som foreskrevet i bilag I.

2.   Den harmoniserede supplerende attest giver adgang til at fremføre lokomotiver inden for
  den ene
  af følgende kategorier
  eller begge
  :

| a) | kategori A:
  rangerlokomotiver, arbejdstog og vedligeholdelseskøretøjer |
| --- | --- |

a)

kategori A:
  rangerlokomotiver, arbejdstog og vedligeholdelseskøretøjer

| b) | kategori B: personbefordring
  og/eller godstransport. |
| --- | --- |

b)

kategori B: personbefordring
  og/eller godstransport.

3.   For så vidt angår det i stk. 1, litra a), nævnte certifikat, finder den generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser, der er indført ved Rådets direktiv 92/51/EØF
   (13), fortsat anvendelse på anerkendelse af faglige kvalifikationer hos lokomotivførere, der er statsborgere i en medlemsstat, og som har opnået deres uddannelsesbevis i et tredjeland. Lokomotivførere, der får anerkendt deres faglige kvalifikationer på dette grundlag, bør certificeres i overensstemmelse med dette direktiv.

Artikel 5

Udstedende organer

1.   Det i artikel 4, stk. 1, litra a), nævnte certifikat udstedes af den kompetente myndighed, der er omhandlet i artikel 2, litra a). Den kompetente myndighed kan kun uddelegere denne opgave på de i artikel 17 fastsatte betingelser.

2.   Den i artikel 4, stk. 1, litra b), nævnte harmoniserede attest udstedes af den jernbanevirksomhed, som beskæftiger lokomotivføreren, eller i givet fald af infrastrukturforvalteren.

Artikel 6

Gensidig anerkendelse

1.   Når en lokomotivfører er i besiddelse af et certifikat og en harmoniseret supplerende attest, der er udstedt i overensstemmelse med dette direktiv, har den pågældende ret til at fremføre tog, forudsat at den jernbanevirksomhed eller infrastrukturforvalter, der er ansvarlig for den pågældende trafik, er indehaver af et sikkerhedscertifikat eller en sikkerhedsgodkendelse, og kun på banestrækninger, som både den harmoniserede supplerende attest og sikkerhedscertifikatet eller sikkerhedsgodkendelsen gælder for.

2.   Certifikater, som en medlemsstat har udstedt efter reglerne i dette direktiv, anerkendes af de øvrige medlemsstater.

KAPITEL III

BETINGELSER OG PROCEDURE FOR ERHVERVELSE AF CERTIFIKAT OG HARMONISERET SUPPLERENDE ATTEST

Artikel 7

Mindstekrav

For at erhverve et certifikat skal aspiranten opfylde de mindstekrav, der er fastsat i artikel 8, 9 og 11, stk. 1 og 2.

For at erhverve en harmoniseret supplerende attest skal aspiranten være i besiddelse af et certifikat og opfylde de mindstekrav, der er fastsat i artikel 10 og artikel 11, stk. 1, 3 og 4.

En medlemsstat kan stille større krav ved udstedelsen af certifikater på sit eget område, jf. dog artikel 6.

Artikel 8

Mindstealder

Aspiranten skal være fyldt 20 år. Medlemsstaterne kan dog udstede et certifikat til en aspirant, der er fyldt 18 år; i så fald er certifikatets gyldighed begrænset til den udstedende medlemsstats område.

Artikel 9

Uddannelse og grundlæggende kvalifikationer

1.   Aspiranten skal have en grunduddannelse svarende til niveau 3 i Rådets beslutning 85/368/EØF af 16. juli 1985 om sammenlignelighed af de ved erhvervsuddannelse i medlemsstaterne opnåede kvalifikationer
   (14) og opfylde de krav, der er fastsat bilag III.

2.   Aspiranten skal godtgøre sin fysiske og mentale sundhed ved en undersøgelse foretaget af en læge, der er anerkendt af den kompetente myndighed. Undersøgelsen omfatter mindst de forhold, der er anført i punkt 2.1 og 4 i bilag III.

3.   Aspiranten skal godtgøre sin psykiske egnethed ved en undersøgelse foretaget
  eller overvåget
  af en psykolog
  eller en læge
  , der er anerkendt af den kompetente myndighed. Undersøgelsen omfatter mindst de forhold, der er anført i punkt 2.2 i bilag III.

4.   Det kriterium for de grundlæggende sprogfærdigheder, der er nævnt i punkt 5 i bilag III, skal være opfyldt og underkastes kontrol, hver gang en lokomotivfører skal køre på nye strækninger, som stiller nye krav til sprogfærdigheder.

Artikel 10

Erhvervserfaring

Med forbehold af artikel 6 kan en medlemsstat på sit eget område kræve, at aspiranten dokumenterer mindst to års erhvervserfaring inden for kategori A, jf. artikel 4, stk. 2, litra a), inden den pågældende kan få adgang til
  kategori B
  .

Med forbehold af artikel 6 kræves en erhvervserfaring på mindst tre år i kategori B, jf. artikel 4, stk. 2, litra b), for at kunne gøre tjeneste i grænseoverskridende trafik.

Artikel 11

Faglige kvalifikationer

1.   Aspiranten skal have fulgt et komplet uddannelsesforløb, som det er beskrevet i punkt 1 i bilag IV, og som består af en del, der vedrører certifikatet og en anden del, som vedrører den harmoniserede supplerende attest. Undervisningsmetoden skal opfylde kriterierne i punkt 2 og 3 i bilag IV.

2.   Aspiranten skal have bestået en prøve i almene faglige kundskaber; prøven skal mindst omfatte de generelle emner, der er anført i bilag V.

3.   Aspiranten skal have bestået en prøve i faglige kundskaber om det rullende materiel, for hvilket der ansøges om en harmoniseret supplerende attest; prøven skal mindst omfatte de generelle emner, der er anført i bilag VI.

4.   Aspiranten skal have bestået en prøve i faglige kundskaber om den infrastruktur, for hvilken der ansøges om en harmoniseret supplerende attest. Prøven skal mindst omfatte de generelle emner, der er anført i bilag VII. I givet fald omfatter prøven også sprogfærdigheder i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4.

Artikel 12

Ansøgning om certifikat

1.   Den kompetente myndighed offentliggør proceduren for erhvervelse af certifikat, herunder de fornødne formularer.

2.   Ansøgning om certifikat indgives til den kompetente myndighed af aspiranten eller dennes arbejdsgiver.

3.   Ansøgninger til den kompetente myndighed kan vedrøre:

| a) | udstedelse af et nyt certifikat: i så fald drejer det sig om en lokomotivfører på begynderniveau, en lokomotivfører, der har udøvet erhvervet inden dette direktivs ikrafttræden, eller en anmodning om udstedelse af duplikat |
| --- | --- |

a)

udstedelse af et nyt certifikat: i så fald drejer det sig om en lokomotivfører på begynderniveau, en lokomotivfører, der har udøvet erhvervet inden dette direktivs ikrafttræden, eller en anmodning om udstedelse af duplikat

| b) | en ajourføring: et eller flere data i certifikatet har ændret sig, og certifikatet skal ajourføres. |
| --- | --- |

b)

en ajourføring: et eller flere data i certifikatet har ændret sig, og certifikatet skal ajourføres.

Artikel 13

Udstedelse af certifikat

Den kompetente myndighed udsteder certifikatet senest tre uger efter at have modtaget alle de fornødne dokumenter.

Certifikatet udstedes på den udstedende medlemsstats officielle sprog. Certifikatet skal fornys hvert femte år.

Certifikatet tilhører lokomotivføreren og udstedes i ét eksemplar. Certifikatet må kun kopieres af den kompetente myndighed efter ansøgning om udstedelse af et duplikat.

Artikel 14

Mindstekrav til tilsyn

1.   Indehavere af certifikater og harmoniserede supplerende attester skal undergå periodiske undersøgelser og/eller prøver vedrørende de betingelser, der omhandlet i artikel 9 og 11. Det skal ske med mindst følgende hyppighed:

| a) | lægeundersøgelser (fysisk og mental sundhed): hvert tredje år i alderen indtil
  55 år
  , derefter hvert år |
| --- | --- |

a)

lægeundersøgelser (fysisk og mental sundhed): hvert tredje år i alderen indtil
  55 år
  , derefter hvert år

| b) | infrastrukturkendskab (herunder strækninger og driftsregler)
  :
  hvert andet år eller efter ethvert fravær fra den pågældende strækning i mere end et år |
| --- | --- |

b)

infrastrukturkendskab (herunder strækninger og driftsregler)
  :
  hvert andet år eller efter ethvert fravær fra den pågældende strækning i mere end et år

| c) | kendskab til det rullende materiel:
  hvert andet år |
| --- | --- |

c)

kendskab til det rullende materiel:
  hvert andet år

| d) | ajourføring af de generelle faglige kundskaber og af kendskabet til trafik- og sikkerhedscirkulærerne: hvert år ved løbende videreuddannelse. |
| --- | --- |

d)

ajourføring af de generelle faglige kundskaber og af kendskabet til trafik- og sikkerhedscirkulærerne: hvert år ved løbende videreuddannelse.

Hver gang en sådan periodisk kontrol er foretaget, bekræfter jernbanevirksomheden ved en påtegning på den harmoniserede attest og i det i artikel 20 nævnte register, at lokomotivføreren opfylder de pågældende krav.

2.   
  Til opretholdelse af den harmoniserede supplerende attest skal jernbanevirksomhederne og infrastrukturforvalterne inden for rammerne af deres sikkerhedsledelsessystemer, jf. artikel 9 i direktiv 2004/49/EF, træffe foranstaltninger (f.eks. kørsel under tilsyn) og fastsætte gyldighedsperioder for kvalifikationer og egnethed vedrørende rullende materiel, strækninger og i givet fald sprogfærdigheder, således at lokomotivførere ikke benytter strækninger eller lokomotiver, som deres harmoniserede supplerende attest gælder for, ud over de pågældende gyldighedsperioder.

Artikel 15

Ansættelsens ophør

Når en lokomotivfører ikke længere er ansat ved en jernbanevirksomhed
  eller en infrastrukturforvalter
  , underretter virksomheden straks den kompetente myndigheder herom.

Certifikatet bevarer sin gyldighed, jf. dog artikel 14.

Den harmoniserede supplerende attest mister sin gyldighed ved ansættelsens ophør.
  Imidlertid er jernbanevirksomheden i henhold til artikel 20, stk. 2, forpligtet til fortsat at opbevare data om denne attest i sit register. Lokomotivførerne opbevarer en behørigt attesteret kopi af den harmoniserede supplerende attest, som de er indehavere af.

De kan forelægge denne attest for enhver ny jernbanevirksomhed eller infrastrukturforvalter, således at denne kan tilpasse sin uddannelse med henblik på udstedelse af en ny harmoniseret supplerende attest.

Artikel 16

Ændring og inddragelse

1.   Arbejdsgiveren, eller i givet fald lokomotivføreren selv, underretter straks den kompetente myndighed om enhver ændring i lokomotivførerens helbred, der kan rejse tvivl om, hvorvidt denne stadig er kvalificeret og kan opretholde sit certifikat eller den harmoniserede supplerende attest.

2.   Hvis den kompetente myndighed konstaterer
  eller får meddelelse om
  , at en lokomotivfører ikke længere opfylder et eller flere af kravene, inddrager den øjeblikkeligt certifikatet
  og meddeler
  straks vedkommende og dennes arbejdsgiver sin begrundede afgørelse, uden at det berører den i artikel 19 fastsatte klageadgang. Inddragelsen er midlertidig eller definitiv alt efter, hvor stor risiko forholdet indebærer for jernbanesikkerheden. Den kompetente myndighed ajourfører det i artikel 20 omhandlede register.
  Arbejdsgiveren inddrager, så snart han får meddelelsen, den harmoniserede supplerende attest midlertidigt eller definitivt alt efter den kompetente myndigheds begrundelse. Arbejdsgiveren ajourfører det i artikel 20 omhandlede register.

Hvis arbejdsgiveren konstaterer, at en lokomotivfører ikke længere opfylder et eller flere af kravene, inddrager han øjeblikkeligt den harmoniserede supplerende attest og meddeler straks vedkommende og den kompetente myndighed sin begrundede afgørelse. Arbejdsgiveren ajourfører det i artikel 20 omhandlede register.

3.
     
  Medlemsstaterne sørger for, at der i tilfælde af inddragelse af certifikatet eller den harmoniserede supplerende attest indføres en objektiv procedure for kontrol og eventuel tilbagegivelse af certificeringen. Den pågældende kan anmode om iværksættelse af denne procedure.

4.   Medlemsstaterne træffer alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at undgå forfalskning af certifikaterne og uautoriserede ændringer i det i artikel 20 omhandlede register. Arbejdsgiveren skal sikre og kontrollere, at tjenstgørende lokomotivførere til enhver tid er i besiddelse af et gyldigt certifikat og en gyldig supplerende attest.

KAPITEL IV

DEN KOMPETENTE MYNDIGHEDS OPGAVER OG AFGØRELSER

Artikel 17

Den kompetente myndigheds opgaver

1.   Den kompetente myndighed udfører sine opgaver på en gennemskuelig måde uden forskelsbehandling.

Den reagerer hurtigt på begæringer og anmodninger om oplysninger, og den fremsætter omgående sine eventuelle anmodninger om supplerende oplysninger som led i sagsbehandlingen ved udstedelse af certifikater.

2.
     
  Den kompetente myndigheds opgaver omfatter:

| a) | udstedelse af certifikatet på grundlag af de dokumenter, som aspiranten forelægger, efter kontrol af, at alle betingelserne i dette direktiv er opfyldt |
| --- | --- |

a)

udstedelse af certifikatet på grundlag af de dokumenter, som aspiranten forelægger, efter kontrol af, at alle betingelserne i dette direktiv er opfyldt

| b) | godkendelse og kontrol af sikkerhedsledelsessystemerne i henhold til direktiv 2004/49/EF |
| --- | --- |

b)

godkendelse og kontrol af sikkerhedsledelsessystemerne i henhold til direktiv 2004/49/EF

| c) | de vigtigste inspektionsfunktioner |
| --- | --- |

c)

de vigtigste inspektionsfunktioner

| d) | sikring af uddannelses- og prøveprocedurernes kvalitet og objektivitet. |
| --- | --- |

d)

sikring af uddannelses- og prøveprocedurernes kvalitet og objektivitet.

3.   De i stk. 5 nævnte opgaver kan den kompetente myndighed uddelegere eller give i underentreprise til en tredjepart, forudsat at den pågældende kan udføre disse opgaver, uden at der opstår interessekonflikter.

Opgaverne uddelegeres på en gennemskuelig måde uden forskelsbehandling.

4.   Når den kompetente myndighed uddelegerer opgaverne eller giver dem i underentreprise til en jernbanevirksomhed, skal mindst en af følgende to betingelser overholdes:

| a) | jernbanevirksomheden udsteder kun certifikater til sine egne lokomotivførere |
| --- | --- |

a)

jernbanevirksomheden udsteder kun certifikater til sine egne lokomotivførere

| b) | jernbanevirksomheden har inden for det pågældende område ikke eneret til at udføre nogen af de opgaver, den har fået uddelegeret eller i underentreprise. |
| --- | --- |

b)

jernbanevirksomheden har inden for det pågældende område ikke eneret til at udføre nogen af de opgaver, den har fået uddelegeret eller i underentreprise.

5.   De i litra a)-e) nævnte opgaver kan uddelegeres, forudsat at de dertil hørende betingelser overholdes:

| a) | kontrol af den fysiske og mentale sundhed: den foretages af
  arbejdsmedicinere
  eller arbejdsmedicinske institutter, der er godkendt af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

a)

kontrol af den fysiske og mentale sundhed: den foretages af
  arbejdsmedicinere
  eller arbejdsmedicinske institutter, der er godkendt af den kompetente myndighed

| b) | kontrol af den psykiske egnethed: den foretages af psykologer
  , trafikpsykologer
  eller arbejdspsykologiske institutter, der er godkendt af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

b)

kontrol af den psykiske egnethed: den foretages af psykologer
  , trafikpsykologer
  eller arbejdspsykologiske institutter, der er godkendt af den kompetente myndighed

| c) | kontrol af generelle faglige kvalifikationer: den foretages af institutioner
  og
  eksaminatorer, der er godkendt af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

c)

kontrol af generelle faglige kvalifikationer: den foretages af institutioner
  og
  eksaminatorer, der er godkendt af den kompetente myndighed

| d) | udstedelse og ajourføring af certifikater: den kan uddelegeres til en tredjepart, der er godkendt af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

d)

udstedelse og ajourføring af certifikater: den kan uddelegeres til en tredjepart, der er godkendt af den kompetente myndighed

| e) | opgaver vedrørende føring af det i artikel 20 omhandlede register: opgaverne kan uddelegeres til en tredjepart, der er udpeget af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

e)

opgaver vedrørende føring af det i artikel 20 omhandlede register: opgaverne kan uddelegeres til en tredjepart, der er udpeget af den kompetente myndighed.

6.   Når den kompetente myndighed uddelegerer opgaverne eller giver dem i underentreprise, har de bemyndigede eller underentreprenørerne pligt til under udførelsen af deres opgaver at overholde de forpligtelser i dette direktiv, der er pålagt de kompetente myndigheder.

7.   Når den kompetente myndighed uddelegerer opgaverne eller giver dem i underentreprise, indfører den et system til kontrol af udførelsen af disse opgaver, der gør det muligt for den at sikre sig, at de i stk. 3 og 4 nævnte betingelser er opfyldt.

8.   Kontrollen med de faglige kvalifikationer vedrørende det rullende materiel og infrastrukturen udøves af jernbanevirksomheden.

Artikel 18

Godkendelse
  og anerkendelse

Uddelegering af opgaver i henhold til artikel 17 kan kun ske til en person eller en organisation, som er godkendt på forhånd af den kompetente myndighed eller af et af medlemsstaten udpeget godkendelsesorgan. Godkendelsesprocessen bygger på
  krav om kompetence, uafhængighed, upartiskhed og fravær af interessekonflikter
  og på en bedømmelse af et dossier, som ansøgerne fremlægger til godtgørelse af deres kvalifikationer på det pågældende område.

Medlemsstaten sørger for offentliggørelse og ajourføring af
  et register over de personer og organisationer, der er godkendt i henhold til dette direktiv.

Uden at det berører stk. 1 kan en medlemsstat fastsætte, at en person eller en organisation, der er anerkendt i henhold til dette direktiv, skal være anerkendt af den kompetente myndighed eller et organ udpeget af medlemsstaten. Anerkendelsen bygger på krav om uafhængighed, kompetence og upartiskhed. Hvis der imidlertid er tale om meget sjældne specifikke kvalifikationer, kan der undtages fra denne bestemmelse, for så vidt Kommissionen afgiver en positiv udtalelse efter proceduren i artikel 31.

Artikel 19

Den kompetente myndigheds afgørelser

1.   Den kompetente myndighed begrunder sine afgørelser.

2.   Den kompetente myndighed indfører administrativ klageadgang, således at arbejdsgiveren og lokomotivføreren kan kræve fornyet behandling af en afgørelse, der er truffet i henhold til artikel 12 eller om en inddragelse som omhandlet i artikel 16, stk. 2.

3.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at den kompetente myndigheds afgørelser kan prøves ved en domstol.

Artikel 20

Dataudveksling og registre

1.   De kompetente myndigheder skal:

| a) | føre et register over alle certifikater, der er udstedt, udløbet, ændret, inddraget, annulleret eller anmeldt tabt eller ødelagt. Registret indeholder hvert certifikats data, som kan genfindes ved hjælp af et nationalt nummer, der er tildelt hver lokomotivfører. Det ajourføres regelmæssigt |
| --- | --- |

a)

føre et register over alle certifikater, der er udstedt, udløbet, ændret, inddraget, annulleret eller anmeldt tabt eller ødelagt. Registret indeholder hvert certifikats data, som kan genfindes ved hjælp af et nationalt nummer, der er tildelt hver lokomotivfører. Det ajourføres regelmæssigt

| b) | levere oplysninger om de nævnte certifikaters status til de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater, til agenturet eller til arbejdsgivere, der ønsker at få kendskab til eller kontrollere visse data ved ansættelse af lokomotivførere. |
| --- | --- |

b)

levere oplysninger om de nævnte certifikaters status til de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater, til agenturet eller til arbejdsgivere, der ønsker at få kendskab til eller kontrollere visse data ved ansættelse af lokomotivførere.

2.   Jernbanevirksomhederne skal:

| a) | føre et register over alle harmoniserede supplerende attester, der er udstedt, udløbet, ændret, inddraget, annulleret eller anmeldt tabt eller ødelagt. Registret indeholder dataene fra alle attester og dataene vedrørende den i artikel 14 omhandlede periodiske kontrol. Det ajourføres regelmæssigt |
| --- | --- |

a)

føre et register over alle harmoniserede supplerende attester, der er udstedt, udløbet, ændret, inddraget, annulleret eller anmeldt tabt eller ødelagt. Registret indeholder dataene fra alle attester og dataene vedrørende den i artikel 14 omhandlede periodiske kontrol. Det ajourføres regelmæssigt

| b) | samarbejde med den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor de er etableret, med henblik på at sammenkoble deres register med den kompetente myndigheds register for at give sidstnævnte øjeblikkelig adgang til de nødvendige data |
| --- | --- |

b)

samarbejde med den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor de er etableret, med henblik på at sammenkoble deres register med den kompetente myndigheds register for at give sidstnævnte øjeblikkelig adgang til de nødvendige data

| c) | levere oplysninger om disse attesters status til de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater. |
| --- | --- |

c)

levere oplysninger om disse attesters status til de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater.

3.   De kompetente myndigheder samarbejder med agenturet for at sikre registrenes interoperabilitet. Med henblik herpå vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 31, stk. 2, og på grundlag af et udkast udarbejdet af agenturet de grundlæggende parametre for de registre, der skal indføres, f.eks. de data, der skal registreres, deres format samt en protokol for dataudveksling.

4.   De kompetente myndigheder forvisser sig om, at de registre, som de opretter i henhold til stk. 1, og den måde, de udnyttes på, opfylder bestemmelserne i direktiv 95/46/EF.

5.   Agenturet forvisser sig om, at det system, der oprettes i henhold til stk. 2, litra a) og b), opfylder bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001.

6.
     
  Lokomotivføreren skal til enhver tid have adgang til sine data i den kompetente myndigheds register og i jernbanevirksomhedens register og skal efter anmodning have ret til at få udleveret en kopi.

KAPITEL V

UDDANNELSE AF LOKOMOTIVFØRERE

Artikel 21

Uddannelse

1.   Proceduren for erhvervelse af lokomotivførercertifikat, jf. artikel 12, stk. 1, omfatter det uddannelsesprogram, der er nødvendigt for at opfylde de krav til faglige kvalifikationer, der er anført i artikel 11.

Målene for denne uddannelse er fastlagt i bilag V. De kan suppleres:

| a) | enten med de relevante tekniske specifikationer for interoperabilitet |
| --- | --- |

a)

enten med de relevante tekniske specifikationer for interoperabilitet

| b) | eller med de kriterier, der foreslås af agenturet i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 881/2004 og vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 31, stk. 2. |
| --- | --- |

b)

eller med de kriterier, der foreslås af agenturet i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 881/2004 og vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 31, stk. 2.

2.   Proceduren for erhvervelse af en harmoniseret attest fastlægges af hver enkelt jernbanevirksomhed. Målene for uddannelsesprogrammet er fastlagt i artikel 11, og mere detaljeret i bilag VI og VII.

3.   I overensstemmelse med artikel 13 i direktiv 2004/49/EF sikrer medlemsstaterne, at lokomotivførerne har fair adgang uden forskelsbehandling til den uddannelse, der er nødvendig for at kunne opfylde betingelserne for at erhverve certifikat og harmoniseret supplerende attest.

Artikel 22

Finansiering af uddannelsen

Jernbanevirksomhederne og infrastrukturforvalterne er kontraktligt ansvarlige for faglig uddannelse, uanset om der er tale om grunduddannelse eller videreuddannelse.

En jernbanevirksomhed eller en infrastrukturforvalter, som beskæftiger en lokomotivfører, hvis uddannelse helt eller delvist er blevet finansieret af en anden jernbanevirksomhed eller infrastrukturforvalter, som lokomotivføreren har forladt frivilligt efter mindre end fem års ansættelse, godtgør denne jernbanevirksomhed eller infrastrukturforvalter udgifterne til denne uddannelse.

De nærmere regler for gennemførelsen af denne bestemmelse fastsættes på grundlag af en henstilling fra Det Europæiske Jernbaneagentur inden for rammerne af artikel 17 i forordning (EF) nr. 881/2004.

Artikel 23

Prøver

I forbindelse med proceduren for erhvervelse af certifikat, jf. artikel 12, stk. 1, og proceduren for erhvervelse af den harmoniserede supplerende attest fastlægges det nærmere indhold af de prøver og udpeges de eksaminatorer, der kræves til at kontrollere de faglige kvalifikationer. Prøverne aflægges til paneler af sagkyndige eksaminatorer, der er
  kompetente, uafhængige, upartiske, og som ikke befinder sig i nogen interessekonflikt. Eksaminatorer, der kontrollerer de kvalifikationer, der kræves for erhvervelse af et certifikat, godkendes i overensstemmelse med artikel 18.

Eksaminatorer udvælges og prøver tilrettelægges efter fællesskabskriterier, der foreslås af agenturet og vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 31, stk. 2. Hvis der ikke er fastlagt fællesskabskriterier, fastlægger de kompetente myndigheder nationale kriterier.

KAPITEL VI

EVALUERING

Artikel 24

Kvalitetsnormer

De kompetente myndigheder forvisser sig om, at alle opgaver i forbindelse med uddannelse, evaluering af kvalifikationer, ajourføring af certifikater og supplerende attester, kontrolleres løbende ved hjælp af et system af kvalitetsnormer for at sikre, at de mål, der er fastlagt i dette direktiv hvad angår grundlæggende krav og faglige kvalifikationer, er opfyldt.

Artikel 25

Uafhængig evaluering

1.   I hver medlemsstat foretages der med højst fem års mellemrum en uafhængig evaluering af procedurerne for erhvervelse og evaluering af kundskaber, forståelse, egnethed og kvalifikationer, og af systemet for udstedelse af certifikater og harmoniserede supplerende attester. Evalueringen foretages af kvalificerede personer, der ikke selv er involveret i de pågældende aktiviteter.

2.   Resultaterne af de uafhængige evalueringer dokumenteres og tilgår de berørte kompetente myndigheder. Om fornødent træffer medlemsstaterne foranstaltninger for at afhjælpe de mangler, der er afdækket ved den uafhængige evaluering.

KAPITEL VII

CERTIFICERING AF
  TOGPERSONALE

Artikel 26

Bestemmelser for
  togpersonale

Alt togpersonale
  skal være i besiddelse af et certifikat, der er udstedt af en kompetent myndighed efter bestemmelserne i denne artikel.

Senest den 1. januar 2009 behandler agenturet togpersonalets profiler og opgaver i lyset af deres respektive betydning for transportsikkerheden. Agenturet udarbejder inden for rammerne af artikel 17 i forordning (EF) nr. 881/2004 henstillinger om certificeringen af togpersonale i overensstemmelse med dette direktiv og ensartede EU-kvalifikationsstandarder.

På grundlag af disse henstillinger vedtager Kommissionen en certificeringsordning for togpersonale efter proceduren i artikel 31, stk. 2. Når ordningen er vedtaget, bliver den en integreret del af dette direktiv og anføres i et bilag hertil.

Indtil ordningen er vedtaget, gælder de relevante TSI'er, der er vedtaget i overensstemmelse med direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF, for togpersonale.

Hvis der ikke er fastlagt fællesskabsregler, fastlægger og offentliggør de kompetente myndigheder de mindstekrav, der skal overholdes.

KAPITEL VIII

KONTROL OG SANKTIONER

Artikel 27

Statslig kontrol

1.   Den kompetente myndighed kan til enhver tid på tog, der kører inden for det område, som er underlagt dens kompetence, kontrollere, at togpersonalet er i besiddelse af de fornødne dokumenter, udstedt i overensstemmelse med dette direktiv.

2.   Uanset den i stk. 1 nævnte kontrol, kan det blive forlangt, at en lokomotivfører, der har begået en fejl på arbejdspladsen, beviser sine kompetencer. Beviset kan bl.a. bestå i, at det kontrolleres, om kravene i artikel 11, stk. 3 og 4, er overholdt.

3.   Den kompetente myndighed kan foretage administrative undersøgelser af, om de lokomotivførere, jernbanevirksomheder, infrastrukturforvaltere, eksaminatorer og uddannelsescentre, der udøver deres aktivitet på det område, der er underlagt dens kompetence, lever op til dette direktiv.

4.   Finder en kompetent myndighed, at et certifikat, der er udstedt af en kompetent myndighed i en anden medlemsstat, ikke opfylder de relevante kriterier, kan den førstnævnte myndighed henvende sig myndigheden i denne anden medlemsstat og anmode om supplerende kontrol eller certifikatets inddragelse. Den myndighed, der har udstedt det pågældende certifikat, forpligter sig til at undersøge anmodningen inden for tre uger og underrette den anden myndighed om, hvilken afgørelse den har truffet.

5.   Finder en kompetent myndighed, at en supplerende attest ikke opfylder de relevante kriterier, kan den henvende sig til jernbanevirksomheden og anmode om supplerende kontrol eller inddragelse af den supplerende attest.

6.   Finder en medlemsstat, at en afgørelse truffet af en kompetent myndighed i en anden medlemsstat i henhold til stk. 4 ikke opfylder de relevante kriterier, forelægges spørgsmålet for Kommissionen, som afgiver en udtalelse inden for en frist på tre måneder. Om fornødent fremsættes der forslag til korrigerende foranstaltninger for den berørte medlemsstat. I tilfælde af uenighed eller tvistigheder forelægges spørgsmålet det i artikel 31, stk. 1, omhandlede udvalg, og Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger efter proceduren i artikel 31, stk. 2.

Artikel 28

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter regler om sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i henhold til dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at disse bestemmelser gennemføres. De fastsatte sanktioner skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om disse bestemmelser inden den i artikel 34 anførte dato og giver omgående meddelelse om alle efterfølgende ændringer, der berører de pågældende bestemmelser.

KAPITEL IX

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 29

Undtagelser

Medlemsstaterne kan fra de foranstaltninger, de vedtager til gennemførelsen af direktivet, undtage:

| a) | metroer, sporvogne og andre letbanesystemer |
| --- | --- |

a)

metroer, sporvogne og andre letbanesystemer

| b) | net, der i teknisk henseende er adskilt fra resten af jernbanesystemet, og som kun anvendes til persontrafik i lokalområder, byområder og forstadsområder, samt jernbanevirksomheder, der udelukkende opererer på disse net |
| --- | --- |

b)

net, der i teknisk henseende er adskilt fra resten af jernbanesystemet, og som kun anvendes til persontrafik i lokalområder, byområder og forstadsområder, samt jernbanevirksomheder, der udelukkende opererer på disse net

| c) | privatejet jernbaneinfrastruktur, der udelukkende bruges til ejerens egen godstransport |
| --- | --- |

c)

privatejet jernbaneinfrastruktur, der udelukkende bruges til ejerens egen godstransport

| d) | sporstrækninger, der er lukket for normal trafik med henblik på vedligeholdelse, fornyelse og forbedring af jernbanesystemer. |
| --- | --- |

d)

sporstrækninger, der er lukket for normal trafik med henblik på vedligeholdelse, fornyelse og forbedring af jernbanesystemer.

Artikel 30

Ændringer af bilagene

Bilagene tilpasses til den tekniske og videnskabelige udvikling efter proceduren i artikel 31, stk. 2

  , under fuld overholdelse af procedurerne og kompetencerne i forordning (EF) nr. 881/2004, særlig artikel 3, 4, 6, 12 og 17
  .

Arbejdsmarkedets parter inddrages i tilpasningen af bilagene inden for rammerne af det »sektordialogudvalg«, der er oprettet ved afgørelse 98/500/EF

   (15).

Artikel 31

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 21 i direktiv 96/48/EF.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 32

Rapport

Agenturet evaluerer udviklingen i den certificering af lokomotivførere, der foretages efter dette direktiv
  , samt andre udviklinger i medlemsstaterne vedrørende forvaltningen af lokomotivførernes kompetencer
  . Det forelægger senest den
  1. januar 2009
  Kommissionen en rapport, i givet fald ledsaget af anbefalinger om forbedringer af systemet for så vidt angår procedurerne for udstedelse af certifikater og harmoniserede supplerende attester, godkendelsen af uddannelsescentre og eksaminatorer, det kvalitetssikringssystem, der er indført af de kompetente myndigheder, den gensidige anerkendelse af certifikater og mobiliteten på arbejdsmarkedet.

ommissionen træffer passende foranstaltninger på grundlag af disse anbefalinger; Kommissionen fremsætter i givet fald forslag til ændringer af dette direktiv.

Artikel 33

Samarbejde

Medlemsstaterne yder hinanden gensidig bistand ved gennemførelsen af dette direktiv.

Artikel 34

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den
  31. december 2006
  . De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv samt en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Artikel 35

Gradvis gennemførelse

1.   Dette direktiv gennemføres i følgende etaper:

| a) | I første etape (2006-2008) gennemfører medlemsstaterne dette direktiv i deres nationale lovgivning. De i artikel 20 nævnte registre oprettes. |
| --- | --- |

a)

I første etape (2006-2008) gennemfører medlemsstaterne dette direktiv i deres nationale lovgivning. De i artikel 20 nævnte registre oprettes.

| b) | Med virkning fra den 1. januar 2007
  gennemføres certificeringen af en første gruppe af lokomotivførere i overensstemmelse med dette direktiv; det drejer sig om lokomotivførere
  , der fører lokomotiver eller tog, hvor adgangsretten til Fællesskabets jernbanenet er baseret på direktiv 91/440/EØF, eller som fører passagertog, der kører i henhold til grænseoverskridende samarbejdsaftaler mellem virksomheder
  . |
| --- | --- |

b)

Med virkning fra den 1. januar 2007
  gennemføres certificeringen af en første gruppe af lokomotivførere i overensstemmelse med dette direktiv; det drejer sig om lokomotivførere
  , der fører lokomotiver eller tog, hvor adgangsretten til Fællesskabets jernbanenet er baseret på direktiv 91/440/EØF, eller som fører passagertog, der kører i henhold til grænseoverskridende samarbejdsaftaler mellem virksomheder
  .

| c) | Med virkning fra den 1. januar 2009 og på grundlag af en certificeringsordning, som skal vedtages af Kommissionen i henhold til artikel 26, certificeres togpersonale i overensstemmelse med dette direktiv. |
| --- | --- |

c)

Med virkning fra den 1. januar 2009 og på grundlag af en certificeringsordning, som skal vedtages af Kommissionen i henhold til artikel 26, certificeres togpersonale i overensstemmelse med dette direktiv.

| d) | Med virkning fra den 1. januar 2010 certificeres alle andre lokomotivførere i overensstemmelse med dette direktiv. |
| --- | --- |

d)

Med virkning fra den 1. januar 2010 certificeres alle andre lokomotivførere i overensstemmelse med dette direktiv.

2.
     
  Efter anmodning fra en medlemsstat anmoder Kommissionen agenturet om i samarbejde med den pågældende medlemsstat at udarbejde en cost-benefit-analyse af anvendelsen af dette direktiv på lokomotivførere og togpersonale, der udelukkende arbejder på den pågældende medlemsstats territorium. Cost-benefit-analysen skal dække en periode på 10 år og forelægges for Kommissionen ved udgangen af den i punkt 1, litra a, nævnte etape.

Hvis cost-benefit-analysen viser, at omkostningerne ved at anvende dette direktiv på disse lokomotivførere og dette togpersonale er større end fordelene, vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 31, stk. 2, en afgørelse senest seks måneder efter fremsendelsen af resultaterne af cost-benefit-analysen. Afgørelsen kan fritage disse lokomotivførere og dette togpersonale fra anvendelsen af artikel 1, litra c) og d), i op til 10 år.

3.   Overgangsperioden defineres som den periode, der begynder på datoen for dette direktivs ikrafttræden og slutter to år efter, at der som fastsat i artikel 20 er truffet afgørelse om de grundlæggende parametre for registrene. Lokomotivførere, der udøvede deres erhverv eller havde påbegyndt et godkendt undervisnings- og uddannelsesprogram eller et godkendt uddannelseskursus inden dette direktivs ikrafttræden, kan certificeres i overgangsperioden i henhold til de bestemmelser, der var gældende i medlemsstaterne inden direktivets ikrafttræden.

4.   Inden 2015 ombytter medlemsstaterne alle certifikater, som er udstedt inden dette direktivs ikrafttræden eller i løbet af ovennævnte overgangsperiode, med certifikater og harmoniserede supplerende attester, der er i overensstemmelse med dette direktiv
  , jf. dog stk. 2
  .

5.   Alle lokomotivførere, der er behørigt certificeret efter de bestemmelser, der var gældende, inden dette direktiv trådte i kraft, kan fortsætte med at udøve deres erhverv indtil 2010 i grænseoverskridende trafik og indtil 2015 i andre tilfælde. Sådanne lokomotivføreres certifikater er ikke omfattet af retten til gensidig anerkendelse i henhold til dette direktiv, men dog af den generelle ordning for gensidig anerkendelse, der er indført ved direktiv 92/51/EØF, som fortsat finder anvendelse indtil overgangsperiodens udløb.

6.   
  Agenturet kan til enhver tid vurdere
  , om et chipkort kan erstatte certifikatet og den harmoniserede supplerende attest, der er omhandlet i artikel 4. Et sådant chipkort indebærer den fordel, at disse to elementer kan kombineres i ét kort, som kan bruges til andre formål enten på sikkerhedsområdet eller i forbindelse med forvaltningen af lokomotivførerpersonalet. I givet fald vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 31, stk. 2, på grundlag af et udkast fra agenturet de tekniske og funktionelle specifikationer for et sådant chipkort.

Artikel 36

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 37

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ..., den ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 221 af 8.9.2005, s. 64.

1

(2)  EUT C 71 af 22.3.2005, s. 26.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 28.9.2005.

3

Europa-Parlamentets holdning af 28.9.2005.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (jernbanesikkerhedsdirektivet) (
  EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44).

4

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 om jernbanesikkerhed i EU og om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og direktiv 2001/14/EF om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering (jernbanesikkerhedsdirektivet) (

(5)  EFT L 237 af 24.8.1991
  , s. 25. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

5

, s. 25

(6)  EUT L 195 af 27.7.2005, s. 18.

6

(7)  
  Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog (

  EFT L 235 af 17.9.1996, s. 6). Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/50/EF (EUT L 164 af 30.4.2004, s. 114).

7

Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog (

(8)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (

  EFT L 110 af 20.4.2001, s. 1). Senest ændret ved direktiv 2004/50/EF.

8

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (

(9)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 881/2004 af 29. april 2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur (

  EUT L 164 af 30.4.2004, s. 1).

9

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 881/2004 af 29. april 2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur (

(10)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (
  EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

10

Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (

(11)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

11

(12)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EFT L 209 af 24.7.1992, s. 25. Senest ændret ved Kommissionens beslutning 2004/108/EF (EUT L 32 af 5.2.2004, s. 15).

13

(14)  EFT L 199 af 31.7.1985, s. 56.

14

(15)  
  Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan (

  EFT L 225 af 12.8.1998, s. 27). Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

15

Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan (

BILAG I

FÆLLESKABSMODEL FOR CERTIFIKAT OG SUPPLERENDE ATTEST

1.   Certifikatets udformning

Lokomotivførercertifikatet udformes fysisk efter standarderne ISO 7810 og ISO 7816-1.

Metoderne til at kontrollere, at lokomotivførercertifikater er i overensstemmelse med de internationale standarder skal være i overensstemmelse med ISO-standard 10373.

2.   Certifikatets indhold

Certifikatets forside indeholder:

| a) | betegnelsen »lokomotivførercertifikat« med store bogstaver på den udstedende medlemsstats sprog |
| --- | --- |

a)

betegnelsen »lokomotivførercertifikat« med store bogstaver på den udstedende medlemsstats sprog

| b) | navnet på den udstedende medlemsstat (valgfrit) |
| --- | --- |

b)

navnet på den udstedende medlemsstat (valgfrit)

| c) | den udstedende medlemsstats nationalitetsmærke i overensstemmelse med ISO-kode 3166 trykt i negativ i et blåt rektangel og omgivet af tolv gule stjerner |
| --- | --- |

c)

den udstedende medlemsstats nationalitetsmærke i overensstemmelse med ISO-kode 3166 trykt i negativ i et blåt rektangel og omgivet af tolv gule stjerner

| d) | de særlige oplysninger for det udstedte certifikat, nummereret således:






  1. | indehaverens efternavn |
| --- | --- | --- |

d)

de særlige oplysninger for det udstedte certifikat, nummereret således:

1.

indehaverens efternavn

| 2. | indehaverens fornavn |
| --- | --- |

2.

indehaverens fornavn

| 3. | indehaverens fødselsdato og fødested |
| --- | --- |

3.

indehaverens fødselsdato og fødested

| 4. | a) | certifikatets udstedelsesdato |
| --- | --- | --- |

4.

a)

certifikatets udstedelsesdato

| b) | udløbsdatoen for certifikatets administrative gyldighed |
| --- | --- |

b)

udløbsdatoen for certifikatets administrative gyldighed

| c) | navnet på den udstedende myndighed |
| --- | --- |

c)

navnet på den udstedende myndighed

| 5. | certifikatets nummer, som giver adgang til oplysningerne i det nationale register |
| --- | --- |

5.

certifikatets nummer, som giver adgang til oplysningerne i det nationale register

| 6. | et foto af indehaveren |
| --- | --- |

6.

et foto af indehaveren

| 7. | indehaverens underskrift |
| --- | --- |

7.

indehaverens underskrift

| 8. | opholdssted, bopæl eller postadresse (valgfrit). |
| --- | --- |

8.

opholdssted, bopæl eller postadresse (valgfrit).

| e) | betegnelsen »EF-model« på den udstedende medlemsstats sprog og betegnelsen »lokomotivførercertifikat« på de øvrige fællesskabssprog trykt med gul farve på en sådan måde, at det udgør certifikatets baggrund |
| --- | --- |

e)

betegnelsen »EF-model« på den udstedende medlemsstats sprog og betegnelsen »lokomotivførercertifikat« på de øvrige fællesskabssprog trykt med gul farve på en sådan måde, at det udgør certifikatets baggrund

| f) | referencefarver:






  — | blå: Pantone Reflex Blue |
| --- | --- | --- |

f)

referencefarver:

—

blå: Pantone Reflex Blue

| — | gul: Pantone Yellow. |
| --- | --- |

—

gul: Pantone Yellow.

3.   Harmoniseret supplerende attest

Den harmoniserede supplerende attest indeholder:

| 9. | navn og adresse på de jernbanevirksomheder, for hvis regning lokomotivføreren har tilladelse til at køre |
| --- | --- |

9.

navn og adresse på de jernbanevirksomheder, for hvis regning lokomotivføreren har tilladelse til at køre

| 10. | de kategorier, som attesten gælder for |
| --- | --- |

10.

de kategorier, som attesten gælder for

| 11. | den type rullende materiel, indehaveren har tilladelse til at fremføre |
| --- | --- |

11.

den type rullende materiel, indehaveren har tilladelse til at fremføre

| 12. | de strækninger, indehaveren har tilladelse til at køre på |
| --- | --- |

12.

de strækninger, indehaveren har tilladelse til at køre på

| 13. | eventuelle supplerende eller begrænsende påtegninger. |
| --- | --- |

13.

eventuelle supplerende eller begrænsende påtegninger.

4.   Data, der optages i de nationale registre

| a) | Data om certifikatet






  14. | Data om kontrol med kravene i artikel 8 |
| --- | --- | --- |

a)

Data om certifikatet

14.

Data om kontrol med kravene i artikel 8

| 15. | Data om kontrol med kravene i artikel 9 |
| --- | --- |

15.

Data om kontrol med kravene i artikel 9

| 16. | Data om kontrol med kravene i artikel 10 |
| --- | --- |

16.

Data om kontrol med kravene i artikel 10

| 17. | Data om kontrol med kravene i artikel 11, stk. 1 og 2 |
| --- | --- |

17.

Data om kontrol med kravene i artikel 11, stk. 1 og 2

| 18. | Data om periodisk kontrol, jf. artikel 14 |
| --- | --- |

18.

Data om periodisk kontrol, jf. artikel 14

| b) | Data om den harmoniserede supplerende attest






  19. | Data om jernbanevirksomheden (tilladt rullende materiel, jf. artikel 11, stk. 3, tilladt trafik, uddannelse i tilknytning til sikkerhedsledelsessystemet) |
| --- | --- | --- |

b)

Data om den harmoniserede supplerende attest

19.

Data om jernbanevirksomheden (tilladt rullende materiel, jf. artikel 11, stk. 3, tilladt trafik, uddannelse i tilknytning til sikkerhedsledelsessystemet)

| 20. | Data om kontrol med kravene i artikel 11, stk. 4: tilladt infrastruktur (henvisning til infrastrukturregistret, jf. direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF, artikel 24) |
| --- | --- |

20.

Data om kontrol med kravene i artikel 11, stk. 4: tilladt infrastruktur (henvisning til infrastrukturregistret, jf. direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF, artikel 24)

| 21. | Data om periodisk kontrol, jf. artikel 14. |
| --- | --- |

21.

Data om periodisk kontrol, jf. artikel 14.

BILAG II

LOKOMOTIVFØRERENS OPGAVER

| 1. | At foretage den foreskrevne kontrol inden afgang, herunder navnlig af køretøjets last- og trækkapacitet |
| --- | --- |

1.

At foretage den foreskrevne kontrol inden afgang, herunder navnlig af køretøjets last- og trækkapacitet

| 2. | At medvirke til afprøvning af bremsernes effektivitet |
| --- | --- |

2.

At medvirke til afprøvning af bremsernes effektivitet

| 3. | At køre lokomotiver kompetent og sikkert under iagttagelse af signaler, hastighedsgrænser og køreplan |
| --- | --- |

3.

At køre lokomotiver kompetent og sikkert under iagttagelse af signaler, hastighedsgrænser og køreplan

| 4. | At anvende og kontrollere det automatiske bremsesystem og togstyringssystemet, og at iagttage og betjene instrumenterne |
| --- | --- |

4.

At anvende og kontrollere det automatiske bremsesystem og togstyringssystemet, og at iagttage og betjene instrumenterne

| 5. | At opdage og lokalisere tekniske fejl og driftsforstyrrelser samt usædvanlige tildragelser under rejsen hurtigst muligt og i givet fald at undersøge vognene for at finde skader og mangler, beskytte toget og tilkalde hjælp udefra |
| --- | --- |

5.

At opdage og lokalisere tekniske fejl og driftsforstyrrelser samt usædvanlige tildragelser under rejsen hurtigst muligt og i givet fald at undersøge vognene for at finde skader og mangler, beskytte toget og tilkalde hjælp udefra

| 6. | At afhjælpe mindre forstyrrelser og tage skridt til at iværksætte reparationsarbejder hvis der opstår mere alvorlige fejl på køretøjerne |
| --- | --- |

6.

At afhjælpe mindre forstyrrelser og tage skridt til at iværksætte reparationsarbejder hvis der opstår mere alvorlige fejl på køretøjerne

| 7. | Standse og henstille toget sikkert |
| --- | --- |

7.

Standse og henstille toget sikkert

| 8. | At aflægge rapport om gennemførelsen af en tur mundtligt, skriftligt eller via et edb-system. Særlig i tilfælde af usædvanlige tildragelser skal der aflægges præcise rapporter. |
| --- | --- |

8.

At aflægge rapport om gennemførelsen af en tur mundtligt, skriftligt eller via et edb-system. Særlig i tilfælde af usædvanlige tildragelser skal der aflægges præcise rapporter.

BILAG III

GRUNDLÆGGENDE KRAV

1.   Forudsætninger

| — | Mindst 9 års skolegang til og med sekundærtrinnet fulgt af 2-3 års uddannelse inden for de tekniske fag eller som lærling eller inden for handelsfagene. |
| --- | --- |

—

Mindst 9 års skolegang til og med sekundærtrinnet fulgt af 2-3 års uddannelse inden for de tekniske fag eller som lærling eller inden for handelsfagene.

| — | alternativ: mindst 12 års skolegang. |
| --- | --- |

—

alternativ: mindst 12 års skolegang.

2.   Mindsteindhold af undersøgelserne før ansættelse

2.1.   Helbredsundersøgelser

| — | generel lægeundersøgelse |
| --- | --- |

—

generel lægeundersøgelse

| — | undersøgelse af sansefunktioner (syn, hørelse, farvesans) |
| --- | --- |

—

undersøgelse af sansefunktioner (syn, hørelse, farvesans)

| — | analyse af blod- eller urinprøve for at undersøge for sukkersyge (diabetes mellitus) og andre helbredstilstande efter indikation fra den kliniske undersøgelse |
| --- | --- |

—

analyse af blod- eller urinprøve for at undersøge for sukkersyge (diabetes mellitus) og andre helbredstilstande efter indikation fra den kliniske undersøgelse

| — | elektrokardiogram i hvile |
| --- | --- |

—

elektrokardiogram i hvile

| — | test for forbudte stoffer. |
| --- | --- |

—

test for forbudte stoffer.

2.2.   Psykologiske undersøgelser

Formålet med de psykologiske undersøgelser er at hjælpe jernbanevirksomheden med at ansætte og forvalte personale, som har de kognitive, psykomotoriske, adfærdsmæssige og personlighedsmæssige egenskaber, der gør dem egnede til at udføre deres opgaver uden risiko.

Ved fastlæggelsen af indholdet af den psykologiske undersøgelse skal psykologen mindst tage hensyn til følgende kriterier, som er relevante for de enkelte sikkerhedsfunktioner:

| — | kognitive egenskaber: opmærksomhed og koncentration, hukommelse, opfattelsesevne, dømmekraft, kommunikationsevne |
| --- | --- |

—

kognitive egenskaber: opmærksomhed og koncentration, hukommelse, opfattelsesevne, dømmekraft, kommunikationsevne

| — | psykomotoriske egenskaber: reaktionshastighed, koordinering af bevægelser |
| --- | --- |

—

psykomotoriske egenskaber: reaktionshastighed, koordinering af bevægelser

| — | adfærds- og personlighedsmæssige egenskaber: følelsesmæssig selvkontrol, adfærdsmæssig pålidelighed, selvstændighed, samvittighedsfuldhed. |
| --- | --- |

—

adfærds- og personlighedsmæssige egenskaber: følelsesmæssig selvkontrol, adfærdsmæssig pålidelighed, selvstændighed, samvittighedsfuldhed.

Hvis psykologen udelader et af ovennævnte kriterier, skal beslutningen herom begrundes og dokumenteres.

3.   Periodiske undersøgelser efter ansættelsen

Bedriftslægen skal udover den i artikel 14, stk. 1, anførte hyppighed, tilrettelægge hyppigere lægeundersøgelser, hvis den ansattes helbredstilstand kræver det.

3.1.   Mindsteindhold af de periodiske undersøgelser efter ansættelsen

Hvis den ansatte opfylder kriterierne ved undersøgelsen forud for ansættelsen, skal de specialiserede periodiske undersøgelser mindst omfatte:

| — | generel lægeundersøgelse |
| --- | --- |

—

generel lægeundersøgelse

| — | undersøgelse af sansefunktioner (syn, hørelse, farvesans) |
| --- | --- |

—

undersøgelse af sansefunktioner (syn, hørelse, farvesans)

| — | analyse af blod- eller urinprøve for at undersøge for sukkersyge (diabetes mellitus) og andre helbredstilstande efter indikation fra den kliniske undersøgelse |
| --- | --- |

—

analyse af blod- eller urinprøve for at undersøge for sukkersyge (diabetes mellitus) og andre helbredstilstande efter indikation fra den kliniske undersøgelse

| — | test for forbudte stoffer, hvis den kliniske undersøgelse indikerer det. |
| --- | --- |

—

test for forbudte stoffer, hvis den kliniske undersøgelse indikerer det.

Hvis lokomotivføreren er over 40 år, kræves der endvidere elektrokardiogram i hvile.

3.2.   Kontrol af fysisk egnethed

Den fysiske egnethed kontrolleres regelmæssigt og efter arbejdsulykke
  samt efter fraværsperioder efter en personulykke
  . Virksomhedens
  arbejdsmediciner
  eller lægetjeneste kan beslutte at udføre en supplerende lægeundersøgelse, særlig efter en fraværsperiode på tredive dage på grund af sygdom. Arbejdsgiveren kan bede
  den godkendte læge
  om at kontrollere lokomotivførerens fysiske egnethed, hvis han har været nødt til at tage denne ud af tjenesten af sikkerhedsgrunde.

Lokomotivføreren må på intet tidspunkt under tjenesten være påvirket af et stof, der kan påvirke hans koncentrationsevne, årvågenhed eller adfærd.

4.   Medicinske krav

4.1.   Generelle krav

Personalet må ikke have noget helbredsproblem eller være under en medicinsk behandling, der kan forårsage:

| — | pludselig bevidstløshed |
| --- | --- |

—

pludselig bevidstløshed

| — | nedsat opmærksomhed eller koncentration |
| --- | --- |

—

nedsat opmærksomhed eller koncentration

| — | pludseligt tab af arbejdsevnen |
| --- | --- |

—

pludseligt tab af arbejdsevnen

| — | tab af balance eller koordinationsevne |
| --- | --- |

—

tab af balance eller koordinationsevne

| — | betydelig begrænsning af bevægelsesevnen. |
| --- | --- |

—

betydelig begrænsning af bevægelsesevnen.

4.2.   Syn

Der stilles følgende krav til synsevnen:

| — | Synsstyrke på afstand med eller uden korrektion: 0,8; mindst 0,3 på det svagest seende øje |
| --- | --- |

—

Synsstyrke på afstand med eller uden korrektion: 0,8; mindst 0,3 på det svagest seende øje

| — | Maksimalværdier for korrigerende linser: langsynethed +5/nærsynethed -8. Der kan gøres undtagelser i exceptionelle tilfælde og efter udtalelse fra en øjenlæge. Derefter træffer bedriftslægen afgørelse |
| --- | --- |

—

Maksimalværdier for korrigerende linser: langsynethed +5/nærsynethed -8. Der kan gøres undtagelser i exceptionelle tilfælde og efter udtalelse fra en øjenlæge. Derefter træffer bedriftslægen afgørelse

| — | Synsstyrke ved nærblik og på mellemlang afstand: tilstrækkelig med eller uden korrektion |
| --- | --- |

—

Synsstyrke ved nærblik og på mellemlang afstand: tilstrækkelig med eller uden korrektion

| — | Kontaktlinser er tilladt |
| --- | --- |

—

Kontaktlinser er tilladt

| — | Normalt farvesyn. Der anvendes en anerkendt test, f.eks. Ishihara, suppleret af en anden anerkendt test, hvis det kræves |
| --- | --- |

—

Normalt farvesyn. Der anvendes en anerkendt test, f.eks. Ishihara, suppleret af en anden anerkendt test, hvis det kræves

| — | Synsfelt: fuldt |
| --- | --- |

—

Synsfelt: fuldt

| — | Syn på begge øjne: fyldestgørende |
| --- | --- |

—

Syn på begge øjne: fyldestgørende

| — | Binokulært syn: fyldestgørende |
| --- | --- |

—

Binokulært syn: fyldestgørende

| — | Kontrastfølsomhed: god |
| --- | --- |

—

Kontrastfølsomhed: god

| — | Ingen fremadskridende øjensygdom |
| --- | --- |

—

Ingen fremadskridende øjensygdom

| — | Øjenimplantater, keratotomi og keratektomi er kun tilladt, hvis de kontrolleres årligt eller med en hyppighed som bedriftslægen fastsætter. |
| --- | --- |

—

Øjenimplantater, keratotomi og keratektomi er kun tilladt, hvis de kontrolleres årligt eller med en hyppighed som bedriftslægen fastsætter.

4.3.   Hørelse

Tilstrækkelig hørelse bekræftet ved audiogram, dvs.:

| — | Hørelsen skal være tilstrækkelig til, at lokomotivføreren kan føre en telefonsamtale samt høre alarmtoner og radiobudskaber. |
| --- | --- |

—

Hørelsen skal være tilstrækkelig til, at lokomotivføreren kan føre en telefonsamtale samt høre alarmtoner og radiobudskaber.

Følgende værdier skal anses for vejledende:

| — | Hørenedsættelsen må ikke være større end 40 dB ved 500 og 1 000 Hz |
| --- | --- |

—

Hørenedsættelsen må ikke være større end 40 dB ved 500 og 1 000 Hz

| — | Hørenedsættelsen må ikke være større end 45 dB ved 2 000 Hz for det øre, hvor hørelsen ved luftledning er dårligst. |
| --- | --- |

—

Hørenedsættelsen må ikke være større end 45 dB ved 2 000 Hz for det øre, hvor hørelsen ved luftledning er dårligst.

4.4.   Graviditet

Ved lav tolerance eller patologisk tilstand skal graviditet anses som grund til midlertidig udelukkelse for lokomotivførere. Bedriftslægen (som ovenfor defineret) skal forvisse sig om, at lovregler om beskyttelse af gravide ansatte finder anvendelse.

4.5.   Særlige helbredskrav til lokomotivførere

4.5.1.   Syn

| — | Synsstyrke på afstand med eller uden korrektion: 1,2; mindst 0,5 på det svagest seende øje |
| --- | --- |

—

Synsstyrke på afstand med eller uden korrektion: 1,2; mindst 0,5 på det svagest seende øje

| — | Evne til at modstå blænding |
| --- | --- |

—

Evne til at modstå blænding

| — | Farvede kontaktlinser og fotokromatiske glas må ikke benyttes. Linser med UV-filter må godt benyttes. |
| --- | --- |

—

Farvede kontaktlinser og fotokromatiske glas må ikke benyttes. Linser med UV-filter må godt benyttes.

4.5.2.   Hørelse og samtale

| — | Ingen anomali i det vestibulære sanseapparat |
| --- | --- |

—

Ingen anomali i det vestibulære sanseapparat

| — | Ingen kroniske talevanskeligheder (jf. nødvendigheden af høj og klar udveksling af meddelelser) |
| --- | --- |

—

Ingen kroniske talevanskeligheder (jf. nødvendigheden af høj og klar udveksling af meddelelser)

| — | Ingen brug af
  høreapparat
  . |
| --- | --- |

—

Ingen brug af
  høreapparat
  .

5.   Sprogprøve

Personale, der er beskæftiget med at kontrollere jernbanetrafikken, skal kunne anvende de meddelelser og den kommunikationsmetode, der er anført i TSI'en »driftsforhold«.

Lokomotivførere og andet jernbanepersonale, der skal kommunikere med infrastrukturforvalteren om sikkerhedskritiske spørgsmål skal have sprogfærdigheder på det sprog, der opgives af den pågældende infrastrukturforvalter. Sprogfærdigheden skal give mulighed for aktiv og effektiv kommunikation i rutinemæssige situationer, svigtsituationer og nødsituationer.

BILAG IV

FAGLIGE KVALIFIKATIONER

Generelt uddannelsesprogram og undervisningsmetode

1.   Indledning

Kursernes indhold og tilrettelæggelse:

| — | Indledning om jernbanevirksomheden og stillingen, herunder førstehjælp og sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen |
| --- | --- |

—

Indledning om jernbanevirksomheden og stillingen, herunder førstehjælp og sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen

| — | Driftsregler og reglement om trafiksikkerhed |
| --- | --- |

—

Driftsregler og reglement om trafiksikkerhed

| — | Tekniske systemer (infrastruktur og rullende materiel), idet hovedvægten lægges på signalerne, bremsesystemet og togstyringssystemet, klargøring af tog med opdagelse af mangler samt reparationer. Afgørelse om lokomotivets driftsegnethed |
| --- | --- |

—

Tekniske systemer (infrastruktur og rullende materiel), idet hovedvægten lægges på signalerne, bremsesystemet og togstyringssystemet, klargøring af tog med opdagelse af mangler samt reparationer. Afgørelse om lokomotivets driftsegnethed

| — | Kommunikation; uddannelse i brug af højttalersystemet til orientering af de rejsende |
| --- | --- |

—

Kommunikation; uddannelse i brug af højttalersystemet til orientering af de rejsende

| — | Oparbejdelse af kørefærdigheder: som ledsager hos en erfaren lokomotivfører, som lokomotivfører under overvågning, på simulator, som selvstændig fører af et lokomotiv |
| --- | --- |

—

Oparbejdelse af kørefærdigheder: som ledsager hos en erfaren lokomotivfører, som lokomotivfører under overvågning, på simulator, som selvstændig fører af et lokomotiv

| — | Oparbejdelse af kendskab til strækninger og lokale forhold. Denne del af uddannelsen kan finde sted efter opnået lokomotivførerkvalifikation, når lokomotivføreren skal gøre tjeneste i en bestemt område |
| --- | --- |

—

Oparbejdelse af kendskab til strækninger og lokale forhold. Denne del af uddannelsen kan finde sted efter opnået lokomotivførerkvalifikation, når lokomotivføreren skal gøre tjeneste i en bestemt område

| — | Hændelser og usædvanlige situationer: håndtering heraf under stress og i konfliktsituationer |
| --- | --- |

—

Hændelser og usædvanlige situationer: håndtering heraf under stress og i konfliktsituationer

| — | Bekæmpelse af brand. |
| --- | --- |

—

Bekæmpelse af brand.

De nødvendige kompetencer falder i tre dele:

| — | den generelle del, som der redegøres nærmere for i bilag V |
| --- | --- |

—

den generelle del, som der redegøres nærmere for i bilag V

| — | det rullende materiel, som der redegøres nærmere for i bilag VI |
| --- | --- |

—

det rullende materiel, som der redegøres nærmere for i bilag VI

| — | infrastrukturen, som der redegøres nærmere for i bilag VII. |
| --- | --- |

—

infrastrukturen, som der redegøres nærmere for i bilag VII.

2.   Undervisningsmetode

Der kræves en god fordeling mellem teori og praksis, dvs. klasseundervisning og demonstrationer hhv. arbejdserfaring, kørsel med og uden overvågning.

Computerstøttet undervisning kan anvendes til individuel indlæring af driftsregler, signalsituationer m.v. Det må dog sikres, at der anvendes simulatorer af nyeste generation.

Simulatorer kan være et nyttigt middel i en effektiv lokomotivføreruddannelse. De bruges især til at nedsætte den nødvendige køretid på skinnerne, til at øve sig på unormale situationer og til at supplere uddannelsen på de nye lokomotivtyper.

Hvad angår erhvervelse af strækningskendskab, bør den vigtigste metode være at aspiranten ledsager en lokomotivfører på et antal ture langs strækningen, både dag og nat. Filmoptagelser af ture set fra lokomotivførerens plads kan benyttes til supplerende undervisning.

3.   Eksamen

Som afslutning på uddannelsen skal der holdes teoretiske og praktiske prøver.

Kørefærdighederne bedømmes under køreprøver på banenettet. Simulatorer kan benyttes som supplement for at kontrollere lokomotivførerens overholdelse af driftsregler og hans præstationer i særlig vanskelige situationer.

BILAG V

PRØVE I ALMENE FAGLIGE KUNDSKABER

Generelle emner

Denne generelle uddannelse sigter mod følgende mål:

| — | sikkerheds- og driftsreglementer |
| --- | --- |

—

sikkerheds- og driftsreglementer

| — | erhvervelse af viden om og praktiske færdigheder med hensyn til de risici, der er forbundet med jernbanedrift, og de midler, der kan tages i anvendelse for at beherske dem |
| --- | --- |

—

erhvervelse af viden om og praktiske færdigheder med hensyn til de risici, der er forbundet med jernbanedrift, og de midler, der kan tages i anvendelse for at beherske dem

| — | erhvervelse af viden om og praktiske færdigheder inden for en eller flere driftsformer |
| --- | --- |

—

erhvervelse af viden om og praktiske færdigheder inden for en eller flere driftsformer

| — | erhvervelse af viden om og praktiske færdigheder inden for en eller flere typer rullende materiel. |
| --- | --- |

—

erhvervelse af viden om og praktiske færdigheder inden for en eller flere typer rullende materiel.

Lokomotivføreren skal navnlig:

| — | kunne forstå de konkrete vilkår for udøvelse af erhvervet som lokomotivfører, hvilken betydning det har, og hvilke faglige og personlige krav det stiller (lange arbejdsperioder, fravær hjemmefra osv.) |
| --- | --- |

—

kunne forstå de konkrete vilkår for udøvelse af erhvervet som lokomotivfører, hvilken betydning det har, og hvilke faglige og personlige krav det stiller (lange arbejdsperioder, fravær hjemmefra osv.)

| — | kunne anvende reglerne for personalets sikkerhed i praksis |
| --- | --- |

—

kunne anvende reglerne for personalets sikkerhed i praksis

| — | kunne kende forskel på de forskellige trækkraftenheder |
| --- | --- |

—

kunne kende forskel på de forskellige trækkraftenheder

| — | have kendskab til en arbejdsmetode og kunne anvende den præcist |
| --- | --- |

—

have kendskab til en arbejdsmetode og kunne anvende den præcist

| — | kunne identificere de forskellige referencedokumenter og anvisninger (lokomotivførerens regelsæt og strækningsbogen som defineret i TSI'en »driftsforhold«, kørselshåndbog, reparationshåndbog osv.) |
| --- | --- |

—

kunne identificere de forskellige referencedokumenter og anvisninger (lokomotivførerens regelsæt og strækningsbogen som defineret i TSI'en »driftsforhold«, kørselshåndbog, reparationshåndbog osv.)

| — | tilpasse sin livsstil, så den bliver forenelig med et sikkerhedskritisk erhverv |
| --- | --- |

—

tilpasse sin livsstil, så den bliver forenelig med et sikkerhedskritisk erhverv

| — | kende de foranstaltninger, der skal træffes ved ulykker med personskader |
| --- | --- |

—

kende de foranstaltninger, der skal træffes ved ulykker med personskader

| — | have kendskab til de risici, der generelt er forbundet med jernbanedrift |
| --- | --- |

—

have kendskab til de risici, der generelt er forbundet med jernbanedrift

| — | have kendskab til de forskellige principper for trafiksikkerhed |
| --- | --- |

—

have kendskab til de forskellige principper for trafiksikkerhed

| — | beherske grundlæggende elektroteknik. |
| --- | --- |

—

beherske grundlæggende elektroteknik.

BILAG VI

PRØVE I FAGLIGE KUNDSKABER OM RULLENDE MATERIEL

Efter uddannelsen inden for rullende materiel skal lokomotivføreren kunne udføre følgende opgaver:

1.   Foreskrevne afprøvninger og kontroller inden afgang

Lokomotivføreren skal kunne:

| — | sætte sig ind i den foreliggende transportopgave og konsultere de relevante dokumenter |
| --- | --- |

—

sætte sig ind i den foreliggende transportopgave og konsultere de relevante dokumenter

| — | skaffe sig den dokumentation og det udstyr, der er brug for |
| --- | --- |

—

skaffe sig den dokumentation og det udstyr, der er brug for

| — | kontrollere trækkraftenhedens kapacitet |
| --- | --- |

—

kontrollere trækkraftenhedens kapacitet

| — | kontrollere oplysningerne i trækkraftenhedens dokumenter |
| --- | --- |

—

kontrollere oplysningerne i trækkraftenhedens dokumenter

| — | udføre de foreskrevne kontroller og prøvninger og derved sikre sig, at trækkraftenheden kan levere den fornødne trækkraft, og at sikkerhedsudstyret fungerer |
| --- | --- |

—

udføre de foreskrevne kontroller og prøvninger og derved sikre sig, at trækkraftenheden kan levere den fornødne trækkraft, og at sikkerhedsudstyret fungerer

| — | udføre eventuelt foreskreven rutinemæssig forebyggende vedligeholdelse. |
| --- | --- |

—

udføre eventuelt foreskreven rutinemæssig forebyggende vedligeholdelse.

2.   Kendskab til rullende materiel

For at kunne fremføre en trækkraftenhed skal lokomotivføreren kende alle de betjeningsorganer og indikatorer, der er til rådighed, herunder særlig dem, der vedrører:

| — | fremdriftssystemet |
| --- | --- |

—

fremdriftssystemet

| — | bremsesystemet |
| --- | --- |

—

bremsesystemet

| — | anordninger, der har betydning for trafiksikkerheden. |
| --- | --- |

—

anordninger, der har betydning for trafiksikkerheden.

For at kunne detektere og lokalisere uregelmæssigheder ved det rullende materiel, afgive melding om dem, afgøre, under hvilke betingelser driften kan genoptages, og i visse tilfælde foretage et indgreb, skal lokomotivføreren kende (1)

| — | det rullende materiels bestanddele, deres formål og vognenes særlige anordninger, herunder navnlig systemet til standsning af toget ved udluftning af hovedluftledningen |
| --- | --- |

—

det rullende materiels bestanddele, deres formål og vognenes særlige anordninger, herunder navnlig systemet til standsning af toget ved udluftning af hovedluftledningen

| — | betydningen af mærkning indvendigt og udvendigt på det rullende materiel, særlig de symboler, der bruges ved transport af farligt gods |
| --- | --- |

—

betydningen af mærkning indvendigt og udvendigt på det rullende materiel, særlig de symboler, der bruges ved transport af farligt gods

| — | bestanddele, der er specielle for trækkraftenheder (2). |
| --- | --- |

—

bestanddele, der er specielle for trækkraftenheder (2).

3.   Afprøvning af bremser

Lokomotivføreren skal kunne:

| — | kontrollere inden afgang, at togets faktiske bremsekraft som angivet i køretøjspapirerne svarer til den bremsekraft, der er foreskrevet for strækningen |
| --- | --- |

—

kontrollere inden afgang, at togets faktiske bremsekraft som angivet i køretøjspapirerne svarer til den bremsekraft, der er foreskrevet for strækningen

| — | kontrollere, at trækkraftenhedens bremser fungerer, inden toget sættes i bevægelse, ved start og under kørsel. |
| --- | --- |

—

kontrollere, at trækkraftenhedens bremser fungerer, inden toget sættes i bevægelse, ved start og under kørsel.

4.   Kørselstype og maksimalhastighed for toget i forhold til strækningens egenskaber

Lokomotivføreren skal kunne:

| — | tilegne sig de oplysninger, som han modtager før afgang |
| --- | --- |

—

tilegne sig de oplysninger, som han modtager før afgang

| — | fastlægge kørselstype og maksimalhastighed for toget ud fra variable forudsætninger som f.eks. hastighedsbegrænsninger og eventuelle signalændringer. |
| --- | --- |

—

fastlægge kørselstype og maksimalhastighed for toget ud fra variable forudsætninger som f.eks. hastighedsbegrænsninger og eventuelle signalændringer.

5.   Færdighed i at køre toget, uden at anlægget eller materiellet tager skade

Lokomotivføreren skal kunne:

| — | betjene alle de styrings- og kontrolanordninger, der er til rådighed, efter gældende regler |
| --- | --- |

—

betjene alle de styrings- og kontrolanordninger, der er til rådighed, efter gældende regler

| — | sætte toget i gang under hensyntagen til adhæsions- og effektgrænserne |
| --- | --- |

—

sætte toget i gang under hensyntagen til adhæsions- og effektgrænserne

| — | bestemme sin position på den strækning, han kører på, til enhver tid |
| --- | --- |

—

bestemme sin position på den strækning, han kører på, til enhver tid

| — | benytte bremsen til at nedsætte farten og standse toget under hensyntagen til det rullende materiel og anlæggene. |
| --- | --- |

—

benytte bremsen til at nedsætte farten og standse toget under hensyntagen til det rullende materiel og anlæggene.

6.   Uregelmæssigheder

Lokomotivføreren skal kunne:

| — | have opmærksomheden rettet mod usædvanlige tildragelser af betydning for kørslen |
| --- | --- |

—

have opmærksomheden rettet mod usædvanlige tildragelser af betydning for kørslen

| — | identificere tegn på uregelmæssigheder, skelne mellem dem og reagere hensigtsmæssigt alt efter, hvor betydningsfulde de er, og under alle omstændigheder tage størst hensyn til banetrafikkens og personers sikkerhed |
| --- | --- |

—

identificere tegn på uregelmæssigheder, skelne mellem dem og reagere hensigtsmæssigt alt efter, hvor betydningsfulde de er, og under alle omstændigheder tage størst hensyn til banetrafikkens og personers sikkerhed

| — | udpege de disponible sikrings- og kommunikationsmidler |
| --- | --- |

—

udpege de disponible sikrings- og kommunikationsmidler

| — | opdage mindre uregelmæssigheder ved at besigtige toget |
| --- | --- |

—

opdage mindre uregelmæssigheder ved at besigtige toget

| — | gøre forsøg på at afhjælpe disse uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

—

gøre forsøg på at afhjælpe disse uregelmæssigheder.

7.   Driftshændelser og -ulykker, brande og ulykker med personskade

Lokomotivføreren skal kunne:

| — | træffe sikrings- og alarmdispositioner ved ulykker med personskade i toget |
| --- | --- |

—

træffe sikrings- og alarmdispositioner ved ulykker med personskade i toget

| — | afgøre, om toget medfører farlige stoffer, og identificere dem ud fra togdokumenterne og vognlisterne. |
| --- | --- |

—

afgøre, om toget medfører farlige stoffer, og identificere dem ud fra togdokumenterne og vognlisterne.

8.   Betingelser for genoptagelse af kørsel efter en hændelse med det rullende materiel

Efter en hændelse skal lokomotivføreren kunne:

| — | afgøre, om materiellet kan køre videre, og under hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

afgøre, om materiellet kan køre videre, og under hvilke betingelser

| — | oplyse infrastrukturforvalteren om, hvilke disse betingelser er, så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

—

oplyse infrastrukturforvalteren om, hvilke disse betingelser er, så hurtigt som muligt.

9.   Blokering af toget

Lokomotivføreren skal kunne sikre, at toget, selv under de vanskeligste forhold, ikke sætter i gang af sig selv.

---

(1)  Særlig:

| — | den mekaniske konstruktion |
| --- | --- |

—

den mekaniske konstruktion

| — | bremserne |
| --- | --- |

—

bremserne

| — | ophængningen og sammenkoblingen |
| --- | --- |

—

ophængningen og sammenkoblingen

| — | løbeværket |
| --- | --- |

—

løbeværket

| — | sikkerhedsudstyret |
| --- | --- |

—

sikkerhedsudstyret

(2)  Særlig:

| — | strømaftagningsudstyr og højspændingskredsløb |
| --- | --- |

—

strømaftagningsudstyr og højspændingskredsløb

| — | brændstofreservoirer, brændstofforsyningsudstyr, udstødningsudstyr |
| --- | --- |

—

brændstofreservoirer, brændstofforsyningsudstyr, udstødningsudstyr

| — | trækkraftkæden, motorerne og kraftoverføringen |
| --- | --- |

—

trækkraftkæden, motorerne og kraftoverføringen

| — | kommunikationsmidlerne (jord-til-tog-radio osv.) |
| --- | --- |

—

kommunikationsmidlerne (jord-til-tog-radio osv.)

BILAG VII

PRØVE I FAGLIGE KUNDSKABER OM INFRASTRUKTUR

Emner angående infrastruktur

1.   Afprøvning af bremser

Lokomotivføreren skal kunne kontrollere inden afgang, at togets faktiske bremsekraft som angivet i køretøjspapirerne svarer til den bremsekraft, der er foreskrevet for strækningen.

2.   Kørselstype og maksimalhastighed i forhold til strækningens egenskaber

Lokomotivføreren skal kunne:

| — | tilegne sig de oplysninger, som han modtager før afgang, f.eks. om hastighedsbegrænsninger og eventuelle signalændringer |
| --- | --- |

—

tilegne sig de oplysninger, som han modtager før afgang, f.eks. om hastighedsbegrænsninger og eventuelle signalændringer

| — | fastlægge kørselstype og maksimalhastighed for toget i forhold til strækningens egenskaber. |
| --- | --- |

—

fastlægge kørselstype og maksimalhastighed for toget i forhold til strækningens egenskaber.

3.   Strækningskendskab

Lokomotivføreren skal kunne køre forudseende og reagere hensigtsmæssigt ud fra sikkerhedshensyn og i henseende til løsningen af opgaverne. Derfor skal han have et grundigt kendskab til de strækninger, der køres på, og til jernbaneanlæggene langs dem, samt i givet fald til tilsvarende strækninger, som der er indgået aftale om.

Følgende elementer er vigtige:

| — | driftsforhold (sporskifter, ensrettet trafik osv.) |
| --- | --- |

—

driftsforhold (sporskifter, ensrettet trafik osv.)

| — | identifikation af de spor, der kan anvendes til den pågældende trafiktype |
| --- | --- |

—

identifikation af de spor, der kan anvendes til den pågældende trafiktype

| — | driftssystem |
| --- | --- |

—

driftssystem

| — | bloksystemet og de regler, der gælder for det |
| --- | --- |

—

bloksystemet og de regler, der gælder for det

| — | navn og beliggenhed på samt identifikation på afstand af banegårde og blokposter, så kørslen kan tilpasses herefter |
| --- | --- |

—

navn og beliggenhed på samt identifikation på afstand af banegårde og blokposter, så kørslen kan tilpasses herefter

| — | signaler, der angiver overgangen mellem forskellige drifts- og strømsystemer |
| --- | --- |

—

signaler, der angiver overgangen mellem forskellige drifts- og strømsystemer

| — | hastighedsgrænser for de forskellige kategorier af tog, som lokomotivføreren fremfører |
| --- | --- |

—

hastighedsgrænser for de forskellige kategorier af tog, som lokomotivføreren fremfører

| — | de topografiske strækningsprofiler |
| --- | --- |

—

de topografiske strækningsprofiler

| — | særlige opbremsningsforhold, f.eks. på strækninger med stærke hældninger |
| --- | --- |

—

særlige opbremsningsforhold, f.eks. på strækninger med stærke hældninger

| — | særlige driftsforhold: særlige signaler, skilte, afgangsvilkår m.v. |
| --- | --- |

—

særlige driftsforhold: særlige signaler, skilte, afgangsvilkår m.v.

4.   Sikkerhedsregler

Lokomotivføreren skal være i stand til:

| — | først at sætte toget i bevægelse, når alle reglementets betingelser er opfyldt (køreplan, ordre eller signal til afgang, i givet fald omstilling af signal osv.) |
| --- | --- |

—

først at sætte toget i bevægelse, når alle reglementets betingelser er opfyldt (køreplan, ordre eller signal til afgang, i givet fald omstilling af signal osv.)

| — | at iagttage signalerne (på strækningen eller i kabinen), afkode dem uden tøven eller fejl og handle som foreskrevet |
| --- | --- |

—

at iagttage signalerne (på strækningen eller i kabinen), afkode dem uden tøven eller fejl og handle som foreskrevet

| — | at køre sikkert i overensstemmelse med de særlige driftsformer: særlige kørselstyper efter ordre, midlertidige hastighedsbegrænsninger, kørsel mod sædvanlig retning, tilladelse til at køre frem, når signal viser 'fare', rangering, vending, kørsel gennem sporarbejder osv. |
| --- | --- |

—

at køre sikkert i overensstemmelse med de særlige driftsformer: særlige kørselstyper efter ordre, midlertidige hastighedsbegrænsninger, kørsel mod sædvanlig retning, tilladelse til at køre frem, når signal viser 'fare', rangering, vending, kørsel gennem sporarbejder osv.

| — | at stoppe efter køreplanen eller ekstraordinært efter ordre og eventuelt at betjene passagererne under disse stop, bl.a. ved at åbne og lukke dørene. |
| --- | --- |

—

at stoppe efter køreplanen eller ekstraordinært efter ordre og eventuelt at betjene passagererne under disse stop, bl.a. ved at åbne og lukke dørene.

5.   Fremførsel af toget

Lokomotivføreren skal kunne:

| — | bestemme sin position på den strækning, han kører på, til enhver tid |
| --- | --- |

—

bestemme sin position på den strækning, han kører på, til enhver tid

| — | benytte bremsen til at nedsætte farten og standse toget under hensyntagen til det rullende materiel og anlæggene |
| --- | --- |

—

benytte bremsen til at nedsætte farten og standse toget under hensyntagen til det rullende materiel og anlæggene

| — | at tilpasse togkørslen efter køreplanen og eventuelle anvisninger om energibesparelse under hensyntagen til trækkraftenhedens, togets, strækningens og miljøets egenskaber. |
| --- | --- |

—

at tilpasse togkørslen efter køreplanen og eventuelle anvisninger om energibesparelse under hensyntagen til trækkraftenhedens, togets, strækningens og miljøets egenskaber.

6.   Uregelmæssigheder

Lokomotivføreren skal kunne:

| — | have opmærksomheden rettet mod usædvanlige begivenheder på infrastrukturen og i omgivelserne i den udstrækning, kørslen af toget tillader det: signaler, spor, energiforsyning, niveauskæringer, sporomgivelser anden trafik |
| --- | --- |

—

have opmærksomheden rettet mod usædvanlige begivenheder på infrastrukturen og i omgivelserne i den udstrækning, kørslen af toget tillader det: signaler, spor, energiforsyning, niveauskæringer, sporomgivelser anden trafik

| — | have opmærksomheden rettet mod usædvanlige tildragelser af betydning for fremførslen af toget |
| --- | --- |

—

have opmærksomheden rettet mod usædvanlige tildragelser af betydning for fremførslen af toget

| — | bedømme afstanden til hindringer |
| --- | --- |

—

bedømme afstanden til hindringer

| — | underrette infrastrukturforvalteren hurtigst muligt om, hvilke uregelmæssigheder han har iagttaget og hvor, og sikre sig, at modtageren har forstået beskeden |
| --- | --- |

—

underrette infrastrukturforvalteren hurtigst muligt om, hvilke uregelmæssigheder han har iagttaget og hvor, og sikre sig, at modtageren har forstået beskeden

| — | varetage trafikkens og personerne sikkerhed eller sørge for at den bliver varetaget, hver gang det er nødvendigt. |
| --- | --- |

—

varetage trafikkens og personerne sikkerhed eller sørge for at den bliver varetaget, hver gang det er nødvendigt.

7.   Driftshændelser og –ulykker, brande og ulykker med personskade

Lokomotivføreren skal kunne:

| — | træffe sikrings- og alarmdispositioner ved ulykker med personskade |
| --- | --- |

—

træffe sikrings- og alarmdispositioner ved ulykker med personskade

| — | afgøre, hvor toget bør standses efter en brand, og om nødvendigt lette evakueringen af passagererne |
| --- | --- |

—

afgøre, hvor toget bør standses efter en brand, og om nødvendigt lette evakueringen af passagererne

| — | give de nødvendige oplysninger om branden så hurtigt som muligt, hvis han ikke selv kan slukke den |
| --- | --- |

—

give de nødvendige oplysninger om branden så hurtigt som muligt, hvis han ikke selv kan slukke den

| — | afgøre, om materiellet kan køre videre efter en hændelse, og under hvilke betingelser |
| --- | --- |

—

afgøre, om materiellet kan køre videre efter en hændelse, og under hvilke betingelser

| — | oplyse infrastrukturforvalteren om, hvilke disse betingelser er, så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

—

oplyse infrastrukturforvalteren om, hvilke disse betingelser er, så hurtigt som muligt.

P6_TA(2005)0356

Internationale jernbanepassagerer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om internationale jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0143) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0143) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, stk. 1 (C6-0003/2004), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, stk. 1 (C6-0003/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0123/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0123/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0049

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 28. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Inden for rammerne af den fælles transportpolitik er det vigtigt at sikre jernbanetjenesternes kvalitet og
  jernbanepassagerernes
  rettigheder og at forbedre kvaliteten og effektiviteten af
  personbefordringen
  med jernbane for at øge jernbanetransportens andel i forhold til andre transportformer. |
| --- | --- |

(1)

Inden for rammerne af den fælles transportpolitik er det vigtigt at sikre jernbanetjenesternes kvalitet og
  jernbanepassagerernes
  rettigheder og at forbedre kvaliteten og effektiviteten af
  personbefordringen
  med jernbane for at øge jernbanetransportens andel i forhold til andre transportformer.

| (2) | Strategien for forbrugerpolitikken 2002-2006 (4) har til formål at skabe et højt forbrugerbeskyttelsesniveau og at inddrage forbrugerbeskyttelseshensyn i transportpolitikken, som fastsat i traktatens artikel 153, stk. 2. |
| --- | --- |

(2)

Strategien for forbrugerpolitikken 2002-2006 (4) har til formål at skabe et højt forbrugerbeskyttelsesniveau og at inddrage forbrugerbeskyttelseshensyn i transportpolitikken, som fastsat i traktatens artikel 153, stk. 2.

| (3) | Den gældende konvention om internationale jernbanebefordringer (COTIF) af 9. maj 1980 indeholder fælles regler for kontrakten om international befordring af passagerer og bagage med jernbane (CIV — Bilag A til konventionen). COTIF-konventionen blev ændret ved Vilnius-protokollen af 3. juni 1999. Fællesskabet vil kunne tiltræde COTIF-konventionen, så snart Vilnius-protokollen er trådt i kraft. I denne forordning bør der tages hensyn til de bestemmelser, der allerede forefindes i CIV. Anvendelsesområdet bør dog udvides på en sådan måde, at det ikke kun er rejsende under international befordring, men også rejsende under national befordring, der er beskyttet. Af hensyn til retssikkerheden er det absolut nødvendigt at give afkald på, at bestemmelser, der allerede er indeholdt i CIV, overtages ordret i denne forordning. |
| --- | --- |

(3)

Den gældende konvention om internationale jernbanebefordringer (COTIF) af 9. maj 1980 indeholder fælles regler for kontrakten om international befordring af passagerer og bagage med jernbane (CIV — Bilag A til konventionen). COTIF-konventionen blev ændret ved Vilnius-protokollen af 3. juni 1999. Fællesskabet vil kunne tiltræde COTIF-konventionen, så snart Vilnius-protokollen er trådt i kraft. I denne forordning bør der tages hensyn til de bestemmelser, der allerede forefindes i CIV. Anvendelsesområdet bør dog udvides på en sådan måde, at det ikke kun er rejsende under international befordring, men også rejsende under national befordring, der er beskyttet. Af hensyn til retssikkerheden er det absolut nødvendigt at give afkald på, at bestemmelser, der allerede er indeholdt i CIV, overtages ordret i denne forordning.

| (4) | Det hører til brugerrettighederne i forbindelse med jernbanebefordring at få oplysninger om trafikforbindelserne før, under og efter rejsen. |
| --- | --- |

(4)

Det hører til brugerrettighederne i forbindelse med jernbanebefordring at få oplysninger om trafikforbindelserne før, under og efter rejsen.

| (5) | Jernbanepassageren er den svage part i transportkontrakten, og passagerens rettigheder må derfor beskyttes. |
| --- | --- |

(5)

Jernbanepassageren er den svage part i transportkontrakten, og passagerens rettigheder må derfor beskyttes.

| (6) | Edb-systemer, der benyttes til salg af togbilletter, kan, hvis de benyttes rigtigt, give jernbanepassagererne en vigtig og nyttig service. Derfor må adgang på lige vilkår til sådanne systemer gøres lettere. |
| --- | --- |

(6)

Edb-systemer, der benyttes til salg af togbilletter, kan, hvis de benyttes rigtigt, give jernbanepassagererne en vigtig og nyttig service. Derfor må adgang på lige vilkår til sådanne systemer gøres lettere.

| (7) | Jernbanevirksomhederne bør samarbejde om at gøre overførslen fra et net til et andet og fra en operatør til en anden lettere og gennem dette samarbejde

  fremme, at

  jernbanepassagererne

  kan erhverve
  gennemgående billetter. |
| --- | --- |

(7)

Jernbanevirksomhederne bør samarbejde om at gøre overførslen fra et net til et andet og fra en operatør til en anden lettere og gennem dette samarbejde

  fremme, at

  jernbanepassagererne

  kan erhverve
  gennemgående billetter.

| (8) | For at sikre, at
  jernbanepassagererne
  kan få gavn af denne forordnings bestemmelser, bør der være samarbejde mellem de jernbanevirksomheder, som tilbyder passagerbefordring. Dette samarbejde bør uden forskel stå åbent for alle jernbanevirksomheder, der beskæftiger sig med passagerbefordring. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre, at
  jernbanepassagererne
  kan få gavn af denne forordnings bestemmelser, bør der være samarbejde mellem de jernbanevirksomheder, som tilbyder passagerbefordring. Dette samarbejde bør uden forskel stå åbent for alle jernbanevirksomheder, der beskæftiger sig med passagerbefordring.

| (9) | Personbefordring med jernbane bør være til gavn for alle borgere.
  Alle passagerer, herunder passagerer med et handicap og andre
  bevægelseshæmmede
  passagerer, har ret til
  samme mulighed for at rejse med jernbane som alle andre
  uden forskelsbehandling
  . |
| --- | --- |

(9)

Personbefordring med jernbane bør være til gavn for alle borgere.
  Alle passagerer, herunder passagerer med et handicap og andre
  bevægelseshæmmede
  passagerer, har ret til
  samme mulighed for at rejse med jernbane som alle andre
  uden forskelsbehandling
  .

| (10) | Jernbanevirksomheder og stationsledere bør til enhver tid tage højde for mulige problemer for bevægelseshæmmede for at sikre, at der ved anskaffelse af nyt rullende materiel og ombygning af stationer sker en systematisk forbedring af oplysnings- og hjælpefaciliteterne og af den samlede adgang til jernbanenettet. |
| --- | --- |

(10)

Jernbanevirksomheder og stationsledere bør til enhver tid tage højde for mulige problemer for bevægelseshæmmede for at sikre, at der ved anskaffelse af nyt rullende materiel og ombygning af stationer sker en systematisk forbedring af oplysnings- og hjælpefaciliteterne og af den samlede adgang til jernbanenettet.

| (11) | En ordning med ubegrænset erstatningsansvar i tilfælde af passagerers død eller tilskadekomst er rimelig inden for et sikkert og moderne jernbanetransportsystem. |
| --- | --- |

(11)

En ordning med ubegrænset erstatningsansvar i tilfælde af passagerers død eller tilskadekomst er rimelig inden for et sikkert og moderne jernbanetransportsystem.

| (12) | Indførelse af grænser for erstatning ved tab eller beskadigelse af bagage eller ved tab, som skyldes forsinkelser, herunder forsinkelser, som medfører, at en tilslutningsforbindelse ikke har kunnet opnås, eller aflysninger af togforbindelser, vil skabe større klarhed og give
  markedet
  for passagerbefordring med jernbane incitamenter, som vil gavne passagererne. |
| --- | --- |

(12)

Indførelse af grænser for erstatning ved tab eller beskadigelse af bagage eller ved tab, som skyldes forsinkelser, herunder forsinkelser, som medfører, at en tilslutningsforbindelse ikke har kunnet opnås, eller aflysninger af togforbindelser, vil skabe større klarhed og give
  markedet
  for passagerbefordring med jernbane incitamenter, som vil gavne passagererne.

| (13) | Det er ønskeligt at afhjælpe ulykkesofrenes og deres pårørendes øjeblikkelige økonomiske behov i tidsrummet umiddelbart efter ulykken. |
| --- | --- |

(13)

Det er ønskeligt at afhjælpe ulykkesofrenes og deres pårørendes øjeblikkelige økonomiske behov i tidsrummet umiddelbart efter ulykken.

| (14) | Det er vigtigt, at denne forordnings bestemmelser også gælder, når passagerbefordringen som led i jernbanerejsen eller på grund af midlertidige ændringer foregår med andre transportmidler, ikke mindst ad søvejen eller ad indre vandveje. At jernbanevirksomheden har det overordnede ansvar, er i overensstemmelse med internationale konventioner, navnlig artikel 1, stk. 3, i CIV, Vilnius-protokollen samt artikel 2, stk. 2, i Athen-konventionen fra 2002 om søtransport af passagerer og gods. |
| --- | --- |

(14)

Det er vigtigt, at denne forordnings bestemmelser også gælder, når passagerbefordringen som led i jernbanerejsen eller på grund af midlertidige ændringer foregår med andre transportmidler, ikke mindst ad søvejen eller ad indre vandveje. At jernbanevirksomheden har det overordnede ansvar, er i overensstemmelse med internationale konventioner, navnlig artikel 1, stk. 3, i CIV, Vilnius-protokollen samt artikel 2, stk. 2, i Athen-konventionen fra 2002 om søtransport af passagerer og gods.

| (15) | Hvis en rejse udføres af flere på hinanden følgende jernbanevirksomheder, bør passageren kunne rejse erstatningskrav mod en hvilken som helst af de jernbanevirksomheder, som medvirker til transporten. |
| --- | --- |

(15)

Hvis en rejse udføres af flere på hinanden følgende jernbanevirksomheder, bør passageren kunne rejse erstatningskrav mod en hvilken som helst af de jernbanevirksomheder, som medvirker til transporten.

| (16) | Markedet for personbefordring med jernbane har en interesse i, at der er et højt sikkerhedsniveau både på jernbanestationerne og i togene. |
| --- | --- |

(16)

Markedet for personbefordring med jernbane har en interesse i, at der er et højt sikkerhedsniveau både på jernbanestationerne og i togene.

| (17) | Af hensyn til såvel de medrejsende som jernbanevirksomheden skal passagererne overholde visse regler for god opførsel. |
| --- | --- |

(17)

Af hensyn til såvel de medrejsende som jernbanevirksomheden skal passagererne overholde visse regler for god opførsel.

| (18) | Denne forordnings virkninger bør tages op til fornyet undersøgelse, ikke mindst i lyset af inflationen og konkurrenceudviklingen på de relevante markeder for personbefordring med jernbane. |
| --- | --- |

(18)

Denne forordnings virkninger bør tages op til fornyet undersøgelse, ikke mindst i lyset af inflationen og konkurrenceudviklingen på de relevante markeder for personbefordring med jernbane.

| (19) | Denne forordning bør ikke berøre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5). |
| --- | --- |

(19)

Denne forordning bør ikke berøre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5).

| (20) | Medlemsstaterne bør fastsætte sanktioner for overtrædelse af denne forordnings bestemmelser. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterne bør fastsætte sanktioner for overtrædelse af denne forordnings bestemmelser.

| (21) | Målene for denne forordning, nemlig udvikling af Fællesskabets jernbaner og indførelse af passagerrettigheder i
  jernbanetrafikken
  , kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af
  medlemsstaterne og
  kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(21)

Målene for denne forordning, nemlig udvikling af Fællesskabets jernbaner og indførelse af passagerrettigheder i
  jernbanetrafikken
  , kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af
  medlemsstaterne og
  kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (22) | Gennemførelsesforanstaltningerne til denne forordning, bør træffes i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6) — |
| --- | --- |

(22)

Gennemførelsesforanstaltningerne til denne forordning, bør træffes i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.
     
  Ved denne forordning gennemføres visse bestemmelser i konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF) og der fastlægges en række supplerende bestemmelser.

2.   Denne forordning fastsætter
  alle
  jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser.

Offentlige tjenestekontrakter skal også sikre det beskyttelsesniveau, der er fastlagt i denne forordning. Medlemsstaterne kan fastlægge yderligere rettigheder i national lovgivning eller i offentlige tjenestekontrakter. I en periode på fem år efter denne forordnings ikrafttræden kan medlemsstaterne anmode om undtagelser fra denne bestemmelse. Når Kommissionen vedtager sin afgørelse om en sådan undtagelse, tager den hensyn til situationen og udviklingen på jernbanemarkedet i de berørte medlemsstater.

3.   
  Hvis
  Fællesskabet har indgået en aftale om jernbanetransport med et tredjeland, gælder denne forordning også for internationale rejser til, fra og gennem det pågældende
  land
  .

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »jernbanevirksomhed«: enhver offentlig eller privat virksomhed, hvis
  aktivitet
  er
  regelmæssig
  passagerbefordring med jernbane og indebærer levering af trækkraft, som er godkendt efter Fællesskabets gældende lovgivning |
| --- | --- |

1)

»jernbanevirksomhed«: enhver offentlig eller privat virksomhed, hvis
  aktivitet
  er
  regelmæssig
  passagerbefordring med jernbane og indebærer levering af trækkraft, som er godkendt efter Fællesskabets gældende lovgivning

| 2) | »infrastrukturforvalter«: ethvert organ eller foretagende med særligt ansvar for at oprette og vedligeholde jernbaneinfrastruktur eller dele deraf i overensstemmelse med definitionen i artikel 3 i Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner
   (7), hvilket også kan omfatte forvaltning af infrastrukturens kontrol- og sikkerhedssystemer. Infrastrukturforvalterens opgaver på et jernbanenet eller dele af et jernbanenet kan fordeles på forskellige organer eller foretagender |
| --- | --- |

2)

»infrastrukturforvalter«: ethvert organ eller foretagende med særligt ansvar for at oprette og vedligeholde jernbaneinfrastruktur eller dele deraf i overensstemmelse med definitionen i artikel 3 i Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner
   (7), hvilket også kan omfatte forvaltning af infrastrukturens kontrol- og sikkerhedssystemer. Infrastrukturforvalterens opgaver på et jernbanenet eller dele af et jernbanenet kan fordeles på forskellige organer eller foretagender

| 3) | »tildelingsorgan«: foretagende, som er ansvarligt for tildeling af infrastrukturkapacitet |
| --- | --- |

3)

»tildelingsorgan«: foretagende, som er ansvarligt for tildeling af infrastrukturkapacitet

| 4) | »opkrævningsorgan«: foretagende, som er ansvarligt for opkrævning af afgift for brugen af jernbaneinfrastrukturkapacitet |
| --- | --- |

4)

»opkrævningsorgan«: foretagende, som er ansvarligt for opkrævning af afgift for brugen af jernbaneinfrastrukturkapacitet

| 5) | »rejsearrangør«: rejsebureau eller formidler, dog ikke en jernbanevirksomhed, i henhold til artikel 2, stk. 2 og 3, i Rådets direktiv 90/314/EØF af 13. juni 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure (8) |
| --- | --- |

5)

»rejsearrangør«: rejsebureau eller formidler, dog ikke en jernbanevirksomhed, i henhold til artikel 2, stk. 2 og 3, i Rådets direktiv 90/314/EØF af 13. juni 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure (8)

| 6) | »central jernbanestation«: jernbanestation,
  der på grund af transportvolumen, international karakter og/eller geografisk placering udpeges som sådan af den berørte medlemsstat |
| --- | --- |

6)

»central jernbanestation«: jernbanestation,
  der på grund af transportvolumen, international karakter og/eller geografisk placering udpeges som sådan af den berørte medlemsstat

| 7) | »stationsleder«: forvaltningsenhed, der i en medlemsstat er ansvarlig for forvaltningen og/eller vedligeholdelsen af jernbanestationer |
| --- | --- |

7)

»stationsleder«: forvaltningsenhed, der i en medlemsstat er ansvarlig for forvaltningen og/eller vedligeholdelsen af jernbanestationer

| 8) | »transportkontrakt«: kontrakt mellem en jernbanevirksomhed og/eller et rejsebureau på den ene side og en passager på den anden om udførelse af en eller flere rejser og eventuelt en eller flere reservationer, uanset hvilken jernbanevirksomhed eller hvilket andet transportselskab transporten udføres af og/eller gives i underentreprise til af den jernbanevirksomhed og/eller det rejsebureau, som indgår kontrakten |
| --- | --- |

8)

»transportkontrakt«: kontrakt mellem en jernbanevirksomhed og/eller et rejsebureau på den ene side og en passager på den anden om udførelse af en eller flere rejser og eventuelt en eller flere reservationer, uanset hvilken jernbanevirksomhed eller hvilket andet transportselskab transporten udføres af og/eller gives i underentreprise til af den jernbanevirksomhed og/eller det rejsebureau, som indgår kontrakten

| 9) | »billet«: gyldigt dokument, der tjener som bevis på indgåelse af en transportkontrakt og giver ret til transport, eller et tilsvarende bevis i papirløs form, herunder elektronisk, som er udstedt eller godkendt af jernbanevirksomheden |
| --- | --- |

9)

»billet«: gyldigt dokument, der tjener som bevis på indgåelse af en transportkontrakt og giver ret til transport, eller et tilsvarende bevis i papirløs form, herunder elektronisk, som er udstedt eller godkendt af jernbanevirksomheden

| 10) | »periodekort«: befordringskontrakt, som tillader indehaveren i en given periode at rejse regelmæssigt på en given strækning |
| --- | --- |

10)

»periodekort«: befordringskontrakt, som tillader indehaveren i en given periode at rejse regelmæssigt på en given strækning

| 11) | »reservation«:
  en kontrakt mellem passager og jernbanevirksomhed, på grundlag af hvilken passageren får udstedt og udleveret en billet eller anden rejsehjemmel |
| --- | --- |

11)

»reservation«:
  en kontrakt mellem passager og jernbanevirksomhed, på grundlag af hvilken passageren får udstedt og udleveret en billet eller anden rejsehjemmel

| 12) | »gennemgående billet«: en eller flere billetter, som udgør den transportkontrakt, der kræves for at foretage en international rejse fra afrejsestedet til bestemmelsesstedet under brug af en række forskellige forbindelser og/eller jernbanevirksomheder |
| --- | --- |

12)

»gennemgående billet«: en eller flere billetter, som udgør den transportkontrakt, der kræves for at foretage en international rejse fra afrejsestedet til bestemmelsesstedet under brug af en række forskellige forbindelser og/eller jernbanevirksomheder

| 13) | »international rejse«: personbefordring med jernbane, hvorved mindst en af Fællesskabets indre grænser krydses, og som kan foretages med en international forbindelse og/eller, for den indenlandske dels vedkommende, med en national forbindelse |
| --- | --- |

13)

»international rejse«: personbefordring med jernbane, hvorved mindst en af Fællesskabets indre grænser krydses, og som kan foretages med en international forbindelse og/eller, for den indenlandske dels vedkommende, med en national forbindelse

| 14) | »international tjeneste«: international personbefordring med jernbane, hvorved toget krydser mindst en af Fællesskabets indre grænser; togstammer kan kobles sammen og/eller adskilles, og de forskellige sektioner kan have forskellige udgangs- og
  bestemmelsesstationer |
| --- | --- |

14)

»international tjeneste«: international personbefordring med jernbane, hvorved toget krydser mindst en af Fællesskabets indre grænser; togstammer kan kobles sammen og/eller adskilles, og de forskellige sektioner kan have forskellige udgangs- og
  bestemmelsesstationer

| 15) | »forsinkelse«
  : forskellen mellem
  det ankomsttidspunkt
  , der er angivet i
  tjenestekøreplanen og det faktiske ankomsttidspunkt; ændringer af tjenestekøreplanen, der er meddelt passagererne mindst 48 timer forud, betragtes ikke som forsinkelser |
| --- | --- |

15)

»forsinkelse«
  : forskellen mellem
  det ankomsttidspunkt
  , der er angivet i
  tjenestekøreplanen og det faktiske ankomsttidspunkt; ændringer af tjenestekøreplanen, der er meddelt passagererne mindst 48 timer forud, betragtes ikke som forsinkelser

| 16) | »aflysning«: annullering af en
  regelmæssig togforbindelse, med undtagelse af forbindelser, hvis aflysning er meddelt passagererne mindst 48 timer forinden |
| --- | --- |

16)

»aflysning«: annullering af en
  regelmæssig togforbindelse, med undtagelse af forbindelser, hvis aflysning er meddelt passagererne mindst 48 timer forinden

| 17) | »edb-informations-
  og edb-reservationssystem til jernbanetransport (CRST)«: et elektronisk system, som indeholder oplysninger om al passagerbefordring, som tilbydes af jernbanevirksomhederne; oplysningerne i CRST om passagerbefordring omfatter oplysninger om:






  a) | tabeller og køreplaner for passagerbefordring |
| --- | --- | --- |

17)

»edb-informations-
  og edb-reservationssystem til jernbanetransport (CRST)«: et elektronisk system, som indeholder oplysninger om al passagerbefordring, som tilbydes af jernbanevirksomhederne; oplysningerne i CRST om passagerbefordring omfatter oplysninger om:

a)

tabeller og køreplaner for passagerbefordring

| b) | ledige pladser på persontog |
| --- | --- |

b)

ledige pladser på persontog

| c) | billetpriser og særlige betingelser |
| --- | --- |

c)

billetpriser og særlige betingelser

| d) | togenes tilgængelighed for bevægelseshæmmede personer |
| --- | --- |

d)

togenes tilgængelighed for bevægelseshæmmede personer

| e) | faciliteter, hvorigennem der kan foretages reservationer eller udstedes billetter, i det omfang disse faciliteter eller nogle af dem gøres tilgængelige for abonnenter |
| --- | --- |

e)

faciliteter, hvorigennem der kan foretages reservationer eller udstedes billetter, i det omfang disse faciliteter eller nogle af dem gøres tilgængelige for abonnenter

| 18) | »systemleverandør«: et foretagende og dets datterselskaber, som har ansvaret for driften eller afsætningen af edb-informations- og edb-reservationssystemer til jernbanetransport
  . Jernbanevirksomheder, der baserer deres salg på edb-informations- og reservationssystemer, er ikke systemleverandører efter denne definition |
| --- | --- |

18)

»systemleverandør«: et foretagende og dets datterselskaber, som har ansvaret for driften eller afsætningen af edb-informations- og edb-reservationssystemer til jernbanetransport
  . Jernbanevirksomheder, der baserer deres salg på edb-informations- og reservationssystemer, er ikke systemleverandører efter denne definition

| 19) | »bevægelseshæmmet person«: person, hvis evne til at klare sig selv, orienteringsevne, kommunikationsevne eller bevægelsesevne er nedsat på grund af en fysisk, sensorisk eller motorisk defekt, åndelig svækkelse, alder, sygdom eller andre former for invaliditet, og som under brugen af transportmidler kræver særlig opmærksomhed og tilpasning af den betjening, der ydes alle passagerer |
| --- | --- |

19)

»bevægelseshæmmet person«: person, hvis evne til at klare sig selv, orienteringsevne, kommunikationsevne eller bevægelsesevne er nedsat på grund af en fysisk, sensorisk eller motorisk defekt, åndelig svækkelse, alder, sygdom eller andre former for invaliditet, og som under brugen af transportmidler kræver særlig opmærksomhed og tilpasning af den betjening, der ydes alle passagerer

| 20) | »flere på hinanden følgende jernbanevirksomheder«: jernbanevirksomheder, der hver især udfører en del af en international befordring |
| --- | --- |

20)

»flere på hinanden følgende jernbanevirksomheder«: jernbanevirksomheder, der hver især udfører en del af en international befordring

| 21) | »stedfortrædende jernbanevirksomhed«: jernbanevirksomhed, som ikke har indgået kontrakt med passageren, men til hvilken jernbanevirksomheden har overladt at udføre transporten helt eller delvis |
| --- | --- |

21)

»stedfortrædende jernbanevirksomhed«: jernbanevirksomhed, som ikke har indgået kontrakt med passageren, men til hvilken jernbanevirksomheden har overladt at udføre transporten helt eller delvis

| 22) | »CIV«: Fælles regler for kontrakten om international befordring af passagerer og bagage med jernbane, som ændret ved Vilnius-protokollen, bilag A til COTIF-konventionen. |
| --- | --- |

22)

»CIV«: Fælles regler for kontrakten om international befordring af passagerer og bagage med jernbane, som ændret ved Vilnius-protokollen, bilag A til COTIF-konventionen.

KAPITEL II

OPLYSNINGER OG BILLETTER

Artikel 3

Rejseoplysninger

Jernbanevirksomheder og/eller rejsearrangører skal
  efter anmodning
  give passagererne de oplysninger, der er angivet i bilag I
  , om de tjenester, de tilbyder
  .

Oplysningerne skal foreligge i tilgængelig og forståelig
  form
  og skal gives vederlagsfrit
  .
  Også høre- og synshæmmedes behov skal tilgodeses.

Jernbanevirksomheder og rejsearrangører er ansvarlige for rigtigheden af de oplysninger, som de i trykt eller elektronisk form giver om de tjenester, de tilbyder.

Artikel 4

Transportkontrakt og billetter

1.   Jernbanevirksomheden eller -virksomhederne påtager sig ved transportkontrakten at transportere passageren og dennes håndbagage og øvrige bagage til bestemmelsesstedet.
  Virksomhederne skal transportere passagerens cykel i alle tog, herunder internationale tog og højhastighedstog, eventuelt mod betaling.
  Kontrakten bekræftes ved udstedelse af en eller flere billetter til passageren. Billetterne betragtes som umiddelbart bevis på, at kontrakten er blevet indgået.
  For transportkontrakter gælder artikel 6 og 7 i CIV.

2.   
  Uanset stk. 1 udsteder jernbanevirksomhederne
  billetter, der som mindstemål indeholder de oplysninger, der er angivet i
  bilag II
  .

Artikel 5

Adgang til rejseinformationssystemer

1.   Stk. 2-7 i det følgende gælder med forbehold af Rådets forordning (EØF) nr. 2299/89 af 24. juli 1989 om en adfærdskodeks for edb-reservationssystemer (9), særlig artikel 21, litra b).

2.   En
  systemleverandør skal
  tillade alle jernbanevirksomheder, der anmoder om det, at deltage
  i distributionsfaciliteterne
  på lige og ikke-diskriminerende vilkår inden for rammerne af systemets kapacitet, idet der dog tages forbehold for tekniske vanskeligheder, som systemleverandøren ikke er herre over.

3.   Systemleverandøren må ikke:

| a) | knytte urimelige betingelser til en kontrakt med en deltagende jernbanevirksomhed |
| --- | --- |

a)

knytte urimelige betingelser til en kontrakt med en deltagende jernbanevirksomhed

| b) | kræve opfyldelse af supplerende betingelser, der på grund af deres art eller efter almindelig handelsskik ikke har nogen forbindelse med deltagelse i informationssystemet, og skal stille samme betingelser for samme tjenesteydelser. |
| --- | --- |

b)

kræve opfyldelse af supplerende betingelser, der på grund af deres art eller efter almindelig handelsskik ikke har nogen forbindelse med deltagelse i informationssystemet, og skal stille samme betingelser for samme tjenesteydelser.

4.   Systemleverandøren må ikke gøre deltagelse i informationssystemet betinget af, at en deltagende jernbanevirksomhed ikke samtidig deltager i et andet system.

5.   En deltagende jernbanevirksomhed har ret til uden sanktion at opsige sin kontrakt med systemleverandøren med mindst seks måneders varsel og ophør tidligst ved udgangen af det første år.

6.   Indlæsnings- og behandlingsfaciliteter, som stilles til rådighed af systemleverandøren, skal tilbydes alle deltagende jernbanevirksomheder uden forskel.

7.   Hvis systemleverandøren forbedrer distributionsfaciliteterne eller det udstyr, der benyttes til at levere dem, skal forbedringerne, inden for de givne tekniske rammer, tilbydes alle deltagende jernbanevirksomheder på samme vilkår og betingelser.

Artikel 6

Billetter, gennemgående billetter og
  reservationer

1.   
  Uden
  at dette berører bestemmelserne i traktatens artikel 81, 82 og 86, samarbejder jernbanevirksomhederne om at tilbyde passagererne gennemgående billetter til internationale rejser. Samarbejdet skal være åbent for alle jernbanevirksomheder uden forskel. Betaling for tjenester i forbindelse med udstedelse af billetter skal stå i forhold til omkostningerne. Jernbanevirksomhederne anmelder samarbejdsaftalerne til Kommissionen et år efter denne forordnings ikrafttræden.

2.   
  Billetter skal
  som mindstemål distribueres til passagererne gennem følgende salgssteder:

| a) | billetkontorer og, hvis sådanne forefindes,
  tilgængelige
  billetautomater på alle vigtige jernbanestationer, eller |
| --- | --- |

a)

billetkontorer og, hvis sådanne forefindes,
  tilgængelige
  billetautomater på alle vigtige jernbanestationer, eller

| b) | telefon/
  tilgængelige internethjemmesider
  eller anden almindeligt tilgængelig informationsteknologi uden ekstra udgifter for brug af denne distributionskanal. |
| --- | --- |

b)

telefon/
  tilgængelige internethjemmesider
  eller anden almindeligt tilgængelig informationsteknologi uden ekstra udgifter for brug af denne distributionskanal.

3.
     
  Billetter udstedt inden for rammerne af offentlige servicekontrakter skal som mindstemål distribueres gennem følgende salgssteder:

| a) | billetkontorer og, hvis sådanne forefindes, tilgængelige billetautomater på alle vigtige jernbanestationer, og |
| --- | --- |

a)

billetkontorer og, hvis sådanne forefindes, tilgængelige billetautomater på alle vigtige jernbanestationer, og

| b) | telefon/tilgængelige internethjemmesider eller anden almindeligt tilgængelig informationsteknologi uden ekstra udgifter for brug af denne distributionskanal. |
| --- | --- |

b)

telefon/tilgængelige internethjemmesider eller anden almindeligt tilgængelig informationsteknologi uden ekstra udgifter for brug af denne distributionskanal.

4.
     
  Er der intet billetkontor og ingen billetautomat på afgangsstationen, skal passagererne som mindstemål på stationen informeres om:

| a) | muligheden for at købe billet pr. telefon, over internettet eller i toget samt om procedurerne i denne forbindelse |
| --- | --- |

a)

muligheden for at købe billet pr. telefon, over internettet eller i toget samt om procedurerne i denne forbindelse

| b) | den nærmeste større station eller det nærmeste sted, hvor der findes billetkontor og/eller billetautomat. |
| --- | --- |

b)

den nærmeste større station eller det nærmeste sted, hvor der findes billetkontor og/eller billetautomat.

5.   
  Medmindre adgangen til toget eller til terminalen af sikkerhedshensyn, af hensyn til politikken for bekæmpelse af svig eller som følge af obligatorisk pladsreservation er begrænset til indehavere af gyldig rejsehjemmel skal jernbanevirksomhederne
  give de rejsende mulighed for at købe
  billetter i
  toget
  , navnlig hvis de rejsende har været ude af stand til at købe billet på afgangsstationen af en af følgende årsager:

| a) | billetkontoret var lukket |
| --- | --- |

a)

billetkontoret var lukket

| b) | billetautomaten var defekt |
| --- | --- |

b)

billetautomaten var defekt

| c) | der var hverken billetkontor eller billetautomat på afgangsstationen |
| --- | --- |

c)

der var hverken billetkontor eller billetautomat på afgangsstationen

| d) | der var intet tilgængeligt billetkontor og ingen tilgængelig billetautomat for bevægelseshæmmede personer. |
| --- | --- |

d)

der var intet tilgængeligt billetkontor og ingen tilgængelig billetautomat for bevægelseshæmmede personer.

Passageren informerer straks det kompetente togpersonale herom.

Artikel 7

Tekniske specifikationer for interoperabilitet

1.
     
  For at give passagererne mulighed for at indhente oplysninger som omtalt i artikel 3 og jernbanevirksomhederne mulighed for at udstede billetter som omtalt i artikel 4 og gennemgående billetter og reservationer som omtalt i artikel 6 finder stk. 2-4 nedenfor anvendelse.

2.
     
  De tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI), der er omtalt i kapitel II og bilag II, punkt 2.5, litra a, (telematikanvendelser i persontrafikken) i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog

   (10)

  finder i forbindelse med denne forordning anvendelse på alle tjenester, der udbydes af jernbanevirksomheder, herunder også højhastighedstjenester.

3.
     
  Et år efter vedtagelsen af denne forordning vedtager Kommissionen på forslag af Det Europæiske Jernbaneagentur TSI'er for telematikanvendelser i persontrafikken. TSI skal give mulighed for at tilvejebringe oplysninger efter bilag I.

4.
     
  Jernbanevirksomhederne tilpasser deres edb-informations- og reservationssystemer til de krav, der er anført i TSI, seneste et år efter Kommissionens vedtagelse af disse.

KAPITEL III

ANSVAR OG ERSTATNING VED PASSAGERERS DØD ELLER TILSKADEKOMST

Artikel 8

Passagerers død eller tilskadekomst

1.   Jernbanevirksomheden er erstatningspligtig ved en passagers død eller fysiske eller psykiske tilskadekomst,
  medmindre
  den ulykke, der har forvoldt dødsfaldet eller skaden,
  skyldes en naturkatastrofe, krigshandling eller terrorisme
  .

2.
     
  Selv om jernbanevirksomheden afviser ansvaret for den fysiske skade, en transporteret passager har lidt, er virksomheden passagerens eneste modpart og den eneste instans, passageren kan kræve erstatning af, hvilket dog ikke begrænser jernbanevirksomhedens ret til eventuelt at rejse erstatningskrav over for tredjemand.

3.   Forsikringspligten i artikel 9 i Rådets direktiv 95/18/EF af 19. juni 1995 om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder
   (11) skal, for så vidt den angår erstatningsansvar over for passagererne, forstås sådan, at jernbanevirksomheder skal være forsikret op til et beløb, som er tilstrækkeligt til at sikre, at alle erstatningsberettigede personer får udbetalt hele det beløb, hvortil de er berettigede ifølge denne forordning.

Den minimale forsikringsdækning pr. passager er på 310 000 EUR.

Artikel 9

Erstatning ved passagerers død eller tilskadekomst

1.
     
  En jernbanevirksomheds ansvar for indtrufne skader i forbindelse med passagerers død eller tilskadekomst er ikke økonomisk begrænset.

2.
     
  Jernbanevirksomheden kan ikke afvise eller begrænse sit erstatningsansvar for skader, der opstår under de i artikel 8, stk. 1, beskrevne omstændigheder og ikke overstiger 120 000 EUR for hver passager. Ved beløb over denne størrelse er jernbanevirksomheden ikke erstatningspligtig, hvis den kan bevise, at den ikke har handlet uagtsomt eller begået fejl.

3.
     
  Hvis personer, over for hvilke en passager havde eller ville have fået retlig forsørgelsespligt, berøves deres underhold som følge af den pågældende passagers død, har de ret til erstatning for deres tab.

Artikel 10

Forskudsbetaling

Ved passagerers død eller tilskadekomst, skal jernbanevirksomheden udbetale et forskud til dækning af øjeblikkelige økonomiske behov senest 15 dage efter, at den erstatningsberettigede er blevet identificeret.

Ved dødsfald kan dette forskud ikke være under 19 000 EUR.

Forskudsudbetaling indebærer ikke anerkendelse af erstatningsansvar og kan modregnes i et eventuelt senere erstatningsbeløb, som udbetales på grundlag af jernbanevirksomhedens erstatningsansvar.

KAPITEL IV

ANSVAR OG ERSTATNING VED TAB ELLER BESKADIGELSE AF BAGAGE, KØRETØJER OG DYR

Artikel 11

Bagage, køretøjer og dyr

1.   
  For så vidt angår ansvar og erstatning ved hel eller delvis ødelæggelse, tab eller beskadigelse af håndbagage, anden bagage, kørestole, barnevogne, cykler eller andre køretøjer samt dyr gælder bestemmelserne i CIV, kapitel III, navnlig artikel 33-46.

2.   
  Uanset stk. 1 kan den erstatning, som en jernbanevirksomhed eller stationsleder hæfter for i tilfælde af hel eller delvis ødelæggelse, tab eller beskadigelse af handicappede passagerers bevægelseshjælpemidler/medicinske hjælpemidler, ikke overstige hjælpemidlernes nyanskaffelsesværdi. Jernbanevirksomheden stiller i givet fald herudover midlertidige hjælpemidler til rådighed for de berørte passagerer.

KAPITEL V

ANSVAR,
  ERSTATNING OG
  ASSISTANCE I TILFÆLDE AF FORSINKELSER

Artikel 12

Forsinkelser

1.
     
  Jernbanevirksomheden er ansvarlig for forsinkelser, herunder forsinkelser, som resulterer i, at en tilslutningsforbindelse ikke nås, og/eller at et tog til passagerbefordring og/eller bagagetransport aflyses.

2.
     
  Jernbanevirksomheden er ikke ansvarlig for forsinkelser eller aflysninger af forbindelser, som skyldes

| a) | usædvanlige vejrforhold, naturkatastrofer, krigs- eller terrorhandlinger |
| --- | --- |

a)

usædvanlige vejrforhold, naturkatastrofer, krigs- eller terrorhandlinger

| b) | forhold, der ikke har med jernbanedrift at gøre, og som transportøren trods anvendelse af den under de givne omstændigheder krævede omhu ikke har kunnet undgå, og hvis følger han ikke har kunnet hindre |
| --- | --- |

b)

forhold, der ikke har med jernbanedrift at gøre, og som transportøren trods anvendelse af den under de givne omstændigheder krævede omhu ikke har kunnet undgå, og hvis følger han ikke har kunnet hindre

| c) | passageren selv eller |
| --- | --- |

c)

passageren selv eller

| d) | tredjeparts adfærd, som transportøren trods anvendelse af den under de givne omstændigheder krævede omhu ikke har kunnet undgå, og hvis følger han ikke har kunnet hindre; en anden virksomhed, der benytter samme jernbaneinfrastruktur, defineres ikke som tredjepart. |
| --- | --- |

d)

tredjeparts adfærd, som transportøren trods anvendelse af den under de givne omstændigheder krævede omhu ikke har kunnet undgå, og hvis følger han ikke har kunnet hindre; en anden virksomhed, der benytter samme jernbaneinfrastruktur, defineres ikke som tredjepart.

3.
     
  Jernbanevirksomheden og/eller stationslederen er også ansvarlige for forsinkelser i forbindelse med tilvejebringelsen af assistance på stationen eller i toget, der bevirker, at bevægelseshæmmede passagerer kommer for sent til deres tog ved afgangen eller til en tilslutningsforbindelse ved ankomsten.

Artikel

  13

Erstatning for forsinkelser

1.
     
  Jernbanevirksomheden tilbagebetaler tillæg/merpris til passageren, såfremt de faktiske ydelser ikke svarer til kriterierne for tillæg/merpris (se bilag II, punkt 6).

2.   En passager, som må imødese en forsinkelse, kan uden at miste transportretten kræve erstatning for forsinkelse af jernbanevirksomheden. De minimale erstatningsbeløb for forsinkelse
  andrager:

| — | 25 % ved forsinkelser på 60 minutter og derover |
| --- | --- |

—

25 % ved forsinkelser på 60 minutter og derover

| — | 50 ved forsinkelser på 120 minutter og derover |
| --- | --- |

—

50 ved forsinkelser på 120 minutter og derover

| — | 75 % ved forsinkelser på 180 minutter og derover. |
| --- | --- |

—

75 % ved forsinkelser på 180 minutter og derover.

3.
     
  Passagerer, der har periodekort, og som rammes af gentagne forsinkelser eller aflysninger i kortets løbetid, modtager erstatning, hvis de søger herom. Denne erstatning kan ydes på forskellig måde: som frirejser, i form af en prisreduktion eller i form af forlængelse af det løbende periodekorts gyldighedsperiode.

Jernbanevirksomheder fastlægger på forhånd, og i nært samarbejde med brugernes repræsentanter eller med myndighederne i forbindelse med kontrakter om offentlig service, de kriterier for tjenestens præcision og pålidelighed, der skal ligge til grund for anvendelsen af dette stykke.

4.   Erstatning i henhold til stk. 2 ydes senest
  1 måned
  efter indgivelse af erstatningsansøgningen. Erstatningen
  kan ydes
  i form af værdikuponer og/eller andre tjenesteydelser,
  forudsat at betingelserne er fleksible (navnlig for så vidt angår gyldighedsperiode og bestemmelsessted). Erstatning ydes på den rejsendes begrundede anmodning som et pengebeløb
  .

5.   Erstatning i henhold til stk. 2 og 3 kan ikke reduceres ved fradrag af transaktionsudgifter såsom gebyrer og udgifter til telefon eller frimærker. Jernbanevirksomhederne kan indføre en minimumsgrænse, hvorunder erstatning ikke udbetales. Denne grænse må ikke være over fire EUR.

6.
     
  Denne artikel indskrænker på ingen måde en passagers ret til yderligere kompensation. Kompensation i henhold til denne artikel kan fratrækkes en sådan yderligere kompensation.

Artikel 14

Forsinkelser, som medfører, at en tilslutningsforbindelse ikke nås, og aflysninger

1.
     
  Jernbanevirksomhedernes første prioritering skal være at sikre forbindelser og undgå aflysninger med alle til rådighed stående midler.

2.   Ved forsinkelser,
  herunder jernbanevirksomhedens forsinkede tilvejebringelse af assistance til bevægelseshæmmede personer,
  som medfører, at en tilslutningsforbindelse ikke nås, eller ved aflysninger
  af forbindelser
  , finder stk. 3 anvendelse, medmindre jernbanevirksomheden kan bevise, at forbindelsen udelukkende blev
  forsinket eller
  aflyst på grund af usædvanlige omstændigheder.

3.   Når en jernbanevirksomhed imødeser en forsinkelse, som vil betyde, at en tilslutningsforbindelse ikke nås, eller når en jernbanevirksomhed før den planmæssige afgang aflyser eller med rimelighed forventer at skulle aflyse
  en forbindelse
  , skal den gøre alt for at oplyse passagererne herom
  og sikre, at de når deres endelige rejsemål
  .

Passagererne skal som mindstemål have tilbudt valget mellem:

| a) | refusion af billettens fulde pris på de betingelser, som gjaldt ved købet, for den eller de dele af rejsen, der ikke er gennemført, og for den eller de dele, som allerede er foretaget, hvis
  rejsen
  ikke længere tjener noget formål i forhold til passagerens oprindelige rejseplan, samt i givet fald en returrejse til afgangsstedet ved første lejlighed. Refusionen betales på de betingelser, som gælder for udbetaling af erstatning, jf. artikel 13, stk. 4 og 5, eller |
| --- | --- |

a)

refusion af billettens fulde pris på de betingelser, som gjaldt ved købet, for den eller de dele af rejsen, der ikke er gennemført, og for den eller de dele, som allerede er foretaget, hvis
  rejsen
  ikke længere tjener noget formål i forhold til passagerens oprindelige rejseplan, samt i givet fald en returrejse til afgangsstedet ved første lejlighed. Refusionen betales på de betingelser, som gælder for udbetaling af erstatning, jf. artikel 13, stk. 4 og 5, eller

| b) | videreførelse eller omlægning af rejsen på tilsvarende befordringsvilkår
  , der sikrer samme grad af tilgængelighed,
  til det endelige bestemmelsessted ved første lejlighed,
  eventuelt med et dyrere tog uden ekstra omkostninger,
  eller |
| --- | --- |

b)

videreførelse eller omlægning af rejsen på tilsvarende befordringsvilkår
  , der sikrer samme grad af tilgængelighed,
  til det endelige bestemmelsessted ved første lejlighed,
  eventuelt med et dyrere tog uden ekstra omkostninger,
  eller

| c) | videreførelse eller omlægning af rejsen på tilsvarende befordringsvilkår til det endelige bestemmelsessted på et senere
  tidspunkt
  . |
| --- | --- |

c)

videreførelse eller omlægning af rejsen på tilsvarende befordringsvilkår til det endelige bestemmelsessted på et senere
  tidspunkt
  .

Artikel 15

Assistance

1.   Ved forsinkelser, herunder forsinkelser, som medfører, at en tilslutningsforbindelse ikke nås, eller ved aflysninger af forbindelser skal jernbanevirksomheden eller stationslederen underrette passagererne om situationen og det forventede afgangs- og ankomsttidspunkt senest 10 minutter efter det planmæssige afgangstidspunkt eller trafikafbrydelsen.

2.   Ved forsinkelser, herunder forsinkelser, som medfører, at en tilslutningsforbindelse ikke nås, eller ved aflysninger af forbindelser skal passagererne gratis tilbydes

| a) | måltider og forfriskninger
  så vidt muligt
  og/eller |
| --- | --- |

a)

måltider og forfriskninger
  så vidt muligt
  og/eller

| b) | overnatning — undtagen hvor dette ikke er muligt under de givne omstændigheder —
  hvis et ophold af en eller flere nætters varighed bliver nødvendigt, eller hvis yderligere ophold bliver nødvendigt, og/eller |
| --- | --- |

b)

overnatning — undtagen hvor dette ikke er muligt under de givne omstændigheder —
  hvis et ophold af en eller flere nætters varighed bliver nødvendigt, eller hvis yderligere ophold bliver nødvendigt, og/eller

| c) | transport mellem jernbanestationen og
  et sådant indkvarteringssted
  (hotel eller andet)
  eller |
| --- | --- |

c)

transport mellem jernbanestationen og
  et sådant indkvarteringssted
  (hotel eller andet)
  eller

| d) | såfremt jernbanedriften indstilles på ubestemt tid af andre grunde end de usædvanlige omstændigheder, der er anført i artikel 12, stk. 2,
  transport mellem
  den berørte jernbanestation
  og rejsens endelige bestemmelsessted
  med
  et andet transportmiddel. |
| --- | --- |

d)

såfremt jernbanedriften indstilles på ubestemt tid af andre grunde end de usædvanlige omstændigheder, der er anført i artikel 12, stk. 2,
  transport mellem
  den berørte jernbanestation
  og rejsens endelige bestemmelsessted
  med
  et andet transportmiddel.

3.   Jernbanevirksomheden skal på passagerens forlangende bekræfte på billetten, at toget er forsinket, at passageren på grund af en forsinkelse ikke har kunnet nå en tilslutningsforbindelse, eller at toget er aflyst.
  Hvis en jernbanevirksomhed kræver en sådan bekræftelse, træffer den de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at passagererne kan få den hurtigt og uden komplikationer.

4.   Når stk. 1 og 2 finder anvendelse, skal jernbanevirksomheden især være opmærksom på bevægelseshæmmede passagerers og deres eventuelle ledsageres behov og på uledsagede børns behov.
  Information om forsinkelser eller aflysninger, hotelindkvartering eller alternativ transport, erstatningsordninger og mulighederne for fortsættelse eller omlægning af rejsen skal oplyses på en tilgængelig måde. Indkvartering eller alternativ transport for bevægelseshæmmede passagerer, som jernbanevirksomhederne tilbyder, skal være tilgængelig, og der skal ydes passende assistance i tilfælde af forsinkelser eller aflysning.

KAPITEL VI

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 16

Andre transportmidler

Transporteres jernbanevognene på dele af strækningen med færge, eller erstattes transporten ad jernbane midlertidigt med en anden transportform, gælder bestemmelserne i artikel 31 i CIV.

Artikel

  17

Flere på hinanden følgende jernbanevirksomheder

Hvis
  en rejse
  udføres af flere på hinanden følgende jernbanevirksomheder, hæfter de jernbanevirksomheder, der udfører transporten, solidarisk for passagerers død eller tilskadekomst, for beskadigelse eller bortkomst af bagage, for forsinkelser, herunder forsinkelser, som medfører, at en tilslutningsforbindelse ikke nås, og for aflysninger.

Artikel 18

Stedfortrædende jernbanevirksomheder

Hvis en jernbanevirksomhed helt eller delvis har overladt transportens udførelse til en stedfortrædende jernbanevirksomhed, er jernbanevirksomheden dog fortsat ansvarlig for hele transporten
  , jf. artikel 39 i CIV
  .

Artikel 19

Personer, som jernbanevirksomheden er ansvarlig for

Jernbanevirksomheden er ansvarlig
  for personer, som fastsat i artikel 51 i CIV.

Artikel

  20

Grundlaget for erstatningskrav — kumulering af erstatningskrav

I alle tilfælde, hvor denne forordning finder anvendelse, kan erstatningssager, uanset deres grundlag, kun rejses mod jernbanevirksomheden på denne forordnings betingelser og inden for dens grænser.

Det samme gælder for enhver sag, som anlægges mod jernbanevirksomhedens personale eller andre personer, som den ifølge artikel 19 er ansvarlig for.

Det samlede erstatningsbeløb, som skal betales af jernbanevirksomheden, den stedfortrædende jernbanevirksomhed, deres personale og andre personer, hvis tjeneste de benytter til udførelse af transporten, kan ikke overskride erstatningsgrænserne i denne forordning.

Artikel 21

Begrænsning af søgsmålsadgang

For så vidt angår
  fristen for anlæggelse af erstatningssager
  gælder bestemmelserne i artikel 60 i CIV.

Artikel 22

Regresret

Ingen bestemmelse i denne forordning kan begrænse en i henhold til forordningens bestemmelser erstatningspligtig persons eventuelle regresret over for andre.

Jernbanevirksomheden har ret til at rejse erstatningskrav over for infrastrukturforvalteren til dækning af erstatning, som jernbanevirksomheden har udbetalt til passagerer. Infrastrukturforvalterens erstatningsansvar i denne forbindelse berører ikke anvendelsen af præstationsordningen i artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering
   (12)

  og skal stå i forhold til strækningens pris, hvis præstationsordningen ikke indeholder et kompensationssystem
  .

Artikel 23

Forbud mod afvigelser og begrænsninger

1.   Forpligtelser over for passagererne i henhold til denne forordning kan ikke indskrænkes eller fraviges, navnlig ikke ved at indføje undtagelsesbestemmelser eller begrænsende klausuler i transportkontrakten.

2.   Jernbanevirksomhederne kan tilbyde passagererne gunstigere kontraktbetingelser end de minimumsbetingelser, som er fastsat i denne forordning.

Artikel 24

Fritagelse

Hvis jernbanevirksomheden kan godtgøre, at skaden helt eller delvis skyldes, at den erstatningskrævende eller den person, som er anledning til erstatningskravet, har handlet uagtsomt, forsømmeligt eller ukorrekt, fritages jernbanevirksomheden helt eller delvis for sin erstatningspligt over for den erstatningskrævende i det omfang, denne uagtsomme, forsømmelige eller ukorrekte handling har forårsaget eller medvirket til skaden.

KAPITEL VII

BEVÆGELSESHÆMMEDE PERSONER

Artikel 25

Befordringspligt

Jernbanevirksomheden og/eller rejsebureauet kan ikke under henvisning til nedsat bevægelsesevne afvise at udstede billet eller foretage reservation til
  en forbindelse
  med afgang fra en central jernbanestation.

Artikel 26

Særlige faciliteter i tog

Kræver bevægelseshæmmede passagerer særlige faciliteter i tog, som ikke kan stilles til rådighed uden meget store ekstraomkostninger, gælder jernbanevirksomhedens befordringspligt kun inden for rammerne af den disponible kapacitet.

Jernbanevirksomhederne udbygger gradvis den relevante kapacitet efter behovene.

Artikel 27

Forbud mod prisdiskrimination

Jernbanevirksomheden og/eller rejsearrangøren sikrer, at handicappede passagerer kan købe billetter til samme pris som ikke-handicappede passagerer.

Artikel 28

Adgangen til stationer og tog for bevægelseshæmmede personer

Jernbanevirksomheder og stationsledere forbedrer gradvis adgangen til stationer, perroner og tog for bevægelseshæmmede personer ved at fjerne alle resterende hindringer, når tog udskiftes, eller når perroner og/eller stationer renoveres eller nyudvikles.

Artikel 29

Assistance på jernbanestationerne

1.   Når en bevægelseshæmmet person som led i
  en rejse
  afrejser fra, foretager togskifte på eller ankommer til en jernbanestation, skal stationslederen sørge for, at den pågældende får tilstrækkelig assistance til at kunne stige på det afgående tog, skifte til tilslutningstoget eller stige af det ankommende tog, han eller hun har købt billet til.

2.   Den i stk. 1 nævnte assistance ydes på den betingelse, at den jernbanevirksomhed og/eller den rejsearrangør, hos hvem billetten er købt, får besked om den pågældendes behov mindst
  48 timer
  , før der er behov for denne assistance.

3.   Hvis der ikke modtages besked i overensstemmelse med
  stk. 2
  , træffer stationslederen på afrejsestationen, skiftestationen eller ankomststationen alle rimelige foranstaltninger for at
  yde assistance, jf. stk. 1
  .

4.
     
  Under uddannelsen af det ansvarlige tog- og stationspersonale lægges der navnlig vægt på de særlige problemer, som bevægelseshæmmede har i forbindelse med togtransport, og uddannelsen tilrettelægges i samråd med de berørte organisationer.

Artikel 30

Anmodning om assistance

1.   Stationslederen er ansvarlig for, at bevægelseshæmmede personer får assistance.

2.   Stationslederen angiver steder i og uden for
  den centrale jernbanestation
  , hvor bevægelseshæmmede personer kan melde deres ankomst på
  den centrale jernbanestation
  og bede om assistance, hvis de har behov for det.

Artikel 31

Assistance i toget

Jernbanevirksomheden
  , stationslederen
  og/eller rejsearrangøren skal yde bevægelseshæmmede personer assistance i toget og under ind- og udstigning,
  jf. artikel 29
  .

Artikel 32

Meddelelse om behov for assistance

Jernbanevirksomheder
  og rejsearrangørerne skal
  skabe en ordning, ved hjælp af hvilken bevægelseshæmmede passagerer kan give deres jernbanevirksomhed meddelelse om deres behov for assistance, og de skal orientere passagererne om en sådan ordning på salgsstederne
  .

KAPITEL VIII

PASSAGERERNES PERSONLIGE
  SIKKERHED OG
  KLAGER

Artikel 33

Passagerernes personlige
  sikkerhed

1.   Jernbanevirksomhederne
  og stationslederne
  skal træffe passende foranstaltninger for at skabe et højt sikkerhedsniveau
  for personer
  på jernbanestationerne og i togene. De skal forebygge farer, der truer passagerernes sikkerhed, og effektivt imødegå sådanne farer, når og hvor de måtte opstå inden for deres ansvarsområde.

2.   Uden at dette berører bestemmelserne i traktatens artikel 81, 82 og 86, skal jernbanevirksomhederne samarbejde om at skabe og opretholde et højt sikkerhedsniveau og udveksle oplysninger om bedste praksis med hensyn til at afværge handlinger, der kan forringe
  sikkerhedsniveauet
  .

Artikel 34

Uvildig analyse

Det Europæiske Jernbaneagentur sikrer en uvildig analyse af effektiviteten af sektorens selvregulering og muliggør en sammenligning mellem jernbanevirkomheder.

Artikel 35

Klager

1.   
  Jernbanevirksomhederne
  skal indføre en klageordning. Jernbanevirksomhederne skal informere passagererne grundigt om, hvor de skal henvende sig, hvis de vil klage.

2.   Passagererne kan indgive
  klage til
  en hvilken som helst jernbanevirksomhed, der er med i denne ordning, eller til det salgssted, hvor billetten er købt.

3.   Klagen kan
  under alle omstændigheder
  indgives på det eller de sprog, som benyttes i de medlemsstater, hvor rejsen er
  foretaget, eller på engelsk
  .

4.   
  En
  jernbanevirksomhed eller et salgssted, som modtager en klage i henhold til stk. 2, skal give passageren et begrundet svar senest 20 arbejdsdage efter klagens modtagelse. Svaret skal indeholde oplysninger om mulighederne for en tvistbilæggelsesprocedure uden for domstolene og for adgang til domstolsprøvelse. Hvis det ikke er muligt at give et fyldestgørende svar inden 20 arbejdsdage på grund af manglende oplysninger, skal klageren underrettes om den forventede forsinkelse. Besvarelsen af klagen skal under alle omstændigheder foreligge inden tre
  måneder
  .

Artikel

  36

Adressaten for erstatningskravet

Erstatningskrav over for en jernbanevirksomhed rettes skriftligt til jernbanevirksomheden.

Hvis en international rejse er udført af flere på hinanden følgende jernbanevirksomheder eller af en eller flere stedfortrædende jernbanevirksomheder, kan erstatningskravet rettes til en hvilken som helst af de jernbanevirksomheder, der har været involveret i transporten. Et erstatningskrav, som rettes til en af de involverede jernbanevirksomheder, betragtes som også værende rettet til de øvrige jernbanevirksomheder.

Artikel 37

Passagerens forpligtelser

Med forbehold af rettighederne i artikel 6, stk. 5, finder artikel 9 i CIV anvendelse på passagerernes forpligtelser.

KAPITEL IX

OPLYSNINGER OG HÅNDHÆVELSE

Artikel 38

Oplysning om passagerernes rettigheder

Jernbanevirksomhederne
  , stationslederne og rejsearrangørerne oplyser de rejsende om deres rettigheder og forpligtelser i henhold til denne forordning.

Med henblik herpå stiller Kommissionen et resumé af denne forordning til rådighed for jernbanevirksomhederne, stationslederne og rejsearrangørerne på et for de rejsende forståeligt sprog.

Artikel 39

Håndhævelse

1.   
  For artikel 3-38 udpeger medlemsstaterne for hver artikel
  hver
  især

| a) | et organ, som skal være ansvarligt for håndhævelsen eller |
| --- | --- |

a)

et organ, som skal være ansvarligt for håndhævelsen eller

| b) | et organ, som skal mægle i tvister om anvendelsen, og som opfylder kriterierne i Kommissionens henstilling 2001/310/EF af 4. april 2001 om principper for udenretslige organer til mindelig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet

   (13). |
| --- | --- |

b)

et organ, som skal mægle i tvister om anvendelsen, og som opfylder kriterierne i Kommissionens henstilling 2001/310/EF af 4. april 2001 om principper for udenretslige organer til mindelig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet

   (13).

Når det er påkrævet, træffer dette organ de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at passagerernes rettigheder respekteres. Med henblik herpå gør jernbanevirksomheden i vid udstrækning passagererne bekendt med kontaktdata for den relevante medlemsstats udpegede håndhævelsesorgan.

Organet skal med hensyn til organisation, finansiering, retlig form og beslutningstagning være uafhængigt af infrastrukturforvaltere, opkrævningsorganer, tildelingsorganer eller jernbanevirksomheder.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om det organ, som udpeges i overensstemmelse med dette stykke.

2.   Enhver passager kan klage til ethvert organ, som er udpeget i henhold til stk. 1, eller til ethvert andet kompetent organ, som er udpeget af en medlemsstat, over påstået overtrædelse af denne forordning.

3.
     
  Jernbanevirksomheder og stationsledere sikrer, at passagerer på passende vis på stationen og i toget orienteres om, hvordan dette organ kontaktes.

4.
     
  Det i stk. 1 anførte organ giver regelmæssigt oplysning om antallet og arten af de modtagne klager fra passagerer.

Artikel 40

Samarbejde mellem håndhævelsesorganer

De i artikel 39, stk. 1, nævnte håndhævelsesorganer udveksler oplysninger om deres arbejde, beslutningstagningsprincipper og praksis, så de kan samordne deres beslutningstagningsprincipper i Fællesskabet som helhed. Kommissionen bistår dem med dette arbejde.

KAPITEL X

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 41

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordnings bestemmelser og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de overholdes. De fastsatte sanktioner skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne anmelder disse bestemmelser til Kommissionen senest den .... (14) og giver straks meddelelse om enhver senere ændring af dem.

Artikel 42

Bilag

Bilagene ændres efter proceduren i artikel 44, stk. 2.

Artikel 43

Ændring af bestemmelserne

1.   De foranstaltninger, som kræves til gennemførelse af artikel 3-6 og artikel 28-32, vedtages efter proceduren i artikel 44, stk. 2.

2.   Beløbene i artikel 10 og 13 ændres efter proceduren i artikel 44, stk. 2.

Artikel 44

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af det udvalg, som blev nedsat ved artikel 11a i direktiv 91/440/EØF.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 45

Rapport

Kommissionen aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen og resultaterne af denne forordning, navnlig tjenestekvalitetsniveauerne, tre år efter dens ikrafttræden.

Rapporten skal bygge på de oplysninger, som gives i henhold til forordningens artikel 40, stk. 1, og artikel 10b, i direktiv 91/440/EØF. Rapporten ledsages om nødvendigt af passende forslag.

Artikel 46

Denne forordning træder i kraft
  tolv måneder
  efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 221 af 8.9.2005, s. 8.

1

(2)  EUT C 71 af 22.3.2005, s. 26.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 28.9.2005.

3

Europa-Parlamentets holdning af 28.9.2005.

(4)  EFT
  C 137 af 8.6.2002, s. 2.

4

EFT

(5)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (
  EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

5

Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (

(6)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

6

(7)  EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

7

(8)  EFT L 158 af 23.6.1990, s. 59.

8

(9)  EFT L 220 af 29.7.1989, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 323/1999 (
  EFT L 40 af 13.2.1999, s. 1).

9

Senest ændret ved forordning (EF) nr. 323/1999 (

(10)  EFT L 110 af 20.4.2001, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2004/50/EF (EUT L 164 af 30.4.2004, s. 114).

10

(11)  EFT L 143 af 27.6.1995, s. 70. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF (EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44).

11

(12)  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29. Senest ændret ved direktiv 2004/49/EF.

12

Senest ændret ved direktiv 2004/49/EF.

(13)  EFT L 109 af 19.4.2001, s. 56.

13

(14)  Seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

14

BILAG I

MINDSTEMÅL AF OPLYSNINGER, SOM SKAL GIVES AF JERNBANEVIRKSOMHEDERNE

Oplysninger forud for rejsen

| — | Alle relevante betingelser i forbindelse med kontrakten |
| --- | --- |

—

Alle relevante betingelser i forbindelse med kontrakten

| — | Køreplan og betingelser for den hurtigste rejse |
| --- | --- |

—

Køreplan og betingelser for den hurtigste rejse

| — | Køreplaner og betingelser for de billigste rejser |
| --- | --- |

—

Køreplaner og betingelser for de billigste rejser

| — | Tilgængelighed og adgangsbetingelser for bevægelseshæmmede personer |
| --- | --- |

—

Tilgængelighed og adgangsbetingelser for bevægelseshæmmede personer

| — | Mulighed og betingelser for at medtage cykler
  og andre køretøjer |
| --- | --- |

—

Mulighed og betingelser for at medtage cykler
  og andre køretøjer

| — | Adgang til pladser i ryger- og ikke-rygerkupeer, første- og andenklasseskupeer samt liggevogne og sovevogne |
| --- | --- |

—

Adgang til pladser i ryger- og ikke-rygerkupeer, første- og andenklasseskupeer samt liggevogne og sovevogne

| — | Enhver hændelse, som kan afbryde eller forsinke rejsen |
| --- | --- |

—

Enhver hændelse, som kan afbryde eller forsinke rejsen

| — | Servicetilbud i toget |
| --- | --- |

—

Servicetilbud i toget

| — | Oplysninger om intermodale muligheder (bus, sporvogn, metro, lightrail, leje af cykel, osv.) ved ankomst |
| --- | --- |

—

Oplysninger om intermodale muligheder (bus, sporvogn, metro, lightrail, leje af cykel, osv.) ved ankomst

| — | Oplysninger om procedurer og oplysninger om stedet for indgivelse af klager og efterlysning af mistet bagage |
| --- | --- |

—

Oplysninger om procedurer og oplysninger om stedet for indgivelse af klager og efterlysning af mistet bagage

Oplysninger på rejsen

| — | Service i toget |
| --- | --- |

—

Service i toget

| — | Næste station |
| --- | --- |

—

Næste station

| — | Forsinkelser |
| --- | --- |

—

Forsinkelser

| — | Vigtigste tilslutningsforbindelser |
| --- | --- |

—

Vigtigste tilslutningsforbindelser

| — | Sikkerhedsforhold |
| --- | --- |

—

Sikkerhedsforhold

Disse oplysninger skal som mindstemål gives på de sprog, der benyttes i de medlemsstater, på hvis område tjenesten udføres

Oplysninger efter rejsen

| — | Procedurer og kontaktsteder for bortkommen bagage |
| --- | --- |

—

Procedurer og kontaktsteder for bortkommen bagage

| — | Procedurer
  og stedet
  for indgivelse af klager |
| --- | --- |

—

Procedurer
  og stedet
  for indgivelse af klager

Disse oplysninger skal som mindstemål gives på de sprog, der benyttes i de medlemsstater, på hvis område tjenesten udføres.

BILAG II

MINDSTEMÅL AF OPLYSNINGER, SOM SKAL ANGIVES PÅ BILLETTEN

Den eller de jernbanevirksomheder, som udfører transporten

Billettens gyldighed (datoer, tog, klasse)

Angivelse af, om billetten skal bekræftes før rejsen, og betingelser for dens brug

Oplysninger om hvorvidt og indtil hvilket tidspunkt refusion er mulig

Pris inklusive skatter og afgifter

Kriterier som komfort, højhastighed osv., der bevirker, at billetten og/eller den tilbudte tjeneste på grund af tillæg eller merpris bliver dyrere end konventionelle tjenester.

P6_TA(2005)0357

25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa

Europa-Parlamentets beslutning om 25-årsdagen for den frie fagforening Solidaritet og dens budskab til Europa

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Unions grundlæggere proklamerede, at foreningen af Europa ikke ville være fuldstændig, før undertrykkelsen af Central- og Østeuropa var ophørt, og jerntæppet var fjernet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Unions grundlæggere proklamerede, at foreningen af Europa ikke ville være fuldstændig, før undertrykkelsen af Central- og Østeuropa var ophørt, og jerntæppet var fjernet,

| B. | der henviser til, at udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. maj 2004 var en begivenhed, der samlede Europa om de fælles værdier og mål, som forener Den Europæiske Unions lande, nationer og borgere, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. maj 2004 var en begivenhed, der samlede Europa om de fælles værdier og mål, som forener Den Europæiske Unions lande, nationer og borgere,

| C. | der mener, at opfyldelsen af Den Europæiske Unions mål bør fremmes gennem ansvarsbevidste handlinger, der udgår fra nationer og borgere i Europa, som ønsker frihed og solidaritet, |
| --- | --- |

C.

der mener, at opfyldelsen af Den Europæiske Unions mål bør fremmes gennem ansvarsbevidste handlinger, der udgår fra nationer og borgere i Europa, som ønsker frihed og solidaritet,

| D. | der minder om, at de omfattende strejker under ledelse af arbejdere i mange polske byer i juli og august 1980 var udtryk for deres afvisning af et totalitært undertrykkelsessystem, |
| --- | --- |

D.

der minder om, at de omfattende strejker under ledelse af arbejdere i mange polske byer i juli og august 1980 var udtryk for deres afvisning af et totalitært undertrykkelsessystem,

| E. | der henviser til, at den strejke under ledelse af Lech Walesa, der fandt sted fra den 14. og til den 31. august 1980 på skibsværftet i Gdańsk for øjnene af Europa og hele verden, blev gennemført med en overordentlig stor portion mod og beslutsomhed i de grundlæggende europæiske værdiers navn, og at de »21 grundprincipper« udformet af skibsværftsarbejderne i Gdańsk indledte et nyt kapitel i den europæiske kamp for »brød og frihed«, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den strejke under ledelse af Lech Walesa, der fandt sted fra den 14. og til den 31. august 1980 på skibsværftet i Gdańsk for øjnene af Europa og hele verden, blev gennemført med en overordentlig stor portion mod og beslutsomhed i de grundlæggende europæiske værdiers navn, og at de »21 grundprincipper« udformet af skibsværftsarbejderne i Gdańsk indledte et nyt kapitel i den europæiske kamp for »brød og frihed«,

| F. | der giver udtryk for sin agtelse for Gdańsk aftalerne, der blev undertegnet den 31. august 1980, og som i et totalitært system gav den frie og selvstyrende fagforening Solidarność og dens 10 millioner medlemmer 500 dages frihed, hvilket gav anstødet til en magtfuld borgerbevægelse, som forenede alle Polens vigtige samfundssektorer, |
| --- | --- |

F.

der giver udtryk for sin agtelse for Gdańsk aftalerne, der blev undertegnet den 31. august 1980, og som i et totalitært system gav den frie og selvstyrende fagforening Solidarność og dens 10 millioner medlemmer 500 dages frihed, hvilket gav anstødet til en magtfuld borgerbevægelse, som forenede alle Polens vigtige samfundssektorer,

| G. | der henviser til budskabet til Østeuropas arbejderbefolkning fra Solidarność første konference i den fælles kamps navn for menneskerettigheder i den del af Europa, |
| --- | --- |

G.

der henviser til budskabet til Østeuropas arbejderbefolkning fra Solidarność første konference i den fælles kamps navn for menneskerettigheder i den del af Europa,

| H. | der minder om, at det polske samfund forsvarede sine rettigheder og sin tro med mod og overbevisning, især i lyset af den kommunistiske regerings indførelse af militær undtagelsestilstand den 13. december 1981 mod Solidarność og mod det polske samfunds krav om frihed, |
| --- | --- |

H.

der minder om, at det polske samfund forsvarede sine rettigheder og sin tro med mod og overbevisning, især i lyset af den kommunistiske regerings indførelse af militær undtagelsestilstand den 13. december 1981 mod Solidarność og mod det polske samfunds krav om frihed,

| I. | der endvidere henviser til den udstrakte anerkendelse af og støtte til begivenhederne i august 1980, samt Europas frie samfunds støtte til Solidarność under hele fagforeningens lovlige eksistens og efter indførelsen af undtagelsestilstanden, og som er af den opfattelse, at Solidarność historiske handling var et af de vigtigste øjeblikke i dannelsen af et europæisk offentligt rum, |
| --- | --- |

I.

der endvidere henviser til den udstrakte anerkendelse af og støtte til begivenhederne i august 1980, samt Europas frie samfunds støtte til Solidarność under hele fagforeningens lovlige eksistens og efter indførelsen af undtagelsestilstanden, og som er af den opfattelse, at Solidarność historiske handling var et af de vigtigste øjeblikke i dannelsen af et europæisk offentligt rum,

| J. | der anfører, at Solidarność bevægelsen brugte fredelige midler i kampen mod et totalitært system og var en af de vigtigste bevægelser i Europa mod voldsanvendelse, |
| --- | --- |

J.

der anfører, at Solidarność bevægelsen brugte fredelige midler i kampen mod et totalitært system og var en af de vigtigste bevægelser i Europa mod voldsanvendelse,

| K. | der erkender, at det polske motto »Ingen frihed uden solidaritet« er af stor betydning for Europa og hele verden, |
| --- | --- |

K.

der erkender, at det polske motto »Ingen frihed uden solidaritet« er af stor betydning for Europa og hele verden,

| L. | der erkender, at Solidarność fredelige succes fik indvirkning på andre menneskerettighedsbevægelser, og som er af den overbevisning, at den stadig er et forbillede for lande, som er berøvet deres frihed, |
| --- | --- |

L.

der erkender, at Solidarność fredelige succes fik indvirkning på andre menneskerettighedsbevægelser, og som er af den overbevisning, at den stadig er et forbillede for lande, som er berøvet deres frihed,

| M. | der endvidere er af den overbevisning, at de historiske begivenheder i august 1980 var af afgørende betydning for hele Europa, og at skibsværftsarbejdernes strejke i Gdańsk samt Gdańsk-aftalerne kan betragtes som begyndelsen til det kommunistiske systems sammenbrud, afslutningen på den kolde krig og Europas deling samt Berlin-murens fald, |
| --- | --- |

M.

der endvidere er af den overbevisning, at de historiske begivenheder i august 1980 var af afgørende betydning for hele Europa, og at skibsværftsarbejdernes strejke i Gdańsk samt Gdańsk-aftalerne kan betragtes som begyndelsen til det kommunistiske systems sammenbrud, afslutningen på den kolde krig og Europas deling samt Berlin-murens fald,

| 1. | giver udtryk for sin dybeste agtelse for og taknemmelighed til de polske arbejdere og til alle befolkninger i Central- og Østeuropa, der kæmpede for menneskerettigheder, frihed, solidaritet og Europas forening; |
| --- | --- |

1.

giver udtryk for sin dybeste agtelse for og taknemmelighed til de polske arbejdere og til alle befolkninger i Central- og Østeuropa, der kæmpede for menneskerettigheder, frihed, solidaritet og Europas forening;

| 2. | anerkender, at man for at fejre denne indsats og for at bevare mindet herom for eftertidens Europa bør udnævne den 31. august til Friheds- og Solidaritetsdag; |
| --- | --- |

2.

anerkender, at man for at fejre denne indsats og for at bevare mindet herom for eftertidens Europa bør udnævne den 31. august til Friheds- og Solidaritetsdag;

| 3. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at højtideligholdelsen af denne mærkedag bliver en integreret del af europæisk dannelse og kultur; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at højtideligholdelsen af denne mærkedag bliver en integreret del af europæisk dannelse og kultur;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter og regeringer. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter og regeringer.

P6_TA(2005)0358

Den territoriale samhørigheds rolle i den regionale udvikling

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til den territoriale samhørigheds rolle i den regionale udvikling (2004/2256(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om en forfatning for Europa, især artikel I-3, I-14, II-96, III-220, III-365, stk. 3, og artikel 8 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om en forfatning for Europa, især artikel I-3, I-14, II-96, III-220, III-365, stk. 3, og artikel 8 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab som ændret ved den europæiske fælles akt og ved Maastricht-, Amsterdam- og Nice-traktaterne, især artikel 158 og 159, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab som ændret ved den europæiske fælles akt og ved Maastricht-, Amsterdam- og Nice-traktaterne, især artikel 158 og 159,

| — | der henviser til sine beslutninger af henholdsvis 7. februar 2002 (1) og 22. april 2004 (2) om Kommissionens anden og tredje rapport om økonomisk og social samhørighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af henholdsvis 7. februar 2002 (1) og 22. april 2004 (2) om Kommissionens anden og tredje rapport om økonomisk og social samhørighed,

| — | der henviser til sin beslutning af 2. september 2003 (3) om de i strukturel henseende ugunstigt stillede områder (øer, bjergområder og regioner med lav befolkningstæthed) i forbindelse med samhørighedspolitikken og de institutionelle perspektiver, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 2. september 2003 (3) om de i strukturel henseende ugunstigt stillede områder (øer, bjergområder og regioner med lav befolkningstæthed) i forbindelse med samhørighedspolitikken og de institutionelle perspektiver,

| — | der henviser til sin beslutning af 29. juni 1995 (4) om Kommissionens dokument om Europa efter år 2000 — »Samarbejde om fysisk planlægning af det europæiske område«, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. juni 1995 (4) om Kommissionens dokument om Europa efter år 2000 — »Samarbejde om fysisk planlægning af det europæiske område«,

| — | der henviser til det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv (EFFU), der blev vedtaget i Potsdam i 1999 på det uformelle rådsmøde for EU's ministre for fysisk planlægning, |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv (EFFU), der blev vedtaget i Potsdam i 1999 på det uformelle rådsmøde for EU's ministre for fysisk planlægning,

| — | der henviser til hvidbogen om nye styreformer i EU, som Kommissionen vedtog i juli 2001 (KOM(2001)0428), |
| --- | --- |

—

der henviser til hvidbogen om nye styreformer i EU, som Kommissionen vedtog i juli 2001 (KOM(2001)0428),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 10. april 2003 (5) om »Territorial samhørighed« i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 10. april 2003 (5) om »Territorial samhørighed« i Europa,

| — | der henviser til rapporterne fra det europæiske observationsnet for fysisk og funktionel udvikling (ORATE), rapporten fra 2004 om territorial samhørighed og den foreløbige rapport fra foråret 2005 med titlen »À la recherche de potentiels territoriaux« – På sporet af territoriale muligheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra det europæiske observationsnet for fysisk og funktionel udvikling (ORATE), rapporten fra 2004 om territorial samhørighed og den foreløbige rapport fra foråret 2005 med titlen »À la recherche de potentiels territoriaux« – På sporet af territoriale muligheder,

| — | der henviser til undersøgelsen om »Samhørighedspolitikkens fremtid« fra februar 2005 udført af Notre Europe på Regionaludviklingsudvalgets anmodning, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen om »Samhørighedspolitikkens fremtid« fra februar 2005 udført af Notre Europe på Regionaludviklingsudvalgets anmodning,

| — | der henviser til konklusionerne fra det uformelle rådsmøde om fysisk planlægning den 29. november 2004 i Rotterdam, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det uformelle rådsmøde om fysisk planlægning den 29. november 2004 i Rotterdam,

| — | der henviser til konklusionerne fra det uformelle ministerrådsmøde om regionalpolitikken og den territoriale samhørighed den 20.-21. maj 2005 og dets hensigt om inden udgangen af 2007 at udarbejde et dokument med titlen »Områdernes tilstand og perspektiver i EU«, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det uformelle ministerrådsmøde om regionalpolitikken og den territoriale samhørighed den 20.-21. maj 2005 og dets hensigt om inden udgangen af 2007 at udarbejde et dokument med titlen »Områdernes tilstand og perspektiver i EU«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0251/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0251/2005),

| A. | der henviser til, at samhørighed udgør et af Unionens strategiske mål, da den har til formål at fremme en harmonisk og ensartet udvikling af hele det geografiske område, og henviser til, at Unionen efter udvidelsen yderligere bør forbedre samhørighedspolitikkens effektivitet på grund af de langt større forskelle, der optræder inden for et Fællesskab med 25 medlemsstater, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at samhørighed udgør et af Unionens strategiske mål, da den har til formål at fremme en harmonisk og ensartet udvikling af hele det geografiske område, og henviser til, at Unionen efter udvidelsen yderligere bør forbedre samhørighedspolitikkens effektivitet på grund af de langt større forskelle, der optræder inden for et Fællesskab med 25 medlemsstater,

| B. | der henviser til, at territorial samhørighed bliver et nyt fællesskabsmål, der supplerer målsætningen for den økonomiske og sociale samhørighed ved at give den en tværgående dimension, der gælder for alle geografiske områder og alle fællesskabspolitikkerne, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at territorial samhørighed bliver et nyt fællesskabsmål, der supplerer målsætningen for den økonomiske og sociale samhørighed ved at give den en tværgående dimension, der gælder for alle geografiske områder og alle fællesskabspolitikkerne,

| C. | der henviser til, at en territorial samhørighedspolitik på fællesskabsplan er af afgørende betydning for Unionens udvikling, idet den medfører en grundlæggende »merværdi på fællesskabsplan«, der kan styrke bæredygtige udviklingsperspektiver, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en territorial samhørighedspolitik på fællesskabsplan er af afgørende betydning for Unionens udvikling, idet den medfører en grundlæggende »merværdi på fællesskabsplan«, der kan styrke bæredygtige udviklingsperspektiver,

| D. | der henviser til, at målet med den territoriale samhørighed i sidste ende er en optimal udvikling af samtlige geografiske områder, uden at der sker en geografisk koncentration af aktiviteterne, samtidig med at levevilkårene for hele befolkningen forbedres, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at målet med den territoriale samhørighed i sidste ende er en optimal udvikling af samtlige geografiske områder, uden at der sker en geografisk koncentration af aktiviteterne, samtidig med at levevilkårene for hele befolkningen forbedres,

| E. | der henviser til, at de naturlige ressourcer i regionerne og deres udnyttelse er af stor betydning for udviklingen af regionerne, men også for udviklingen af hele Den Europæiske Union, og derfor også vil være til gavn for borgerne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de naturlige ressourcer i regionerne og deres udnyttelse er af stor betydning for udviklingen af regionerne, men også for udviklingen af hele Den Europæiske Union, og derfor også vil være til gavn for borgerne;

| F. | der henviser til, at det er nødvendigt at indarbejde den territoriale dimension i fællesskabspolitikkerne, og går ud fra den kendsgerning, at sektorpolitikkerne, navnlig transportpolitikken, miljøpolitikken, konkurrencepolitikken og forskningspolitikken, vil have en reel indvirkning på Unionens område, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er nødvendigt at indarbejde den territoriale dimension i fællesskabspolitikkerne, og går ud fra den kendsgerning, at sektorpolitikkerne, navnlig transportpolitikken, miljøpolitikken, konkurrencepolitikken og forskningspolitikken, vil have en reel indvirkning på Unionens område,

| G. | der henviser til, at midtvejsrevideringen af Lissabon-strategien og Göteborg-strategien har været relativt skuffende, hvad angår muligheden for at inddrage den territoriale dimension i Unionens prioriterede mål, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at midtvejsrevideringen af Lissabon-strategien og Göteborg-strategien har været relativt skuffende, hvad angår muligheden for at inddrage den territoriale dimension i Unionens prioriterede mål,

| H. | der henviser til, at metoden til fastsættelse af strategiske retningslinjer for samhørighedspolitikken på fællesskabsplan fremover omfatter den territoriale samhørighed, der udgør rammen om fondenes interventioner, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at metoden til fastsættelse af strategiske retningslinjer for samhørighedspolitikken på fællesskabsplan fremover omfatter den territoriale samhørighed, der udgør rammen om fondenes interventioner,

| 1. | mener, at den territoriale samhørighed er et grundlæggende mål for den fysiske planlægning af Unionens område, og at den udgør grundlaget for regionaludviklingspolitikken; |
| --- | --- |

1.

mener, at den territoriale samhørighed er et grundlæggende mål for den fysiske planlægning af Unionens område, og at den udgør grundlaget for regionaludviklingspolitikken;

| 2. | understreger, at den territoriale samhørighed beror på princippet om lighed mellem borgerne, uanset hvor i Unionen de bor; |
| --- | --- |

2.

understreger, at den territoriale samhørighed beror på princippet om lighed mellem borgerne, uanset hvor i Unionen de bor;

| 3. | opfordrer derfor til, at den regionale udvikling baseres på programmer, der sikrer lige behandling mellem områderne, samtidig med at deres forskelligartethed bevares, hvilket navnlig indebærer, at forsyningspligtydelser og tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse skal være tilgængelige i rimeligt omfang; |
| --- | --- |

3.

opfordrer derfor til, at den regionale udvikling baseres på programmer, der sikrer lige behandling mellem områderne, samtidig med at deres forskelligartethed bevares, hvilket navnlig indebærer, at forsyningspligtydelser og tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse skal være tilgængelige i rimeligt omfang;

| 4. | opfordrer til, at den territoriale dimension betragtes som et vigtigt element i Lissabon-strategien og i Göteborg-strategien; |
| --- | --- |

4.

opfordrer til, at den territoriale dimension betragtes som et vigtigt element i Lissabon-strategien og i Göteborg-strategien;

| 5. | bekræfter, at en harmonisk udvikling af hele Unionens område bør baseres på gennemførelsen af en fysisk-funktionel, polycentrisk model for lige adgang til infrastrukturer og til viden samt for en hensigtsmæssig forvaltning af natur- og kulturarven som foreslået af EFFU; |
| --- | --- |

5.

bekræfter, at en harmonisk udvikling af hele Unionens område bør baseres på gennemførelsen af en fysisk-funktionel, polycentrisk model for lige adgang til infrastrukturer og til viden samt for en hensigtsmæssig forvaltning af natur- og kulturarven som foreslået af EFFU;

| 6. | mener, at det først og fremmest er forvridningerne mellem den centrale del af Unionen og dens periferi og forskellene internt i medlemsstaterne, der skal bekæmpes for at styrke samhørigheden; |
| --- | --- |

6.

mener, at det først og fremmest er forvridningerne mellem den centrale del af Unionen og dens periferi og forskellene internt i medlemsstaterne, der skal bekæmpes for at styrke samhørigheden;

| 7. | understreger i denne ånd, at samarbejdet og partnerskabet mellem bycentrene, forstæderne og landdistrikterne, navnlig dem, der er lider under bestemte ugunstige forhold, er af stor betydning; |
| --- | --- |

7.

understreger i denne ånd, at samarbejdet og partnerskabet mellem bycentrene, forstæderne og landdistrikterne, navnlig dem, der er lider under bestemte ugunstige forhold, er af stor betydning;

| 8. | understreger ligeledes, at byerne, navnlig de små og mellemstore byer, spiller en vigtig rolle som en væsentlig faktor for vækst og territorial ligevægt; |
| --- | --- |

8.

understreger ligeledes, at byerne, navnlig de små og mellemstore byer, spiller en vigtig rolle som en væsentlig faktor for vækst og territorial ligevægt;

| 9. | går ind for, at alle det territoriale samarbejdes dimensioner styrkes, uanset om der er tale om den grænseoverskridende, den tværnationale eller den tværregionale dimension; |
| --- | --- |

9.

går ind for, at alle det territoriale samarbejdes dimensioner styrkes, uanset om der er tale om den grænseoverskridende, den tværnationale eller den tværregionale dimension;

| 10. | ønsker, at der indføres en mekanisme til styrkelse af de sektorpolitikker, der har stor indvirkning på udviklingen af Unionens forskellige områder, og af regionaludviklingspolitikken; |
| --- | --- |

10.

ønsker, at der indføres en mekanisme til styrkelse af de sektorpolitikker, der har stor indvirkning på udviklingen af Unionens forskellige områder, og af regionaludviklingspolitikken;

| 11. | opfordrer til, at de foranstaltninger, der anbefales i hvidbogen om nye styreformer i EU fra juli 2001, anvendes for at sikre en reel forvaltning på mange niveauer og inden for mange sektorer, samtidig med at samarbejdet mellem de tre territoriale niveauer, nemlig det regionale, det nationale og det europæiske niveau, styrkes og baseres på princippet om partnerskab med alle de relevante parter; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til, at de foranstaltninger, der anbefales i hvidbogen om nye styreformer i EU fra juli 2001, anvendes for at sikre en reel forvaltning på mange niveauer og inden for mange sektorer, samtidig med at samarbejdet mellem de tre territoriale niveauer, nemlig det regionale, det nationale og det europæiske niveau, styrkes og baseres på princippet om partnerskab med alle de relevante parter;

| 12. | understreger endnu en gang, at princippet om »en fond pr. program« gør det muligt at styrke en integreret indfaldsvinkel til samhørighedspolitikken og udgør en del af selve tankegangen bag den territoriale samhørighed; |
| --- | --- |

12.

understreger endnu en gang, at princippet om »en fond pr. program« gør det muligt at styrke en integreret indfaldsvinkel til samhørighedspolitikken og udgør en del af selve tankegangen bag den territoriale samhørighed;

| 13. | kræver, at Kommissionen parallelt med BNP undersøger nye territoriale indikatorer til brug ved måling af regionernes udviklingsniveau og til objektiv evaluering af hindringerne for denne udvikling, dvs. et indeks for afsides beliggenhed og tilgængelighed, tilstedeværelsen af infrastrukturer og transport, niveauet af forskning og innovation, almen uddannelse og erhvervsuddannelse, niveauerne for diversificering af produktionen i området og ledighedens størrelse; |
| --- | --- |

13.

kræver, at Kommissionen parallelt med BNP undersøger nye territoriale indikatorer til brug ved måling af regionernes udviklingsniveau og til objektiv evaluering af hindringerne for denne udvikling, dvs. et indeks for afsides beliggenhed og tilgængelighed, tilstedeværelsen af infrastrukturer og transport, niveauet af forskning og innovation, almen uddannelse og erhvervsuddannelse, niveauerne for diversificering af produktionen i området og ledighedens størrelse;

| 14. | opfordrer Kommissionen til under inddragelse af ORATE at oprette et system til vurdering af de virkninger, som de forskellige fællesskabspolitikker har på den territoriale samhørighed i Unionen, og fremhæver Europa-Parlamentets rolle i forbindelse med opfølgningen på resultaterne; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til under inddragelse af ORATE at oprette et system til vurdering af de virkninger, som de forskellige fællesskabspolitikker har på den territoriale samhørighed i Unionen, og fremhæver Europa-Parlamentets rolle i forbindelse med opfølgningen på resultaterne;

| 15. | genfremsætter den opfordring, der blev fremsat i den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed fra februar 2004, om, at Parlamentet og Rådet vedtager en »fællesskabsstrategi for samhørighed«, hvor der fastlægges klare prioriteter og konkrete retningslinjer for medlemsstaterne og regionerne, og som udgør den regionale del af EU's strategi for bæredygtig udvikling og baseres på principperne og målsætningerne i EFFU; |
| --- | --- |

15.

genfremsætter den opfordring, der blev fremsat i den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed fra februar 2004, om, at Parlamentet og Rådet vedtager en »fællesskabsstrategi for samhørighed«, hvor der fastlægges klare prioriteter og konkrete retningslinjer for medlemsstaterne og regionerne, og som udgør den regionale del af EU's strategi for bæredygtig udvikling og baseres på principperne og målsætningerne i EFFU;

| 16. | anmoder afslutningsvis Kommissionen om at udarbejde en hvidbog vedrørende målsætningen for den territoriale samhørighed, der især præciserer, hvorledes denne målsætning skal integreres i den nationale strategiplan i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

16.

anmoder afslutningsvis Kommissionen om at udarbejde en hvidbog vedrørende målsætningen for den territoriale samhørighed, der især præciserer, hvorledes denne målsætning skal integreres i den nationale strategiplan i de enkelte medlemsstater;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 284 E af 21.11.2002, s. 329.

(2)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 1000.

(3)  EUT C 76 E af 25.3.2004, s. 111.

(4)  EFT C 183 af 17.7.1995, s. 39.

(5)  EUT C 244 af 10.10.2003, s. 23.

P6_TA(2005)0359

Styrket partnerskab for regionerne i yderste periferi

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi (2004/2253(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. maj 2004 med titlen »Et styrket partnerskab for regionerne i EU's yderste periferi« (KOM(2004)0343) og af 6. august 2004 om et styrket partnerskab for regionerne i EU's yderste periferi: status og fremtidsudsigter (KOM(2004)0543) og til bilaget til sidstnævnte (SEK(2004)1030), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. maj 2004 med titlen »Et styrket partnerskab for regionerne i EU's yderste periferi« (KOM(2004)0343) og af 6. august 2004 om et styrket partnerskab for regionerne i EU's yderste periferi: status og fremtidsudsigter (KOM(2004)0543) og til bilaget til sidstnævnte (SEK(2004)1030),

| — | der henviser til den proces, der har bidraget til at fastslå den særlige status, som regionerne i den yderste periferi nyder i EU's primærlovgivning (EF-traktatens artikel 299, stk. 2), og til indholdet og det retlige omfang af denne status, |
| --- | --- |

—

der henviser til den proces, der har bidraget til at fastslå den særlige status, som regionerne i den yderste periferi nyder i EU's primærlovgivning (EF-traktatens artikel 299, stk. 2), og til indholdet og det retlige omfang af denne status,

| — | der henviser til Fællesskabets indsats som helhed til støtte for regionerne i den yderste periferi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Fællesskabets indsats som helhed til støtte for regionerne i den yderste periferi,

| — | der henviser til punkt 58 i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Sevilla den 21. og 22. juni 2002, som dannede grundlag for Kommissionens meddelelser i 2004 om et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi, |
| --- | --- |

—

der henviser til punkt 58 i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Sevilla den 21. og 22. juni 2002, som dannede grundlag for Kommissionens meddelelser i 2004 om et styrket partnerskab for regionerne i den yderste periferi,

| — | der henviser til memorandummet fra Spanien, Frankrig, Portugal og regionerne i den yderste periferi om foranstaltninger på basis af EF-traktatens artikel 299, stk. 2, og til bidraget fra regionerne i den yderste periferi til dette memorandum, som begge fremsendtes til Kommissionen den 2. juni 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til memorandummet fra Spanien, Frankrig, Portugal og regionerne i den yderste periferi om foranstaltninger på basis af EF-traktatens artikel 299, stk. 2, og til bidraget fra regionerne i den yderste periferi til dette memorandum, som begge fremsendtes til Kommissionen den 2. juni 2003,

| — | der henviser til rapporten fra formændene for regionerne i den yderste periferi om Kommissionens meddelelse med titlen »Et styrket partnerskab for regionerne i EU's yderste periferi«, som fremsendtes til Kommissionen den 17. juni 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra formændene for regionerne i den yderste periferi om Kommissionens meddelelse med titlen »Et styrket partnerskab for regionerne i EU's yderste periferi«, som fremsendtes til Kommissionen den 17. juni 2004,

| — | der henviser til punkt 47, sidste led, i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 17. og 18. juni 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til punkt 47, sidste led, i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 17. og 18. juni 2004,

| — | der henviser til sluterklæringen fra den tiende konference for formændene for regionerne i den yderste periferi, som afholdtes i Ponta Delgada den 2. september 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæringen fra den tiende konference for formændene for regionerne i den yderste periferi, som afholdtes i Ponta Delgada den 2. september 2004,

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 18. november 2004 om Kommissionens meddelelse med titlen »Et styrket partnerskab for regionerne i EU's yderste periferi« (1) og af 13. december 2000 om regionerne i EU's yderste periferi og gennemførelsen af traktatens artikel 299 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 18. november 2004 om Kommissionens meddelelse med titlen »Et styrket partnerskab for regionerne i EU's yderste periferi« (1) og af 13. december 2000 om regionerne i EU's yderste periferi og gennemførelsen af traktatens artikel 299 (2),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelser af 19. juli 2005 om Kommissionens meddelelse med titlen »Et styrket partnerskab for regionerne i EU's yderste periferi« (CES/847/2005) og af 29. maj 2002 om en fremtidig strategi for regionerne i EU's yderste periferi (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelser af 19. juli 2005 om Kommissionens meddelelse med titlen »Et styrket partnerskab for regionerne i EU's yderste periferi« (CES/847/2005) og af 29. maj 2002 om en fremtidig strategi for regionerne i EU's yderste periferi (3),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger og udtalelser om situationen i regionerne i den yderste periferi, navnlig sin beslutning af 25. oktober 2000 om rapport fra Kommissionen om foranstaltninger til gennemførelse af artikel 299, stk. 2: regionerne i Den Europæiske Unions yderste periferi (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger og udtalelser om situationen i regionerne i den yderste periferi, navnlig sin beslutning af 25. oktober 2000 om rapport fra Kommissionen om foranstaltninger til gennemførelse af artikel 299, stk. 2: regionerne i Den Europæiske Unions yderste periferi (4),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 26. februar 2004 med titlen »Fremtiden skaber vi i fællesskab - Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013« (KOM(2004)0101), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 26. februar 2004 med titlen »Fremtiden skaber vi i fællesskab - Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013« (KOM(2004)0101),

| — | der henviser til Kommissionens tredje statusrapport af 18. februar 2004 om økonomisk og social samhørighed, som blev offentliggjort den 18. februar 2004 (KOM(2004)0107), Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2004 om den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed (5), Regionsudvalgets udtalelse af 16. juni 2004 om den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed (6) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 30. juni 2004 om den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens tredje statusrapport af 18. februar 2004 om økonomisk og social samhørighed, som blev offentliggjort den 18. februar 2004 (KOM(2004)0107), Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2004 om den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed (5), Regionsudvalgets udtalelse af 16. juni 2004 om den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed (6) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 30. juni 2004 om den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed (7),

| — | der henviser til det første bidrag fra regionerne i den yderste periferi om den økonomiske og sociale samhørigheds fremtid, som fremsendtes til Kommissionen i februar 2002 |
| --- | --- |

—

der henviser til det første bidrag fra regionerne i den yderste periferi om den økonomiske og sociale samhørigheds fremtid, som fremsendtes til Kommissionen i februar 2002

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juli 2004 med titlen »Finansielle overslag 2007-2013« (KOM(2004)0487) og andre tilhørende dokumenter og til, at Europa-Parlamentet har nedsat Det Midlertidige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i Det Udvidede EU 2007-2013, der skal analysere EU's budgetmidler i perioden fra 2007 til 2013, og som vedtog sin betænkning herom den 19. maj 2005 (A6-0153/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juli 2004 med titlen »Finansielle overslag 2007-2013« (KOM(2004)0487) og andre tilhørende dokumenter og til, at Europa-Parlamentet har nedsat Det Midlertidige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i Det Udvidede EU 2007-2013, der skal analysere EU's budgetmidler i perioden fra 2007 til 2013, og som vedtog sin betænkning herom den 19. maj 2005 (A6-0153/2005),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juni 2005 om politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juni 2005 om politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (8),

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (KOM(2004)0492), forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (KOM(2004)0495), forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond (KOM(2004)0493) og forslag til Rådets forordning om oprettelse af Samhørighedsfonden (KOM(2004)0494), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (KOM(2004)0492), forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (KOM(2004)0495), forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond (KOM(2004)0493) og forslag til Rådets forordning om oprettelse af Samhørighedsfonden (KOM(2004)0494),

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (KOM(2004)0490) og forslag til Rådets forordning om Den Europæiske Fiskerifond (KOM(2004)0497), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (KOM(2004)0490) og forslag til Rådets forordning om Den Europæiske Fiskerifond (KOM(2004)0497),

| — | der henviser til EU's stats- og regeringschefers afgørelse af 18. juni 2004 om vedtagelse af en traktat om en forfatning for Europa (»forfatningstraktaten«), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's stats- og regeringschefers afgørelse af 18. juni 2004 om vedtagelse af en traktat om en forfatning for Europa (»forfatningstraktaten«),

| — | der henviser til, at der i forfatningstraktaten er føjet en ny søjle til samhørighedspolitikken, nemlig søjlen for territorial samhørighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der i forfatningstraktaten er føjet en ny søjle til samhørighedspolitikken, nemlig søjlen for territorial samhørighed,

| — | der henviser til, at status for regionerne i den yderste periferi er blevet inkorporeret og styrket i forfatningstraktatens artikel III-424 og artikel IV-440, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at status for regionerne i den yderste periferi er blevet inkorporeret og styrket i forfatningstraktatens artikel III-424 og artikel IV-440, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og til udtalelser fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne og Fiskeriudvalget (A6-0246/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og til udtalelser fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne og Fiskeriudvalget (A6-0246/2005),

| A. | der henviser til, at karakteren af de begrænsninger (fjern beliggenhed, status som øsamfund, deres lille areal, deres vanskelige klimatiske og topografiske forhold, deres økonomiske afhængighed af nogle få produkter), som berører regionerne i den yderste periferi, for nylig er blevet inkorporeret i forfatningstraktaten og anerkendt i Den Europæiske Unions primære ret; der henviser til, at disse begrænsninger, deres forekomst, intensitet og kombination adskiller disse regioner fra de øvrige regioner i EU med geografiske handicap eller demografiske problemer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at karakteren af de begrænsninger (fjern beliggenhed, status som øsamfund, deres lille areal, deres vanskelige klimatiske og topografiske forhold, deres økonomiske afhængighed af nogle få produkter), som berører regionerne i den yderste periferi, for nylig er blevet inkorporeret i forfatningstraktaten og anerkendt i Den Europæiske Unions primære ret; der henviser til, at disse begrænsninger, deres forekomst, intensitet og kombination adskiller disse regioner fra de øvrige regioner i EU med geografiske handicap eller demografiske problemer,

| B. | der henviser til betydningen af de fællesskabsforanstaltninger, der er blevet indført til fordel for regionerne i den yderste periferi, men erkender, at de er utilstrækkelige, især inden for sektorer af strategisk betydning for udviklingen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til betydningen af de fællesskabsforanstaltninger, der er blevet indført til fordel for regionerne i den yderste periferi, men erkender, at de er utilstrækkelige, især inden for sektorer af strategisk betydning for udviklingen,

| C. | der henviser til, at der fortsat er behov for, at EU yder støtte til disse regioner som befinder sig i en situation, der adskiller dem fra de øvrige regioner i Fællesskabet, med henblik på at fremme deres udvikling og et bæredygtigt konvergensniveau; der henviser til, at det med denne støtte også bør være muligt at tilpasse regionerne i den yderste periferi til stærkt konkurrenceprægede vilkår som f.eks. det indre marked, Den Økonomiske og Monetære Union, Lissabon-strategien, udvidelsen og globaliseringen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der fortsat er behov for, at EU yder støtte til disse regioner som befinder sig i en situation, der adskiller dem fra de øvrige regioner i Fællesskabet, med henblik på at fremme deres udvikling og et bæredygtigt konvergensniveau; der henviser til, at det med denne støtte også bør være muligt at tilpasse regionerne i den yderste periferi til stærkt konkurrenceprægede vilkår som f.eks. det indre marked, Den Økonomiske og Monetære Union, Lissabon-strategien, udvidelsen og globaliseringen,

| D. | der henviser til behovet for at sikre bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer ud fra et økonomisk, socialt og miljømæssigt synspunkt, herunder navnlig behovet for at bevare fiskeressourcerne i regionerne i den yderste periferi, |
| --- | --- |

D.

der henviser til behovet for at sikre bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer ud fra et økonomisk, socialt og miljømæssigt synspunkt, herunder navnlig behovet for at bevare fiskeressourcerne i regionerne i den yderste periferi,

| E. | der henviser til, at regionerne i den yderste periferi har en skrøbelig økonomi med begrænsede muligheder for diversificering, hvor fiskeriet og de traditionelle fiskerisamfund i nogle tilfælde har stor samfundsøkonomisk betydning og giver mulighed for beslægtede økonomiske aktiviteter på leverandør- og aftagersiden, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at regionerne i den yderste periferi har en skrøbelig økonomi med begrænsede muligheder for diversificering, hvor fiskeriet og de traditionelle fiskerisamfund i nogle tilfælde har stor samfundsøkonomisk betydning og giver mulighed for beslægtede økonomiske aktiviteter på leverandør- og aftagersiden,

| F. | der glæder sig over mulighederne i den fremtidige udviklingsstrategi, som Kommissionen for nylig har fastlagt for regionerne i den yderste periferi med prioritering af »konkurrenceevne«, »tilgængelighed og foranstaltninger til modvirkning af andre begrænsninger« og »integrering i de omgivende geografiske områder«, og som vil blive gennemført under den reviderede politik for økonomisk og social samhørighed og andre fællesskabspolitikker, |
| --- | --- |

F.

der glæder sig over mulighederne i den fremtidige udviklingsstrategi, som Kommissionen for nylig har fastlagt for regionerne i den yderste periferi med prioritering af »konkurrenceevne«, »tilgængelighed og foranstaltninger til modvirkning af andre begrænsninger« og »integrering i de omgivende geografiske områder«, og som vil blive gennemført under den reviderede politik for økonomisk og social samhørighed og andre fællesskabspolitikker,

| G. | der konstaterer, at dette bidrag i forbindelse med den reviderede samhørighedspolitik ikke er tilstrækkeligt og består i et særligt program til kompensation for meromkostninger og naboskabsaktionen, |
| --- | --- |

G.

der konstaterer, at dette bidrag i forbindelse med den reviderede samhørighedspolitik ikke er tilstrækkeligt og består i et særligt program til kompensation for meromkostninger og naboskabsaktionen,

| H. | der henviser til, at der har været et vedvarende krav om at udarbejde en strategi og et særligt program for regionerne i den yderste periferi, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der har været et vedvarende krav om at udarbejde en strategi og et særligt program for regionerne i den yderste periferi,

| I. | der imidlertid glæder sig over de mål, det tilstræbes at nå med det særlige program til kompensation for meromkostninger og naboskabsaktionen, |
| --- | --- |

I.

der imidlertid glæder sig over de mål, det tilstræbes at nå med det særlige program til kompensation for meromkostninger og naboskabsaktionen,

| J. | der henviser til, at vilkårene for regionerne i den yderste periferi i målet vedrørende »europæisk territorialt samarbejde« bør nævnes, så der etableres en forbindelse til naboskabsaktionen; der henviser til, at Kommissionen i denne situation må sikre en individuel tildeling af midlerne i lighed med, hvad der var tilfældet med det særlige program, og fastsætte kriterier, som ikke begrænser deltagelsen af regionerne i den yderste periferi; der henviser til, at Kommissionen bør sikre, at regionerne i den yderste periferi reelt kan deltage i det grænseoverskridende samarbejde, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at vilkårene for regionerne i den yderste periferi i målet vedrørende »europæisk territorialt samarbejde« bør nævnes, så der etableres en forbindelse til naboskabsaktionen; der henviser til, at Kommissionen i denne situation må sikre en individuel tildeling af midlerne i lighed med, hvad der var tilfældet med det særlige program, og fastsætte kriterier, som ikke begrænser deltagelsen af regionerne i den yderste periferi; der henviser til, at Kommissionen bør sikre, at regionerne i den yderste periferi reelt kan deltage i det grænseoverskridende samarbejde,

| K. | der henviser til, at som led i naboskabsaktionen (og dermed også i målet om »europæisk territorialt samarbejde« i samhørighedspolitikken) og ligeledes i EU's nye naboskabspolitik bør regionerne i den yderste periferi ikke kun integreres i det geografiske område, de tilhører, men de bør også i samfundsøkonomisk og kulturel henseende have forbindelser til de lande, hvor der findes grupper af emigranter med oprindelse i regionerne i den yderste periferi eller de lande, som regionerne har traditionelle forbindelser med (som det er tilfældet med Venezuela, Brasilien, USA, Sydafrika, Canada og Australien), |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at som led i naboskabsaktionen (og dermed også i målet om »europæisk territorialt samarbejde« i samhørighedspolitikken) og ligeledes i EU's nye naboskabspolitik bør regionerne i den yderste periferi ikke kun integreres i det geografiske område, de tilhører, men de bør også i samfundsøkonomisk og kulturel henseende have forbindelser til de lande, hvor der findes grupper af emigranter med oprindelse i regionerne i den yderste periferi eller de lande, som regionerne har traditionelle forbindelser med (som det er tilfældet med Venezuela, Brasilien, USA, Sydafrika, Canada og Australien),

| L. | der henviser til, at Kommissionen som led i naboskabsaktionen må tage de problemer op, som nogle af regionerne i den yderste periferi står over for, når det gælder ulovlig indvandring og beslægtede problemer, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen som led i naboskabsaktionen må tage de problemer op, som nogle af regionerne i den yderste periferi står over for, når det gælder ulovlig indvandring og beslægtede problemer,

| M. | der desuden henviser til, at for så vidt angår den overordnede ramme for adgang til strukturfondene, er de nuværende forhandlinger om de finansielle overslag og reformen af samhørighedspolitikken afgørende for fremtiden for regionerne i den yderste periferi, og det er derfor nødvendigt i denne forbindelse at forsvare og tage hensyn til den ganske særlige situation, som disse regioner befinder sig i, ved at den prioriterede finansielle støtte opretholdes, |
| --- | --- |

M.

der desuden henviser til, at for så vidt angår den overordnede ramme for adgang til strukturfondene, er de nuværende forhandlinger om de finansielle overslag og reformen af samhørighedspolitikken afgørende for fremtiden for regionerne i den yderste periferi, og det er derfor nødvendigt i denne forbindelse at forsvare og tage hensyn til den ganske særlige situation, som disse regioner befinder sig i, ved at den prioriterede finansielle støtte opretholdes,

| N. | der henviser til retten til en differentieret behandling på dette område i medfør af artikel 299, stk. 2, i EF-traktaten, i medfør af hvilken det er muligt at gennemføre relevante foranstaltninger, bl.a. ved adgangen til strukturfondene; der henviser til EU's hidtidige politik over for regionerne i den yderste periferi i forbindelse med strukturfondene, idet der hidtil på grund af regionernes helt særlige forhold anvendtes en højere medfinansieringsprocent end det var tilfældet for de øvrige regioner, der modtog samhørighedsstøtte, |
| --- | --- |

N.

der henviser til retten til en differentieret behandling på dette område i medfør af artikel 299, stk. 2, i EF-traktaten, i medfør af hvilken det er muligt at gennemføre relevante foranstaltninger, bl.a. ved adgangen til strukturfondene; der henviser til EU's hidtidige politik over for regionerne i den yderste periferi i forbindelse med strukturfondene, idet der hidtil på grund af regionernes helt særlige forhold anvendtes en højere medfinansieringsprocent end det var tilfældet for de øvrige regioner, der modtog samhørighedsstøtte,

Generelle betragtninger

| 1. | opfordrer Kommissionen til at gøre sin indflydelse gældende og udøve den initiativret, der er tillagt den i medfør af EF-traktatens artikel 299, stk. 2, og iværksætte procedurer, som gør det muligt fuldt ud at indfri de ønsker, som regionerne i den yderste periferi har, hvad enten det sker inden for rammerne af samhørighedspolitikken eller i forbindelse med de øvrige politikker, fællesskabsforanstaltninger og på områder, der er vigtige for disse regioners udvikling, navnlig inden for landbrug, fiskeri, konkurrence og statsstøtte, erhvervspolitik, forsyningspligtydelser og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, beskatning, toldforanstaltninger, miljø, energi, forskning og teknologisk udvikling, erhvervsuddannelse, transport, transeuropæiske net, nye informations- og kommunikationsteknologier, regionalt samarbejde osv.; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til at gøre sin indflydelse gældende og udøve den initiativret, der er tillagt den i medfør af EF-traktatens artikel 299, stk. 2, og iværksætte procedurer, som gør det muligt fuldt ud at indfri de ønsker, som regionerne i den yderste periferi har, hvad enten det sker inden for rammerne af samhørighedspolitikken eller i forbindelse med de øvrige politikker, fællesskabsforanstaltninger og på områder, der er vigtige for disse regioners udvikling, navnlig inden for landbrug, fiskeri, konkurrence og statsstøtte, erhvervspolitik, forsyningspligtydelser og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, beskatning, toldforanstaltninger, miljø, energi, forskning og teknologisk udvikling, erhvervsuddannelse, transport, transeuropæiske net, nye informations- og kommunikationsteknologier, regionalt samarbejde osv.;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at foretage en evaluering af de fællesskabsbestemmelser, som vil kunne påvirke regionerne i den yderste periferi, og til på alle niveauer af gennemførelse af Fællesskabets politik og aktioner at tage behørigt hensyn til den helt særlige situation i disse regioner; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at foretage en evaluering af de fællesskabsbestemmelser, som vil kunne påvirke regionerne i den yderste periferi, og til på alle niveauer af gennemførelse af Fællesskabets politik og aktioner at tage behørigt hensyn til den helt særlige situation i disse regioner;

| 3. | understreger, at den positive forskelsbehandling, der indføres til fordel for disse regioner, ikke må påvirke de grundlæggende principper, som EU bygger på; |
| --- | --- |

3.

understreger, at den positive forskelsbehandling, der indføres til fordel for disse regioner, ikke må påvirke de grundlæggende principper, som EU bygger på;

| 4. | anmoder Kommissionen om at inddrage regionerne i den yderste periferi i udviklingen i EU for at nå målene i strategierne fra Lissabon og Göteborg; |
| --- | --- |

4.

anmoder Kommissionen om at inddrage regionerne i den yderste periferi i udviklingen i EU for at nå målene i strategierne fra Lissabon og Göteborg;

Finansielt overslag og samhørighedspolitik

| 5. | opfordrer Rådet til at sikre, at vedtagelsen af de finansielle overslag (2007-2013) bevirker, at der stilles midler til rådighed til gennemførelse af Unionens mål, bl.a. en økonomisk, social og territorial udvikling i regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Rådet til at sikre, at vedtagelsen af de finansielle overslag (2007-2013) bevirker, at der stilles midler til rådighed til gennemførelse af Unionens mål, bl.a. en økonomisk, social og territorial udvikling i regionerne i den yderste periferi;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at ligebehandlingen fortsætter efter de retningslinjer, som dem EU har fulgt i sine foranstaltninger til fordel for regionerne i den yderste periferi, hvad enten dette sker inden for rammerne af det særlige program for udligning af meromkostninger eller inden for rammerne af naboskabsaktionen, eller ved adgangen til strukturfondene i almindelighed; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at ligebehandlingen fortsætter efter de retningslinjer, som dem EU har fulgt i sine foranstaltninger til fordel for regionerne i den yderste periferi, hvad enten dette sker inden for rammerne af det særlige program for udligning af meromkostninger eller inden for rammerne af naboskabsaktionen, eller ved adgangen til strukturfondene i almindelighed;

| 7. | støtter kraftigt den særlige aktion med 1,1 mia. EUR for fjernområderne, som Kommissionen foreslår, samt muligheden for at finansiere operationel støtte som fastlagt i artikel 11 i forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling; slår til lyd for, at kravet i EF-traktatens artikel 299, stk. 2, om at regionerne i den yderste periferi behandles som særlige tilfælde, hvad angår deres adgang til strukturfondene, herunder de regioner, hvis BNP allerede er vokset til over 75 % af fællesskabsgennemsnittet, fuldt ud efterkommes i praksis; |
| --- | --- |

7.

støtter kraftigt den særlige aktion med 1,1 mia. EUR for fjernområderne, som Kommissionen foreslår, samt muligheden for at finansiere operationel støtte som fastlagt i artikel 11 i forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling; slår til lyd for, at kravet i EF-traktatens artikel 299, stk. 2, om at regionerne i den yderste periferi behandles som særlige tilfælde, hvad angår deres adgang til strukturfondene, herunder de regioner, hvis BNP allerede er vokset til over 75 % af fællesskabsgennemsnittet, fuldt ud efterkommes i praksis;

| 8. | opfordrer til, at bevillingerne til det særlige program øges, at de udelukkende stilles til rådighed for regionerne i den yderste periferi, og at de fordeles, uden at nogen af regionerne i den yderste periferi stilles dårligere end andre; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til, at bevillingerne til det særlige program øges, at de udelukkende stilles til rådighed for regionerne i den yderste periferi, og at de fordeles, uden at nogen af regionerne i den yderste periferi stilles dårligere end andre;

| 9. | opfordrer til, at naboskabsaktionen baseres på et nærhedskoncept i bred forstand, således at der kan ydes støtte til projekter, der omfatter organer i lande med store samfund af emigranter fra regionerne i den yderste periferi, som disse regioner følgelig føler en stærk tilknytning til; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at naboskabsaktionen baseres på et nærhedskoncept i bred forstand, således at der kan ydes støtte til projekter, der omfatter organer i lande med store samfund af emigranter fra regionerne i den yderste periferi, som disse regioner følgelig føler en stærk tilknytning til;

| 10. | understreger, at der til naboskabsaktionen skal afsættes et specifikt beløb til tværnationalt og grænseoverskridende samarbejde, og at den længe ventede samordning af de interventioner til fordel for regionerne i den yderste periferi, der finansieres af EFRU, og midlerne fra EUF til AVS-nabolandene og de oversøiske lande og territorier, endelig realiseres, uanset om EUF opføres på budgettet; |
| --- | --- |

10.

understreger, at der til naboskabsaktionen skal afsættes et specifikt beløb til tværnationalt og grænseoverskridende samarbejde, og at den længe ventede samordning af de interventioner til fordel for regionerne i den yderste periferi, der finansieres af EFRU, og midlerne fra EUF til AVS-nabolandene og de oversøiske lande og territorier, endelig realiseres, uanset om EUF opføres på budgettet;

| 11. | opfordrer til, at naboskabsaktionen benyttes til at løse problemerne med ulovlig indvandring, som nogle af regionerne i den yderste periferi slås med; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til, at naboskabsaktionen benyttes til at løse problemerne med ulovlig indvandring, som nogle af regionerne i den yderste periferi slås med;

Menneskelige ressourcer

| 12. | opfordrer Kommissionen til at stimulere denne meget vigtige udviklingsfaktor i regionerne i den yderste periferi ved at fremme uddannelse og specifikt at styrke de sektorer, hvor der er særlige muligheder for at fremme konkurrenceevnen og væksten; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at stimulere denne meget vigtige udviklingsfaktor i regionerne i den yderste periferi ved at fremme uddannelse og specifikt at styrke de sektorer, hvor der er særlige muligheder for at fremme konkurrenceevnen og væksten;

Landbrug og fiskeri

| 13. | minder Kommissionen om, at økonomien i regionerne i den yderste periferi er afhængig af ganske få sektorer, navnlig landbrug og fiskeri, som i almindelighed forudsætter støtte på forskellige niveauer og særlig en større attraktivitet i de unges øjne; |
| --- | --- |

13.

minder Kommissionen om, at økonomien i regionerne i den yderste periferi er afhængig af ganske få sektorer, navnlig landbrug og fiskeri, som i almindelighed forudsætter støtte på forskellige niveauer og særlig en større attraktivitet i de unges øjne;

| 14. | anmoder Kommissionen om i forbindelse med den igangværende ændring af landbrugsdelen af POSEI-programmerne (særlige programmer for bestemte regioner som følge af disses afsides karakter) at garantere, at de tildelte midler bliver stabile ved at muliggøre justeringer, som bliver nødvendige på grund af helt særlige behov, og at de administrative bestemmelser forenkles; |
| --- | --- |

14.

anmoder Kommissionen om i forbindelse med den igangværende ændring af landbrugsdelen af POSEI-programmerne (særlige programmer for bestemte regioner som følge af disses afsides karakter) at garantere, at de tildelte midler bliver stabile ved at muliggøre justeringer, som bliver nødvendige på grund af helt særlige behov, og at de administrative bestemmelser forenkles;

| 15. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med de fremtidige bestemmelser vedrørende ELFUL at tage højde for den særlige situation i regionerne i den yderste periferi ved bevilling af tilstrækkelige finansielle ressourcer til at opfylde målsætningerne for politikken for udvikling af landdistrikter og fastholde en ensartet behandling af disse regioner ved fordelingen af bidragssatser fra Samhørighedsfonden, som det også er tilfældet med Den Europæiske Fiskerifond; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med de fremtidige bestemmelser vedrørende ELFUL at tage højde for den særlige situation i regionerne i den yderste periferi ved bevilling af tilstrækkelige finansielle ressourcer til at opfylde målsætningerne for politikken for udvikling af landdistrikter og fastholde en ensartet behandling af disse regioner ved fordelingen af bidragssatser fra Samhørighedsfonden, som det også er tilfældet med Den Europæiske Fiskerifond;

| 16. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med det eksterne område under den fælles markedsordning for bananer at indføre en fælles tarif på et passende niveau, så det bliver muligt at opretholde Fællesskabets bananproduktion, og til om nødvendigt at foreslå kompensationsforanstaltninger til fordel for producenterne i Fællesskabet; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med det eksterne område under den fælles markedsordning for bananer at indføre en fælles tarif på et passende niveau, så det bliver muligt at opretholde Fællesskabets bananproduktion, og til om nødvendigt at foreslå kompensationsforanstaltninger til fordel for producenterne i Fællesskabet;

| 17. | beklager ophævelsen af afsætningsstøtten til sukkersektoren; opfordrer til, at denne ordning genetableres, og at der ydes fuld kompensation for mistede indtægter for reelt at tage hensyn til de særlige handicap, der gør sig gældende for regionerne i den yderste periferi; mener desuden, at det er vigtigt at sikre produktionen og raffineringen af sukker på Azorerne på sådanne vilkår, at øerne får samme adgangsbetingelser til det nationale marked, som de havde inden deres optagelse i EU, svarende til De Kanariske Øers model, så mulighederne for at fortsætte sukkerproduktionen i denne region ikke forsvinder; |
| --- | --- |

17.

beklager ophævelsen af afsætningsstøtten til sukkersektoren; opfordrer til, at denne ordning genetableres, og at der ydes fuld kompensation for mistede indtægter for reelt at tage hensyn til de særlige handicap, der gør sig gældende for regionerne i den yderste periferi; mener desuden, at det er vigtigt at sikre produktionen og raffineringen af sukker på Azorerne på sådanne vilkår, at øerne får samme adgangsbetingelser til det nationale marked, som de havde inden deres optagelse i EU, svarende til De Kanariske Øers model, så mulighederne for at fortsætte sukkerproduktionen i denne region ikke forsvinder;

| 18. | foreslår, at der træffes tilsvarende foranstaltninger, hvad angår sikring af en differentieret behandling, og for at muliggøre fortsættelsen af aktiviteterne i regionerne i den yderste periferi inden for mejerisektoren samt frugt- og grøntsagssektoren under hensyntagen til hver enkelt sektors særlige karakteristika; |
| --- | --- |

18.

foreslår, at der træffes tilsvarende foranstaltninger, hvad angår sikring af en differentieret behandling, og for at muliggøre fortsættelsen af aktiviteterne i regionerne i den yderste periferi inden for mejerisektoren samt frugt- og grøntsagssektoren under hensyntagen til hver enkelt sektors særlige karakteristika;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til forbedring af landbrugernes konkurrenceevne i regionerne i den yderste periferi, så disse kan konkurrere på de samme markeder med produkter, der svarer til produkter fra lande med en associeringsaftale med EU, eller som er omfattet af præferenceordninger; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til forbedring af landbrugernes konkurrenceevne i regionerne i den yderste periferi, så disse kan konkurrere på de samme markeder med produkter, der svarer til produkter fra lande med en associeringsaftale med EU, eller som er omfattet af præferenceordninger;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at der i forbindelse med de kommende bestemmelser vedrørende Den Europæiske Fiskerifond tages hensyn til de specifikke behov, som regionerne i den yderste periferi har i denne forbindelse; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at der i forbindelse med de kommende bestemmelser vedrørende Den Europæiske Fiskerifond tages hensyn til de specifikke behov, som regionerne i den yderste periferi har i denne forbindelse;

| 21. | gentager, at der er behov for en permanent beskyttet zone for at åbne op for positiv forskelsbehandling ved adgangen til fiskeressourcerne til fordel for fiskerflåderne i regionerne i den yderste periferi med henblik på at beskytte den lokale økonomi; |
| --- | --- |

21.

gentager, at der er behov for en permanent beskyttet zone for at åbne op for positiv forskelsbehandling ved adgangen til fiskeressourcerne til fordel for fiskerflåderne i regionerne i den yderste periferi med henblik på at beskytte den lokale økonomi;

| 22. | gør opmærksom på det forhold, at den store rigdom, men også den betydelige sårbarhed i de marine økosystemer i regionerne i den yderste periferi forudsætter, at der udvises en særlig årvågenhed over for de tilladte fangstredskaber og -praksis, også når det gælder adgangen til de omliggende og tilstødende farvande; |
| --- | --- |

22.

gør opmærksom på det forhold, at den store rigdom, men også den betydelige sårbarhed i de marine økosystemer i regionerne i den yderste periferi forudsætter, at der udvises en særlig årvågenhed over for de tilladte fangstredskaber og -praksis, også når det gælder adgangen til de omliggende og tilstødende farvande;

| 23. | opfordrer i betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for disse regioners eksklusive økonomiske zoner (for nogle manglen på kontinentalsokkel) og fiskerizonernes begrænsninger (idet de ofte kun består af undersøiske bjerge), Kommissionen til uden tøven at anvende forsigtighedsprincippet og princippet om relativ stabilitet for at garantere arternes biologiske og økologiske balance samt bevare den samfundsøkonomiske struktur, der er forbundet med fiskerisektoren i disse regioner; opfordrer Kommissionen til, at den i forbindelse med sine lovgivningsforslag også tager hensyn til, at fiskeriaktiviteterne i nogle af regionerne i den yderste periferi, f.eks. i Det Indiske Ocean, er af nyere dato, og at de stadig er rige på fiskeressourcer; |
| --- | --- |

23.

opfordrer i betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for disse regioners eksklusive økonomiske zoner (for nogle manglen på kontinentalsokkel) og fiskerizonernes begrænsninger (idet de ofte kun består af undersøiske bjerge), Kommissionen til uden tøven at anvende forsigtighedsprincippet og princippet om relativ stabilitet for at garantere arternes biologiske og økologiske balance samt bevare den samfundsøkonomiske struktur, der er forbundet med fiskerisektoren i disse regioner; opfordrer Kommissionen til, at den i forbindelse med sine lovgivningsforslag også tager hensyn til, at fiskeriaktiviteterne i nogle af regionerne i den yderste periferi, f.eks. i Det Indiske Ocean, er af nyere dato, og at de stadig er rige på fiskeressourcer;

| 24. | understreger på ny behovet for i fremtiden at støtte modernisering af fiskerflåden for at sikre dens rentabilitet og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

24.

understreger på ny behovet for i fremtiden at støtte modernisering af fiskerflåden for at sikre dens rentabilitet og konkurrenceevne;

| 25. | opfordrer i betragtning af den sårbarhed, der er knyttet til status som region i den yderste periferi Kommissionen til at bevare støtten til forarbejdningsindustrien for fiskeriprodukter i disse zoner på samme eller et højere niveau end det, der er gældende i det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet; |
| --- | --- |

25.

opfordrer i betragtning af den sårbarhed, der er knyttet til status som region i den yderste periferi Kommissionen til at bevare støtten til forarbejdningsindustrien for fiskeriprodukter i disse zoner på samme eller et højere niveau end det, der er gældende i det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet;

| 26. | opfordrer til, at der tages hensyn til fiskeforarbejdningsaktiviteterne i regionerne i den yderste periferi, når statsstøtten til fiskerisektoren tages op til revision; |
| --- | --- |

26.

opfordrer til, at der tages hensyn til fiskeforarbejdningsaktiviteterne i regionerne i den yderste periferi, når statsstøtten til fiskerisektoren tages op til revision;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at acceptere, at den støtte, der ydes under POSEI-programmet for fiskerisektoren, skal være permanent; mener, at den kompensation, der ydes til dækning af yderligere omkostninger i forbindelse med afsætningen af visse fiskeriprodukter, og som er forårsaget af beliggenheden i den yderste periferi, bør forhøjes; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at acceptere, at den støtte, der ydes under POSEI-programmet for fiskerisektoren, skal være permanent; mener, at den kompensation, der ydes til dækning af yderligere omkostninger i forbindelse med afsætningen af visse fiskeriprodukter, og som er forårsaget af beliggenheden i den yderste periferi, bør forhøjes;

| 28. | anmoder Kommissionen om hurtigst muligt at gå videre med oprettelsen af de regionale rådgivende råd, og at der, hvad angår det regionale rådgivende råd for den sydlige del af de vestlige farvande, bør oprettes en underafdeling for øområder for de specifikke fiskeriaktiviteter i regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

28.

anmoder Kommissionen om hurtigst muligt at gå videre med oprettelsen af de regionale rådgivende råd, og at der, hvad angår det regionale rådgivende råd for den sydlige del af de vestlige farvande, bør oprettes en underafdeling for øområder for de specifikke fiskeriaktiviteter i regionerne i den yderste periferi;

Konkurrence og statsstøtte

| 29. | håber, hvad angår statsstøtte til regionale formål, at regionerne i den yderste periferi kan fortsætte med at modtage ikke-degressiv og ikke-tidsbegrænset driftsstøtte, og at denne støtte kan udvides, så den også omfatter transportsektoren, forudsat at der med reglerne for offentlige indkøb sikres en retfærdig prissætning blandt de deltagende virksomheder; håber, at regionerne i den yderste periferi fortsat kan nyde godt af en højere sats ud over støtten til oprindelige investeringer; håber, at mobile transportaktiver vil blive inkluderet blandt de støtteberettigede udgifter, hvad angår oprindelige investeringer, og håber, at det vil blive tilladt at yde kompensation til regionerne i den yderste periferi for meromkostninger i forbindelse med transport af varer i EU's indre marked; |
| --- | --- |

29.

håber, hvad angår statsstøtte til regionale formål, at regionerne i den yderste periferi kan fortsætte med at modtage ikke-degressiv og ikke-tidsbegrænset driftsstøtte, og at denne støtte kan udvides, så den også omfatter transportsektoren, forudsat at der med reglerne for offentlige indkøb sikres en retfærdig prissætning blandt de deltagende virksomheder; håber, at regionerne i den yderste periferi fortsat kan nyde godt af en højere sats ud over støtten til oprindelige investeringer; håber, at mobile transportaktiver vil blive inkluderet blandt de støtteberettigede udgifter, hvad angår oprindelige investeringer, og håber, at det vil blive tilladt at yde kompensation til regionerne i den yderste periferi for meromkostninger i forbindelse med transport af varer i EU's indre marked;

| 30. | anmoder om, at der som led i ændringen af de retningslinjer for statsstøtte til regioner, der skal gælde fra 2007, åbnes mulighed for, at der kan ydes kompensation til regionerne i den yderste periferi for de meromkostninger, der skyldes godstransport på EU's indre marked, og ikke kun inden for det pågældende lands grænser; |
| --- | --- |

30.

anmoder om, at der som led i ændringen af de retningslinjer for statsstøtte til regioner, der skal gælde fra 2007, åbnes mulighed for, at der kan ydes kompensation til regionerne i den yderste periferi for de meromkostninger, der skyldes godstransport på EU's indre marked, og ikke kun inden for det pågældende lands grænser;

| 31. | anmoder endvidere om, at der i forbindelse med ændringen af retningslinjerne for statsstøtte til regionerne lægges den nødvendige vægt på den eksisterende praksis over for regionerne i den yderste periferi og på de vilkår, som der må tages hensyn til; |
| --- | --- |

31.

anmoder endvidere om, at der i forbindelse med ændringen af retningslinjerne for statsstøtte til regionerne lægges den nødvendige vægt på den eksisterende praksis over for regionerne i den yderste periferi og på de vilkår, som der må tages hensyn til;

| 32. | opfordrer til, at bestemmelserne om støtte til regionerne i den yderste periferi i henhold til artikel III-167, stk. 3, litra a), i forfatningstraktaten, straks iværksættes; |
| --- | --- |

32.

opfordrer til, at bestemmelserne om støtte til regionerne i den yderste periferi i henhold til artikel III-167, stk. 3, litra a), i forfatningstraktaten, straks iværksættes;

| 33. | opfordrer til, at reglerne vedrørende støtte af meget beskeden størrelse udvides til også at omfatte transportsektoren; |
| --- | --- |

33.

opfordrer til, at reglerne vedrørende støtte af meget beskeden størrelse udvides til også at omfatte transportsektoren;

Erhvervspolitik

| 34. | anmoder Kommissionen om at tilpasse de eksisterende foranstaltninger til de helt særlige forhold i regionerne i den yderste periferi, så disse får lettere adgang til disse foranstaltninger; opfordrer til, at virksomhedernes konkurrenceevne i disse områder forbedres, både gennem specifikke foranstaltninger og en bedre adgang til de tilstødende geografiske områder samt gennem udformning af og støtte til nye modeller for konkurrenceevne; anmoder endvidere om, at foretagsomhed og iværksætterånd ophjælpes; |
| --- | --- |

34.

anmoder Kommissionen om at tilpasse de eksisterende foranstaltninger til de helt særlige forhold i regionerne i den yderste periferi, så disse får lettere adgang til disse foranstaltninger; opfordrer til, at virksomhedernes konkurrenceevne i disse områder forbedres, både gennem specifikke foranstaltninger og en bedre adgang til de tilstødende geografiske områder samt gennem udformning af og støtte til nye modeller for konkurrenceevne; anmoder endvidere om, at foretagsomhed og iværksætterånd ophjælpes;

Tjenesteydelser af almen økonomisk interesse

| 35. | opfordrer Kommissionen til at opfylde sit løfte om at lade en arbejdsgruppe undersøger, hvorledes markedet for offentlige tjenesteydelser fungerer i regionerne i den yderste periferi, og til at fremsætte forslag, der tager hensyn til disse regioners særlige forhold og behov, hvad angår markedet for offentlige tjenesteydelser; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at opfylde sit løfte om at lade en arbejdsgruppe undersøger, hvorledes markedet for offentlige tjenesteydelser fungerer i regionerne i den yderste periferi, og til at fremsætte forslag, der tager hensyn til disse regioners særlige forhold og behov, hvad angår markedet for offentlige tjenesteydelser;

| 36. | anmoder Kommissionen om i forbindelse med Den Europæiske Unions tilgang til forsyningspligtydelser som opfølgning på hvidbogen (KOM(2004)0374) at tage højde for de særlige begrænsninger i regionerne i den yderste periferi, specielt ved behandlingen af forsyningspligtydelserne som særlige tjenesteydelser i regionerne i den yderste periferi og ved anvendelse af konkurrencebestemmelserne og bestemmelserne på det indre marked på en måde, der er tilpasset den specifikke situation i disse regioner; |
| --- | --- |

36.

anmoder Kommissionen om i forbindelse med Den Europæiske Unions tilgang til forsyningspligtydelser som opfølgning på hvidbogen (KOM(2004)0374) at tage højde for de særlige begrænsninger i regionerne i den yderste periferi, specielt ved behandlingen af forsyningspligtydelserne som særlige tjenesteydelser i regionerne i den yderste periferi og ved anvendelse af konkurrencebestemmelserne og bestemmelserne på det indre marked på en måde, der er tilpasset den specifikke situation i disse regioner;

Beskatning og toldforanstaltninger

| 37. | opfordrer Kommissionen til fortsat at anvende særlige skatteforanstaltninger til fordel for regionerne i den yderste periferi og vise vilje til at foreslå andre ordninger til fremme af disse regioners selvstændige udvikling; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen til fortsat at anvende særlige skatteforanstaltninger til fordel for regionerne i den yderste periferi og vise vilje til at foreslå andre ordninger til fremme af disse regioners selvstændige udvikling;

| 38. | opfordrer Kommissionen til at vise vilje til at behandle anmodninger fra regionerne i den yderste periferi om et midlertidigt stop for opkrævning af told i henhold til den fælles toldtarif, som pålægges leverancer af ikke-landbrugsvarer til produktionsformål og fiskeriprodukter samt importerede kapitalgoder til erhvervsmæssig og industriel brug; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at vise vilje til at behandle anmodninger fra regionerne i den yderste periferi om et midlertidigt stop for opkrævning af told i henhold til den fælles toldtarif, som pålægges leverancer af ikke-landbrugsvarer til produktionsformål og fiskeriprodukter samt importerede kapitalgoder til erhvervsmæssig og industriel brug;

Miljø

| 39. | opfordrer Kommissionen til ikke at forsømme dette område i de kommende foranstaltninger til støtte for regionerne i den yderste periferi, da der ikke er tilstrækkelige midler til at opfylde de løbende behov på miljøområdet, navnlig hvad angår beskyttelse af biodiversiteten, gennemførelse af Natura 2000-nettet og affaldshåndtering, hvilket gør det vanskeligere at føre en miljøpolitik i regionerne i den yderste periferi, som efterlever de grundlæggende principper i Fællesskabets miljøpolitik; opfordrer Kommissionen til at gennemføre foranstaltninger på linje med POSEIMA-programmets (særligt program for Madeira og Azorerne som følge af disse regioners afsides beliggenhed og økarakter) miljødel; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til ikke at forsømme dette område i de kommende foranstaltninger til støtte for regionerne i den yderste periferi, da der ikke er tilstrækkelige midler til at opfylde de løbende behov på miljøområdet, navnlig hvad angår beskyttelse af biodiversiteten, gennemførelse af Natura 2000-nettet og affaldshåndtering, hvilket gør det vanskeligere at føre en miljøpolitik i regionerne i den yderste periferi, som efterlever de grundlæggende principper i Fællesskabets miljøpolitik; opfordrer Kommissionen til at gennemføre foranstaltninger på linje med POSEIMA-programmets (særligt program for Madeira og Azorerne som følge af disse regioners afsides beliggenhed og økarakter) miljødel;

Transeuropæiske net

| 40. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med de transeuropæiske net at udvise særlig opmærksomhed over for de karakteristika, som kendetegner regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med de transeuropæiske net at udvise særlig opmærksomhed over for de karakteristika, som kendetegner regionerne i den yderste periferi;

| 41. | opfordrer Kommissionen til, hvad angår de transeuropæiske energinet, at behandle projekter i regionerne i den yderste periferi og anvende den samfinansieringssats, der gælder for prioriterede projekter, på disse; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen til, hvad angår de transeuropæiske energinet, at behandle projekter i regionerne i den yderste periferi og anvende den samfinansieringssats, der gælder for prioriterede projekter, på disse;

| 42. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med de transeuropæiske transportinfrastrukturnet at gøre det muligt for støtteberettigede havne og lufthavne i regionerne i den yderste periferi at opnå samfinansiering via Samhørighedsfonden; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med de transeuropæiske transportinfrastrukturnet at gøre det muligt for støtteberettigede havne og lufthavne i regionerne i den yderste periferi at opnå samfinansiering via Samhørighedsfonden;

Forskning og teknologisk udvikling

| 43. | opfordrer Kommissionen til at give betragtning 14 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF af 27. juni 2002 om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum og til innovation (2002-2006) (9) et operationelt indhold under såvel det nuværende rammeprogram som dets afløser; opfordrer til, at der under det næste rammeprogram opstilles metoder, som giver mulighed for at finansiere projekter i regionerne i den yderste periferi, navnlig i disses ekspertisecentre; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at give betragtning 14 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF af 27. juni 2002 om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum og til innovation (2002-2006) (9) et operationelt indhold under såvel det nuværende rammeprogram som dets afløser; opfordrer til, at der under det næste rammeprogram opstilles metoder, som giver mulighed for at finansiere projekter i regionerne i den yderste periferi, navnlig i disses ekspertisecentre;

| 44. | opfordrer til, at der tages hensyn til den handlingsplan for forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation, som regionerne i den yderste periferi forelagde for Kommissionen i 2003; |
| --- | --- |

44.

opfordrer til, at der tages hensyn til den handlingsplan for forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation, som regionerne i den yderste periferi forelagde for Kommissionen i 2003;

| 45. | opfordrer til, at projekter i regionerne i den yderste periferi finansieres via rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling og til, at de samfinansieres af strukturfondene; |
| --- | --- |

45.

opfordrer til, at projekter i regionerne i den yderste periferi finansieres via rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling og til, at de samfinansieres af strukturfondene;

Ny informations- og kommunikationsteknologi

| 46. | opfordrer Kommissionen til at være specielt opmærksom på projekter i regionerne i den yderste periferi på det informations- og kommunikationsteknologiske område, idet der er tale om sektorer, der er afgørende for at fremme udviklingen; henviser til regionernes ønsker, der optræder i memorandummet fra Spanien, Frankrig, Portugal og regionerne i den yderste periferi om foranstaltninger med hjemmel i EF-traktatens artikel 299, stk. 2, og til bidraget fra regionerne i den yderste periferi til dette memorandum, som begge fremsendtes til Kommissionen den 2. juni 2003; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til at være specielt opmærksom på projekter i regionerne i den yderste periferi på det informations- og kommunikationsteknologiske område, idet der er tale om sektorer, der er afgørende for at fremme udviklingen; henviser til regionernes ønsker, der optræder i memorandummet fra Spanien, Frankrig, Portugal og regionerne i den yderste periferi om foranstaltninger med hjemmel i EF-traktatens artikel 299, stk. 2, og til bidraget fra regionerne i den yderste periferi til dette memorandum, som begge fremsendtes til Kommissionen den 2. juni 2003;

Transport

| 47. | anmoder om, at regionerne i den yderste periferi inddrages i alle aspekter af Fællesskabets transportpolitik; |
| --- | --- |

47.

anmoder om, at regionerne i den yderste periferi inddrages i alle aspekter af Fællesskabets transportpolitik;

| 48. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at de projekter på transportområdet, der finansieres af Fællesskabet i regionerne i den yderste periferi, i første række resulterer i forbedringer af indbyggernes livskvalitet og en uafhængig udvikling i regionerne; er af den opfattelse, at alle de transportprojekter, som er udarbejdet i strid med Fællesskabets miljøbestemmelser, skal indstilles; mener desuden, at samtlige transportprojekter for disse regioner skal indeholde en præcis og klart defineret analyse af gevinsten for diversificeringen af den lokale økonomi, den sociale samhørighed og et bæredygtigt arbejdsmarked i regionerne; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at de projekter på transportområdet, der finansieres af Fællesskabet i regionerne i den yderste periferi, i første række resulterer i forbedringer af indbyggernes livskvalitet og en uafhængig udvikling i regionerne; er af den opfattelse, at alle de transportprojekter, som er udarbejdet i strid med Fællesskabets miljøbestemmelser, skal indstilles; mener desuden, at samtlige transportprojekter for disse regioner skal indeholde en præcis og klart defineret analyse af gevinsten for diversificeringen af den lokale økonomi, den sociale samhørighed og et bæredygtigt arbejdsmarked i regionerne;

| 49. | opfordrer til samfinansiering med henblik på at dække meromkostninger på transportområdet og til, at transportsektoren udvikles i naboområderne til regionerne i den yderste periferi, ikke mindst ved i dette øjemed at inddrage ikke-medlemslande; |
| --- | --- |

49.

opfordrer til samfinansiering med henblik på at dække meromkostninger på transportområdet og til, at transportsektoren udvikles i naboområderne til regionerne i den yderste periferi, ikke mindst ved i dette øjemed at inddrage ikke-medlemslande;

Afsluttende betragtninger

| 50. | glæder sig endelig over, at de organer, der bestræber sig på at forsvare regionerne i den yderste periferis særlige status, har etableret og befæstet et vigtigt partnerskab, og peger på Kommissionens hovedrolle i denne proces, således som den afspejler sig i dennes meddelelser fra 2004;
  *
  - * |
| --- | --- |

50.

glæder sig endelig over, at de organer, der bestræber sig på at forsvare regionerne i den yderste periferis særlige status, har etableret og befæstet et vigtigt partnerskab, og peger på Kommissionens hovedrolle i denne proces, således som den afspejler sig i dennes meddelelser fra 2004;

*

- *

| 51. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget, De Europæiske Fællesskabers Økonomiske og Sociale Udvalg, de nationale, regionale og lokale myndigheder i regionerne i den yderste periferi og formanden for konferencen for formændene for regionerne i den yderste periferi. |
| --- | --- |

51.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Regionsudvalget, De Europæiske Fællesskabers Økonomiske og Sociale Udvalg, de nationale, regionale og lokale myndigheder i regionerne i den yderste periferi og formanden for konferencen for formændene for regionerne i den yderste periferi.

---

(1)  EUT C 71 af 22.3.2005, s. 40.

(2)  EFT C 144 af 16.5.2001, s. 11.

(3)  EUT C 221 af 17.9.2002, s. 37.

(4)  EFT C 197 af 12.7.2001, s. 197.

(5)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 1000.

(6)  EUT C 318 af 22.12.2004, s. 1.

(7)  EUT C 302 af 7.12.2004, s. 60.

(8)  Vedtagne tekster, P6_TA(2005)0224.

(9)  EUT L 232 af 29.8.2002, s. 1.

---

Torsdag, 29. september 2005

| 21.9.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 227/520 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 227/520

---

PROTOKOL

(2006/C 227 E/04)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Luigi COCILOVO

næstformand

1.   Åbning af mødet

Formanden åbnede mødet kl. 10.00.

2.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget fra Rådet og Kommissionen

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en fællesskabsaktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2007 til 2019 (KOM(2005)0209 — C6-0157/2005 — 2005/0102(COD)).






  henvist til: | korr.udv. | : | CULT |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en fællesskabsaktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2007 til 2019 (KOM(2005)0209 — C6-0157/2005 — 2005/0102(COD)).

henvist til:

korr.udv.

:

CULT

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af beslutning 2256/2003/EF med henblik på forlængelse af programmet i 2006 til støtte for formidling af god praksis og overvågning af indførelsen af IKT (KOM(2005)0347 — C6-0247/2005 — 2005/0144(COD)).






  henvist til: | korr.udv. | : | ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | BUDG, CULT, LIBE |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af beslutning 2256/2003/EF med henblik på forlængelse af programmet i 2006 til støtte for formidling af god praksis og overvågning af indførelsen af IKT (KOM(2005)0347 — C6-0247/2005 — 2005/0144(COD)).

henvist til:

korr.udv.

:

ITRE

rådg.udv.

:

BUDG, CULT, LIBE

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (KOM(2005)0391 — C6-0266/2005 — 2005/0167(COD)).






  henvist til: | korr.udv. | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | AFET, DEVE, EMPL |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (KOM(2005)0391 — C6-0266/2005 — 2005/0167(COD)).

henvist til:

korr.udv.

:

LIBE

rådg.udv.

:

AFET, DEVE, EMPL

| — | Forslag til Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (KOM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | AFET, BUDG, CULT, AFCO, FEMM |

—

Forslag til Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (KOM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS)).

henvist til:

korr.udv.

:

LIBE

rådg.udv.

:

AFET, BUDG, CULT, AFCO, FEMM

| — | Forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder til at udføre opgaver på de områder, der er nævnt i afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union (KOM(2005)0280 [02] — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder til at udføre opgaver på de områder, der er nævnt i afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union (KOM(2005)0280 [02] — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)).

henvist til:

korr.udv.

:

LIBE

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om tværnational mobilitet i Det Europæiske Fællesskab i uddannelsesøjemed: Det europæiske kvalitetscharter for mobilitet (KOM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179(COD)).






  henvist til: | korr.udv. | : | CULT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | EMPL |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om tværnational mobilitet i Det Europæiske Fællesskab i uddannelsesøjemed: Det europæiske kvalitetscharter for mobilitet (KOM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179(COD)).

henvist til:

korr.udv.

:

CULT

rådg.udv.

:

EMPL

| — | Forslag til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for regnskabsåret 2006 (11186/2005 [01] — C6-0299/2005 — 2005/2001(BUD)).






  henvist til: | korr.udv. | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Forslag til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for regnskabsåret 2006 (11186/2005 [01] — C6-0299/2005 — 2005/2001(BUD)).

henvist til:

korr.udv.

:

BUDG

rådg.udv.

:

AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Forslag til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for regnskabsåret 2006 (11186/2005 [02] — C6-0300/2005 — 2005/2002(BUD)).






  henvist til: | korr.udv. | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Forslag til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for regnskabsåret 2006 (11186/2005 [02] — C6-0300/2005 — 2005/2002(BUD)).

henvist til:

korr.udv.

:

BUDG

rådg.udv.

:

AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Forslag til Rådets afgørelse om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) (KOM(2005)0230 — C6-0301/2005 — 2005/0103(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådg.udv. | : | BUDG |

—

Forslag til Rådets afgørelse om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) (KOM(2005)0230 — C6-0301/2005 — 2005/0103(CNS)).

henvist til:

korr.udv.

:

LIBE

rådg.udv.

:

BUDG

3.   Tekstilsektoren (forhandling)

(forhandling)

Redegørelse fra Kommissionen: Tekstilsektoren

László Kovács (medlem af Kommissionen) afgav redegørelsen.

Talere: Tokia Saïfi for PPE-DE-Gruppen, Erika Mann for PSE-Gruppen, Johan Van Hecke for ALDE-Gruppen, Eva Lichtenberger for Verts/ALE-Gruppen, Jacky Henin for GUE/NGL-Gruppen, Patrick Louis for IND/DEM-Gruppen, Jean-Claude Martinez løsgænger, Georgios Papastamkos, Elisa Ferreira, Sajjad Karim, Margrete Auken, Pedro Guerreiro, Zuzana Roithová, Joan Calabuig Rull, Anne Laperrouze, Georgios Toussas, Werner Langen, Harlem Désir, Markus Pieper, Panagiotis Beglitis, Ursula Stenzel, Harald Ettl og Avril Doyle.

FORSÆDE: Gérard ONESTA

næstformand

Talere: Mario Mantovani og László Kovács.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

4.   Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Efter anmodning fra løsgængerne godkendte Parlamentet følgende udnævnelse:

Delegationen for Forbindelserne med Det Palæstinensiske Lovgivende Råd

| — | Giovanni Rivera. |
| --- | --- |

—

Giovanni Rivera.

5.   Handelsmæssige forbindelser EU/Kina (forhandling)

(forhandling)

Betænkning: Perspektiverne for de handelsmæssige forbindelser mellem EU og Kina (2005/2015(INI)) — Udvalget om International Handel.

Ordfører: Caroline Lucas (A6-0262/2005)

Caroline Lucas forelagde sin betænkning.

László Kovács (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Bastiaan Belder (ordfører for udtalelse fra AFET), Daniel Caspary for PPE-DE-Gruppen, Glyn Ford for PSE-Gruppen, Danutė Budreikaitė for ALDE-Gruppen, Raül Romeva i Rueda for Verts/ALE-Gruppen, Helmuth Markov for GUE/NGL-Gruppen, Bogusław Rogalski for IND/DEM-Gruppen, Cristiana Muscardini for UEN-Gruppen, Glyn Ford, som spurgte, om alle de talere, der var anmeldt, ville få lejlighed til at komme til orde, inden afstemningstiden indtraf kl. 12.00 (formanden svarede benægtende), Alessandra Mussolini, løsgænger, om formandens svar, Frank Vanhecke, Paul Rübig, Margrietus van den Berg, Johan Van Hecke, Margrete Auken, Nigel Farage, Gintaras Didžiokas og James Hugh Allister

Caroline Lucas (ordfører) tog ordet og foreslog på vegne af Verts/ALE-Gruppen under henvisning til forretningsordenens artikel 170, stk. 4, at afstemningen blev udsat til den følgende mødeperiode, eftersom forhandlingen ville blive fortsat den samme eftermiddag.

FORSÆDE: Pierre MOSCOVICI

næstformand

Robert Goebbels for PSE-Gruppen støttede dette forslag.

Parlamentet godkendte dette forslag.

(På grund af afstemningstiden blev forhandlingen afbrudt her. Den ville blive genoptaget kl. 15.00.)(punkt 14 i protokollen af 29.9.2005)

(punkt 14 i protokollen af 29.9.2005)

Philip Bushill-Matthews tog ordet for at gøre indsigelse imod, at den tid, der var blevet afsat til spørgetiden til Rådet den foregående dag (punkt 14 i protokollen af 28.9.2005), ikke var blevet respekteret (formanden tog dette til efterretning).

(punkt 14 i protokollen af 28.9.2005),

6.   Afstemningstid

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

6.1.   Aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0489/2005, B6-0511/2005, B6-0514/2005, B6-0515/2005, B6-0516/2005 og B6-0517/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0489/2005

(erstatter B6-0489/2005, B6-0511/2005, B6-0514/2005, B6-0515/2005, B6-0516/2005 og B6-0517/2005):

stillet af:

| | María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling og Giuseppe Castiglione for PPE-DE-Gruppen |
| --- | --- |

María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling og Giuseppe Castiglione for PPE-DE-Gruppen

| | María Isabel Salinas García, Vincenzo Lavarra og Katerina Batzeli for PSE-Gruppen |
| --- | --- |

María Isabel Salinas García, Vincenzo Lavarra og Katerina Batzeli for PSE-Gruppen

| | Anne Laperrouze, Niels Busk, Willem Schuth, Jorgo Chatzimarkakis og Ignasi Guardans Cambó for ALDE-Gruppen |
| --- | --- |

Anne Laperrouze, Niels Busk, Willem Schuth, Jorgo Chatzimarkakis og Ignasi Guardans Cambó for ALDE-Gruppen

| | Marie-Hélène Aubert og Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf for Verts/ALE-Gruppen, |
| --- | --- |

Marie-Hélène Aubert og Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf for Verts/ALE-Gruppen,

| | Ilda Figueiredo og Marco Rizzo for GUE/NGL-Gruppen |
| --- | --- |

Ilda Figueiredo og Marco Rizzo for GUE/NGL-Gruppen

| | Sergio Berlato, Roberta Angelilli og Sebastiano (Nello) Musumeci for UEN-Gruppen. |
| --- | --- |

Sergio Berlato, Roberta Angelilli og Sebastiano (Nello) Musumeci for UEN-Gruppen.

Vedtaget (P6_TA(2005)0361)

(P6_TA(2005)0361)

6.2.   Olie (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0481/2005, B6-0482/2005, B6-0491/2005, B6-0499/2005, B6-0506/2005 og B6-0509/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0481/2005

(erstatter B6-0481/2005, B6-0482/2005, B6-0491/2005, B6-0499/2005, B6-0506/2005 og B6-0509/2005):

stillet af:

| | Giles Chichester og Paul Rübig for PPE-DE-Gruppen |
| --- | --- |

Giles Chichester og Paul Rübig for PPE-DE-Gruppen

| | Reino Paasilinna for PSE-Gruppen |
| --- | --- |

Reino Paasilinna for PSE-Gruppen

| | Fiona Hall for ALDE-Gruppen |
| --- | --- |

Fiona Hall for ALDE-Gruppen

| | Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen |
| --- | --- |

Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen

| | Umberto Guidoni for GUE/NGL-Gruppen |
| --- | --- |

Umberto Guidoni for GUE/NGL-Gruppen

| | Roberta Angelilli for UEN-Gruppen. |
| --- | --- |

Roberta Angelilli for UEN-Gruppen.

Vedtaget (P6_TA(2005)0362)

(P6_TA(2005)0362)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Robert Goebbels for PSE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt 10, hvilket var blevet godkendt. |
| --- | --- |

—

Robert Goebbels for PSE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt 10, hvilket var blevet godkendt.

| — | Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt 15, led 6, hvilket var blevet godkendt. |
| --- | --- |

—

Claude Turmes for Verts/ALE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt 15, led 6, hvilket var blevet godkendt.

6.3.   Reform af FN og milleniumudviklingsmål (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0483/2005, B6-0492/2005, B6-0493/2005, B6-0501/2005, B6-0507/2005 og B6-0510/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0483/2005

(erstatter B6-0483/2005, B6-0492/2005, B6-0493/2005, B6-0501/2005, B6-0507/2005 og B6-0510/2005):

stillet af:

| | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon og Simon Coveney for PPE-DE-Gruppen |
| --- | --- |

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon og Simon Coveney for PPE-DE-Gruppen

| | Glenys Kinnock, Pasqualina Napoletano og Miguel Angel Martínez Martínez for PSE-Gruppen |
| --- | --- |

Glenys Kinnock, Pasqualina Napoletano og Miguel Angel Martínez Martínez for PSE-Gruppen

| | Alexander Lambsdorff og Lapo Pistelli for ALDE-Gruppen |
| --- | --- |

Alexander Lambsdorff og Lapo Pistelli for ALDE-Gruppen

| | Marie Anne Isler Béguin, Raül Romeva i Rueda og Frithjof Schmidt for Verts/ALE-Gruppen |
| --- | --- |

Marie Anne Isler Béguin, Raül Romeva i Rueda og Frithjof Schmidt for Verts/ALE-Gruppen

| | André Brie og Luisa Morgantini for GUE/NGL-Gruppen |
| --- | --- |

André Brie og Luisa Morgantini for GUE/NGL-Gruppen

| | Inese Vaidere og Guntars Krasts for UEN-Gruppen. |
| --- | --- |

Inese Vaidere og Guntars Krasts for UEN-Gruppen.

Vedtaget (P6_TA(2005)0363)

(P6_TA(2005)0363)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Alexander Lambsdorff for ALDE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt 20, hvilket var blevet godkendt. |
| --- | --- |

—

Alexander Lambsdorff for ALDE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt 20, hvilket var blevet godkendt.

6.4.   Belarus (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0486/2005, B6-0488/2005, B6-0490/2005, B6-0494/2005, B6-0497/2005, B6-0503/2005 og B6-0508/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0486/2005

(erstatter B6-0486/2005, B6-0488/2005, B6-0490/2005, B6-0494/2005, B6-0497/2005 og B6-0508/2005):

stillet af:

| | Barbara Kudrycka, Bogdan Klich, Árpád Duka-Zólyomi og Karl von Wogau for PPE-DE-Gruppen |
| --- | --- |

Barbara Kudrycka, Bogdan Klich, Árpád Duka-Zólyomi og Karl von Wogau for PPE-DE-Gruppen

| | Jan Marinus Wiersma, Józef Pinior og Joseph Muscat for PSE-Gruppen |
| --- | --- |

Jan Marinus Wiersma, Józef Pinior og Joseph Muscat for PSE-Gruppen

| | Janusz Onyszkiewicz for ALDE-Gruppen |
| --- | --- |

Janusz Onyszkiewicz for ALDE-Gruppen

| | Elisabeth Schroedter, Milan Horáček og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALE-Gruppen |
| --- | --- |

Elisabeth Schroedter, Milan Horáček og Marie Anne Isler Béguin for Verts/ALE-Gruppen

| | Bastiaan Belder for IND/DEM-Gruppen |
| --- | --- |

Bastiaan Belder for IND/DEM-Gruppen

| | Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański og Inese Vaidere for UEN-Gruppen. |
| --- | --- |

Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański og Inese Vaidere for UEN-Gruppen.

Vedtaget (P6_TA(2005)0364)

(P6_TA(2005)0364)

(Forslag til beslutning B6-0503/2005 bortfaldt).

6.5.   Strategisk partnerskab EU/Indien (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Strategisk partnerskab mellem EU og Indien (2004/2169(INI)) — Udenrigsudvalget.

Ordfører: Emilio Menéndez del Valle (A6-0256/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0365)

(P6_TA(2005)0365)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Emilio Menéndez del Valle (ordfører) havde stillet mundtlige ændringsforslag til punkt 10 og 17, 2. del, og til ændringsforslag 20, hvilket var blevet godkendt. |
| --- | --- |

—

Emilio Menéndez del Valle (ordfører) havde stillet mundtlige ændringsforslag til punkt 10 og 17, 2. del, og til ændringsforslag 20, hvilket var blevet godkendt.

6.6.   Vedvarende energikilder (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: De vedvarende energikilders bidrag i EU og forslag til konkrete foranstaltninger (2004/2153(INI)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi.

Ordfører: Claude Turmes (A6-0227/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0366)

(P6_TA(2005)0366)

6.7.   Handlingsprogram for trafiksikkerhed (afstemning)

(afstemning)

Betænkning: Europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden — Halvering af antallet af trafikofre i Den Europæiske Union inden 2010: en fælles opgave (2004/2162(INI)) — Transport- og Turismeudvalget.

Ordfører: Ari Vatanen (A6-0225/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0367)

(P6_TA(2005)0367)

7.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 163, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

8.   Stemmerettelser

»Stemmerettelser« findes på websiden »Séance en direct«, »Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (Roll-call votes)« og i den trykte udgave af bilag 2 til protokollen »Resultat af afstemningerne ved navneopråb«.

Den elektroniske udgave på Europarl vil blive ajourført regelmæssigt i en periode på højst 2 uger efter afstemningsdagen.

Efter udløbet af denne frist vil listen over stemmerettelser blive afsluttet med henblik på oversættelse og offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

9.   Meddelelse af Rådets fælles holdninger

Formanden afgav i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 57, stk. 1, meddelelse om fra Rådet at have modtaget følgende fælles holdninger, grundene hertil samt Kommissionens holdning hertil:

| — | Fælles holdning vedtaget af Rådet den 18. juli 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (06273/2/2005 — 10896/2005 — KOM(2005)0410 — C6-0297/2005 — 2003/0242(COD))
  henvist til: korr.udv.: ENVI |
| --- | --- |

—

Fælles holdning vedtaget af Rådet den 18. juli 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (06273/2/2005 — 10896/2005 — KOM(2005)0410 — C6-0297/2005 — 2003/0242(COD))

henvist til: korr.udv.: ENVI

| — | Fælles holdning fastlagt af Rådet den 23. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester, samt om ophævelse af Rådets direktiv 93/76/EØF (10721/3/2005 — 03256/2005 — KOM(2005)0455 — C6-0298/2005 — 2003/0300(COD))
  henvist til: korr.udv.: ITRE |
| --- | --- |

—

Fælles holdning fastlagt af Rådet den 23. september 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester, samt om ophævelse af Rådets direktiv 93/76/EØF (10721/3/2005 — 03256/2005 — KOM(2005)0455 — C6-0298/2005 — 2003/0300(COD))

henvist til: korr.udv.: ITRE

Fristen på tre måneder, som Parlamentet råder over, var således at regne fra den 30.9.2005.

(Mødet udsat kl. 12.40 og genoptaget kl. 15.00)

(Mødet udsat kl. 12.40 og genoptaget kl. 15.00)

FORSÆDE: Manuel António dos SANTOS

næstformand

10.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

11.   Anmodning om beskyttelse af parlamentarisk immunitet

På mødet den 14. september 2005 havde Retsudvalget behandlet en anmodning om beskyttelse af parlamentarisk immunitet fra Jean-Charles Marchiani, tidligere medlem af Europa-Parlamentet, i forbindelse med en sag, der verserede ved en retsinstans i Paris (Tribunal de Grande Instance de Paris), og som Parlamentet havde forelagt udvalget den 8. september 2005.

Efter en mundtlig redegørelse fra Francesco Enrico Speroni havde Retsudvalget

| — | efter at have henvist til, at Europa-Parlamentet ved sin beslutning af 5. juli 2005 havde krævet, at den franske kassationsrets dom af 16. marts 2005 skulle annulleres eller ophæves, og at enhver praktisk eller retslig virkning, som den måtte have, under alle omstændigheder skulle bringes til ophør, idet retten havde undladt at anvende artikel 10, litra a), i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, |
| --- | --- |

—

efter at have henvist til, at Europa-Parlamentet ved sin beslutning af 5. juli 2005 havde krævet, at den franske kassationsrets dom af 16. marts 2005 skulle annulleres eller ophæves, og at enhver praktisk eller retslig virkning, som den måtte have, under alle omstændigheder skulle bringes til ophør, idet retten havde undladt at anvende artikel 10, litra a), i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter,

| — | anmodet formanden om at gøre de kompetente franske myndigheder opmærksom på, at Den Franske Republik — hvis retsinstansen i Paris, som skulle træffe afgørelse i denne sag den 3. oktober 2005, ville dømme Jean-Charles Marchiani på grundlag af ulovlige og derfor uantagelige beviser, nemlig oplysninger baseret på telefonaflytninger, der havde fundet sted under hans mandat som medlem af Europa-Parlamentet — ville gøre sig skyld i en krænkelse af den primære fællesskabsret. |
| --- | --- |

—

anmodet formanden om at gøre de kompetente franske myndigheder opmærksom på, at Den Franske Republik — hvis retsinstansen i Paris, som skulle træffe afgørelse i denne sag den 3. oktober 2005, ville dømme Jean-Charles Marchiani på grundlag af ulovlige og derfor uantagelige beviser, nemlig oplysninger baseret på telefonaflytninger, der havde fundet sted under hans mandat som medlem af Europa-Parlamentet — ville gøre sig skyld i en krænkelse af den primære fællesskabsret.

12.   Dagsorden

Formandskonferencen havde vedtaget at opføre redegørelserne fra Rådet og Kommissionen om Etiopien på dagsordenen for mødet den 12.10.2005 efter redegørelserne om Iran.

Frister:

forslag til beslutning: 05.10.2005, kl. 12.00

ændringsforslag og fælles beslutningsforslag: 10.10.2005, kl. 12.00.

13.   Udnævnelse af bulgarske og rumænske observatører i udvalgene

Formanden meddelte, at han fra Formandskonferencen havde modtaget en liste over de observatører, der var udnævnt i udvalgene.

Denne liste optræder som bilag til denne protokol.

14.   Handelsmæssige forbindelser EU/Kina (fortsat forhandling)

(fortsat forhandling)

Talere: Jorgo Chatzimarkakis, Bastiaan Belder, Alexandra Dobolyi, Manolis Mavrommatis, Béla Glattfelder, Robert Sturdy, Nirj Deva og László Kovács (medlem af Kommissionen).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: 13.10.2005.

15.   Debat om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (forhandling)

(forhandling)

(Emner og forslagsstillere, se punkt 3 i protokollen af 27.9.2005)

(Emner og forslagsstillere, se punkt 3 i protokollen af 27.9.2005)

15.1.   Nepal

Forslag til beslutning B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 og B6-0530/2005

Neena Gill, Raül Romeva i Rueda, Esko Seppänen, Thomas Mann og Elizabeth Lynne forelagde beslutningsforslagene.

Talere: Eija-Riitta Korhola for PPE-DE-Gruppen, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg for PSE-Gruppen, Glyn Ford og László Kovács (medlem af Kommissionen).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 16.1 i protokollen af 29.9.2005

punkt 16.1 i protokollen af 29.9.2005

15.2.   Tunesien

Forslag til beslutning B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 og B6-0532/2005

Véronique De Keyser, Raül Romeva i Rueda, Esko Seppänen, Charles Tannock og Marios Matsakis forelagde beslutningsforslagene.

Talere: Alain Hutchinson for PSE-Gruppen, Erik Meijer for GUE/NGL-Gruppen, Irena Belohorská løsgænger, Karin Scheele og László Kovács (medlem af Kommissionen).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 16.2 i protokollen af 29.9.2005

punkt 16.2 i protokollen af 29.9.2005

15.3.   Vojvodina

Forslag til beslutning B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 og B6-0534/2005

Bastiaan Belder, Doris Pack, István Szent-Iványi, Erik Meijer og Csaba Sándor Tabajdi forelagde beslutningsforslagene.

Talere: Zsolt László Becsey for PPE-DE-Gruppen, Gyula Hegyi for PSE-Gruppen, Ignasi Guardans Cambó for ALDE-Gruppen, Jaromír Kohlíček for GUE/NGL-Gruppen, Ryszard Czarnecki løsgænger, Bernd Posselt, Kinga Gál, Árpád Duka-Zólyomi, Péter Olajos og László Kovács (medlem af Kommissionen).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 16.3 i protokollen af 29.9.2005

punkt 16.3 i protokollen af 29.9.2005

16.   Afstemningstid

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag 1, som er vedlagt protokollen.

16.1.   Nepal (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 og B6-0530/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0513/2005

(erstatter B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 og B6-0530/2005):

stillet af:

| | Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack og Zsolt László Becsey for PPE-DE-Gruppen |
| --- | --- |

Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack og Zsolt László Becsey for PPE-DE-Gruppen

| | Pasqualina Napoletano og Neena Gill for PSE-Gruppen |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano og Neena Gill for PSE-Gruppen

| | Elizabeth Lynne for ALDE-Gruppen |
| --- | --- |

Elizabeth Lynne for ALDE-Gruppen

| | Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre og Gérard Onesta for Verts/ALE-Gruppen |
| --- | --- |

Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre og Gérard Onesta for Verts/ALE-Gruppen

| | Luisa Morgantini for GUE/NGL-Gruppen |
| --- | --- |

Luisa Morgantini for GUE/NGL-Gruppen

| | Eoin Ryan og Roberta Angelilli for UEN-Gruppen. |
| --- | --- |

Eoin Ryan og Roberta Angelilli for UEN-Gruppen.

Vedtaget (P6_TA(2005)0368)

(P6_TA(2005)0368)

16.2.   Tunesien (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 og B6-0532/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 9

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 9

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0512/2005

(erstatter B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 og B6-0532/2005 ):

stillet af:

| | Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack og Zsolt László Becsey for PPE-DE-Gruppen |
| --- | --- |

Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack og Zsolt László Becsey for PPE-DE-Gruppen

| | Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson og Véronique De Keyser for PSE-Gruppen |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson og Véronique De Keyser for PSE-Gruppen

| | Philippe Morillon, Thierry Cornillet, Frédérique Ries og Marios Matsakis for ALDE-Gruppen |
| --- | --- |

Philippe Morillon, Thierry Cornillet, Frédérique Ries og Marios Matsakis for ALDE-Gruppen

| | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda og Daniel Marc Cohn-Bendit for Verts/ALE-Gruppen |
| --- | --- |

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda og Daniel Marc Cohn-Bendit for Verts/ALE-Gruppen

| | Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto og Umberto Guidoni for GUE/NGL-Gruppen |
| --- | --- |

Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto og Umberto Guidoni for GUE/NGL-Gruppen

| | Ģirts Valdis Kristovskis for UEN-Gruppen |
| --- | --- |

Ģirts Valdis Kristovskis for UEN-Gruppen

Vedtaget (P6_TA(2005)0369)

(P6_TA(2005)0369)

16.3.   Vojvodina (afstemning)

(afstemning)

Forslag til beslutning B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 og B6-0534/2005

(Simpelt flertal påkrævet)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 10)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 10)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0518/2005

(erstatter B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 og B6-0534/2005 ):

stillet af:

| | Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt og Thomas Mann for PPE-DE-Gruppen |
| --- | --- |

Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt og Thomas Mann for PPE-DE-Gruppen

| | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda, Jan Marinus Wiersma og Csaba Sándor Tabajdi for PSE-Gruppen |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda, Jan Marinus Wiersma og Csaba Sándor Tabajdi for PSE-Gruppen

| | István Szent-Iványi og Jelko Kacin for ALDE-Gruppen |
| --- | --- |

István Szent-Iványi og Jelko Kacin for ALDE-Gruppen

| | Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk og Angelika Beer for Verts/ALE-Gruppen |
| --- | --- |

Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk og Angelika Beer for Verts/ALE-Gruppen

| | André Brie, Jonas Sjöstedt, Erik Meijer og Roberto Musacchio for GUE/NGL-Gruppen |
| --- | --- |

André Brie, Jonas Sjöstedt, Erik Meijer og Roberto Musacchio for GUE/NGL-Gruppen

| | Bastiaan Belder for IND/DEM-Gruppen |
| --- | --- |

Bastiaan Belder for IND/DEM-Gruppen

| | Adriana Poli Bortone for UEN-Gruppen. |
| --- | --- |

Adriana Poli Bortone for UEN-Gruppen.

Vedtaget (P6_TA(2005)0370)

(P6_TA(2005)0370)

Indlæg til afstemningen:

Indlæg til afstemningen:

| — | Zsolt László Becsey havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt E, hvilket var blevet godkendt. |
| --- | --- |

—

Zsolt László Becsey havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt E, hvilket var blevet godkendt.

17.   Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 116)

(forretningsordenens artikel 116)

Formanden meddelte i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 116, stk. 3, hvor mange underskrifter følgende erklæringer havde opnået.

| Dok. nr. | Stiller | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 38/2005 | Amalia Sartori | 329 |
| 39/2005 | Alessandra Mussolini | 3 |
| 40/2005 | Alessandra Mussolini | 13 |
| 41/2005 | Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou og Grażyna Staniszewska | 405 |
| 42/2005 | Jean-Claude Martinez | 3 |
| 43/2005 | Jana Bobošíková, Miloslav Ransdorf, Jaromír Kohlíček, Sahra Wagenknecht og Bogdan Golik | 18 |
| 44/2005 | Martin Callanan, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris og Roger Helmer | 12 |
| 45/2005 | Chris Davies, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert og Gary Titley | 126 |
| 46/2005 | Elspeth Attwooll, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert og Gary Titley | 14 |
| 47/2005 | James Hugh Allister | 5 |
| 48/2005 | Richard Corbett | 38 |
| 49/2005 | Richard Corbett | 29 |
| 50/2005 | Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta og Vasco Graça Moura | 101 |
| 51/2005 | Silvana Koch-Mehrin | 36 |
| 52/2005 | David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn og Robert Evans | 25 |
| 53/2005 | Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie og Frédérique Ries | 35 |
| 54/2005 | Den Dover og Kathy Sinnott | 22 |
| 55/2005 | Den Dover og Kathy Sinnott | 22 |

Dok. nr.

Stiller

Underskrifter

38/2005

Amalia Sartori

329

39/2005

Alessandra Mussolini

3

40/2005

Alessandra Mussolini

13

41/2005

Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou og Grażyna Staniszewska

405

42/2005

Jean-Claude Martinez

3

43/2005

Jana Bobošíková, Miloslav Ransdorf, Jaromír Kohlíček, Sahra Wagenknecht og Bogdan Golik

18

44/2005

Martin Callanan, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris og Roger Helmer

12

45/2005

Chris Davies, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert og Gary Titley

126

46/2005

Elspeth Attwooll, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert og Gary Titley

14

47/2005

James Hugh Allister

5

48/2005

Richard Corbett

38

49/2005

Richard Corbett

29

50/2005

Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta og Vasco Graça Moura

101

51/2005

Silvana Koch-Mehrin

36

52/2005

David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn og Robert Evans

25

53/2005

Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie og Frédérique Ries

35

54/2005

Den Dover og Kathy Sinnott

22

55/2005

Den Dover og Kathy Sinnott

22

18.   Afgørelser vedrørende forskellige dokumenter

Tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger (forretningsordenens artikel 45)

Tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger (forretningsordenens artikel 45)

AFET:

| — | Forbindelserne mellem EU og Kina (2005/2161(INI))
  (rådg.udv.: INTA, ECON) |
| --- | --- |

—

Forbindelserne mellem EU og Kina (2005/2161(INI))

(rådg.udv.: INTA, ECON)

DEVE:

| — | Virkningerne af udviklingen af de økonomiske partnerskabsaftaler (2005/2162(INI))
  (rådg.udv.: INTA) |
| --- | --- |

—

Virkningerne af udviklingen af de økonomiske partnerskabsaftaler (2005/2162(INI))

(rådg.udv.: INTA)

CONT:

| — | Tilbagebetaling af fællesskabsmidler (2005/2163(INI)) |
| --- | --- |

—

Tilbagebetaling af fællesskabsmidler (2005/2163(INI))

ECON:

| — | De offentlige finanser i EMU (2005/2166(INI))
  (rådg.udv.: BUDG) |
| --- | --- |

—

De offentlige finanser i EMU (2005/2166(INI))

(rådg.udv.: BUDG)

| — | Reform af statsstøtten 2005-2009 (2005/2165(INI))
  (rådg.udv.: EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI) |
| --- | --- |

—

Reform af statsstøtten 2005-2009 (2005/2165(INI))

(rådg.udv.: EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI)

ITRE:

| — | Et informationssamfund for vækst og beskæftigelse (2005/2167(INI))
  (rådg.udv.: ECON, EMPL, CULT, FEMM) |
| --- | --- |

—

Et informationssamfund for vækst og beskæftigelse (2005/2167(INI))

(rådg.udv.: ECON, EMPL, CULT, FEMM)

TRAN:

| — | Indførelse af et europæisk jernbanesignalsystem ERTMS/ETCS (2005/2168(INI)) |
| --- | --- |

—

Indførelse af et europæisk jernbanesignalsystem ERTMS/ETCS (2005/2168(INI))

LIBE:

| — | Overholdelse af charteret om grundlæggende rettigheder i Kommissionens lovgivningsforslag — Metodologi for en systematisk og stringent kontrol (2005/2169(INI))
  (rådg.udv.: AFCO) |
| --- | --- |

—

Overholdelse af charteret om grundlæggende rettigheder i Kommissionens lovgivningsforslag — Metodologi for en systematisk og stringent kontrol (2005/2169(INI))

(rådg.udv.: AFCO)

FEMM:

| — | Roma-kvindernes situation i EU (2005/2164(INI)) |
| --- | --- |

—

Roma-kvindernes situation i EU (2005/2164(INI))

Afgørelse om at udarbejde initiativbetænkninger (forretningsordenens artikel 114, stk. 3)

Afgørelse om at udarbejde initiativbetænkninger (forretningsordenens artikel 114, stk. 3)

LIBE:

| — | Evaluering af den europæiske arrestordre (2005/2175(INI)) |
| --- | --- |

—

Evaluering af den europæiske arrestordre (2005/2175(INI))

Udvalgshenvisninger

Udvalgshenvisninger

ECON:

| — | Bedre lovgivning 2004: anvendelse af nærhedsprincippet (12. rapport) (2005/2055(INI))
  henvist til: korr.udv.: JURI
  rådg.udv.: ECON: |
| --- | --- |

—

Bedre lovgivning 2004: anvendelse af nærhedsprincippet (12. rapport) (2005/2055(INI))

henvist til: korr.udv.: JURI

rådg.udv.: ECON:

JURI:

| — | De transatlantiske forbindelser (2005/2056(INI))
  henvist til: korr_udv.: AFET
  (rådg.udv.: INTA, JURI, LIBE) |
| --- | --- |

—

De transatlantiske forbindelser (2005/2056(INI))

henvist til: korr_udv.: AFET

(rådg.udv.: INTA, JURI, LIBE)

ECON:

| — | Gennemførelse, konsekvenser og virkninger af den gældende lovgivning om det indre marked (2004/2224(INI))
  henvist til: korr.udv.: IMCO
  rådg.udv.: ECON, JURI |
| --- | --- |

—

Gennemførelse, konsekvenser og virkninger af den gældende lovgivning om det indre marked (2004/2224(INI))

henvist til: korr.udv.: IMCO

rådg.udv.: ECON, JURI

Udvidet samarbejde mellem udvalg

Udvidet samarbejde mellem udvalg

LIBE:

| — | Forslag til Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS))
  (rådg.udv.: BUDG, CULT, AFCO, FEMM)
  udvidet samarbejde mellem udvalg LIBE, AFET
  (Jf. Formandskonferencens afgørelse af 22.9.2005) |
| --- | --- |

—

Forslag til Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS))

(rådg.udv.: BUDG, CULT, AFCO, FEMM)

udvidet samarbejde mellem udvalg LIBE, AFET

(Jf. Formandskonferencens afgørelse af 22.9.2005)

19.   Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde

I overensstemmelse med forretningsordenens artikel 172, stk. 2, ville protokollen fra dette møde blive forelagt Parlamentet til godkendelse ved begyndelsen af næste møde.

Med Parlamentets godkendelse ville de vedtagne tekster allerede nu blive fremsendt til de heri nævnte instanser.

20.   Tid og sted for næste møde

Formanden meddelte, at næste møde ville finde sted den 12.-13.10.2005.

21.   Afbrydelse af sessionen

Formanden erklærede Europa-Parlamentets session for afbrudt.

Formanden hævede mødet kl. 16.50.

Julian Priestley

generalsekretær

Alejo Vidal-Quadras Roca

næstformand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Adamou, Allister, Alvaro, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Atkins, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Barsi-Pataky, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bersani, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Fjellner, Flasarová, Flautre, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Őry, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Seeberg, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatører:

Anastase Roberta Alma, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Buruiană Aprodu Daniela, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Iacob Ridzi Monica Maria, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAG I

LISTE OVER DE OBSERVATØRER, DER ER UDNÆVNT I UDVALGENE

C01 —   Comisión de Asuntos Exteriores

Observatører 7

| PPE-DE | ABADJIEV Dimitar
  ANASTASE Roberta |
| --- | --- |
| ALDE | CIOROIANU Adrian Mihai Alma
  ILCHEV Stanimir |
| PSE | PAŞCU Ioan Mircea
  VIGENIN Kristian |
| NI | MIHĂESCU Eugen |

PPE-DE

ABADJIEV Dimitar

ANASTASE Roberta

ALDE

CIOROIANU Adrian Mihai Alma

ILCHEV Stanimir

PSE

PAŞCU Ioan Mircea

VIGENIN Kristian

NI

MIHĂESCU Eugen

C04 —   Comisión de Presupuestos

Observatører 5

| PPE-DE | DIMITROV Martin
  IACOB RIDZI Monica Maria |
| --- | --- |
| PSE | ZGONEA Valeriu Ştefan |
| ALDE | SHOULEVA Lydia |
| NI | POPEANGĂ Petre |

PPE-DE

DIMITROV Martin

IACOB RIDZI Monica Maria

PSE

ZGONEA Valeriu Ştefan

ALDE

SHOULEVA Lydia

NI

POPEANGĂ Petre

C06 —   Comisión de Asuntos Económicos y Monetarios

Observatører 4

| PPE-DE | CAPPONE Maria |
| --- | --- |
| PSE | CREŢU Corina
  KIRILOV Evgeni |
| NI | HOGEA Vlad Gabriel |

PPE-DE

CAPPONE Maria

PSE

CREŢU Corina

KIRILOV Evgeni

NI

HOGEA Vlad Gabriel

C07 —   Comisión de Empleo y Asuntos Sociales

Observatører 1

| PSE | ATHANASIU Alexandru |
| --- | --- |

PSE

ATHANASIU Alexandru

C08 —   Comisión de Medio Ambiente, Salud Pública y Seguridad Alimentaria

Observatører 4

| PPE-DE | TÎRLE Radu |
| --- | --- |
| PSE | SÂRBU Daciana Octavia |
| ALDE | BĂRBULEŢIU Tiberiu
  PARVANOVA Antonyia |

PPE-DE

TÎRLE Radu

PSE

SÂRBU Daciana Octavia

ALDE

BĂRBULEŢIU Tiberiu

PARVANOVA Antonyia

C09 —   Comisión de Industria, Investigación y Energía

Observatører 3

| PSE | PAPARIZOV Atanas Atanassov |
| --- | --- |
| ALDE | CIORNEI Silvia |
| NI | DUCA Viorel Senior |

PSE

PAPARIZOV Atanas Atanassov

ALDE

CIORNEI Silvia

NI

DUCA Viorel Senior

C10 —   Comisión de Mercado Interior y Protección del Consumidor

Observatører 4

| PSE | BLIZNASHKI Georgi
  CREŢU Gabriela |
| --- | --- |
| ALDE | ALI Nedzhmi
  SILAGHI Ovidiu Ioan |

PSE

BLIZNASHKI Georgi

CREŢU Gabriela

ALDE

ALI Nedzhmi

SILAGHI Ovidiu Ioan

C11 —   Comisión de Transportes y Turismo

Observatører 2

| PSE | SEVERIN Adrian |
| --- | --- |
| ALDE | BECŞENESCU Dumitru |

PSE

SEVERIN Adrian

ALDE

BECŞENESCU Dumitru

C12 —   Comisión de Desarrollo Regional

Observatører 6

| PPE-DE | PETRE Maria
  SOFIANSKI Stefan |
| --- | --- |
| PSE | DÎNCU Vasile |
| ALDE | HUSMENOVA Filiz
  MORŢUN Alexandru Ioan |
| NI | STOYANOV Dimitar |

PPE-DE

PETRE Maria

SOFIANSKI Stefan

PSE

DÎNCU Vasile

ALDE

HUSMENOVA Filiz

MORŢUN Alexandru Ioan

NI

STOYANOV Dimitar

C13 —   Comisión de Agricultura y Desarrollo Rural

Observatører 5

| PPE-DE | KELEMEN Atilla Béla Ladislau |
| --- | --- |
| PSE | PODGOREAN Radu |
| ALDE | COŞEA Dumitru Gheorghe Mircea
  KAZAK Tchetin |
| NI | BURUIANĂ APRODU Daniela |

PPE-DE

KELEMEN Atilla Béla Ladislau

PSE

PODGOREAN Radu

ALDE

COŞEA Dumitru Gheorghe Mircea

KAZAK Tchetin

NI

BURUIANĂ APRODU Daniela

C15 —   Comisión de Cultura y Educación

Observatører 3

| PPE-DE | GANŢ Ovidiu Victor
  KÓNYA HAMAR Sándor |
| --- | --- |
| ALDE | MUSCĂ Monica Octavia |

PPE-DE

GANŢ Ovidiu Victor

KÓNYA HAMAR Sándor

ALDE

MUSCĂ Monica Octavia

C16 —   Comisión de Asuntos Jurídicos

Observatører 2

| PSE | ARABADJIEV Alexander
  DUMITRESCU Cristian |
| --- | --- |

PSE

ARABADJIEV Alexander

DUMITRESCU Cristian

C17 —   Comisión de Libertades Civiles, Justicia y Asuntos de Interior

Observatører 6

| PPE-DE | MARINESCU Marian Jean
  SZABÓ Károly Ferenc |
| --- | --- |
| PSE | CORLĂŢEAN Titus
  IVANOVA Iglika |
| ALDE | CHRISTOVA Christina Velcheva
  POPA Nicolae Vlad |

PPE-DE

MARINESCU Marian Jean

SZABÓ Károly Ferenc

PSE

CORLĂŢEAN Titus

IVANOVA Iglika

ALDE

CHRISTOVA Christina Velcheva

POPA Nicolae Vlad

C18 —   Comisión de Asuntos Constitucionales

Observatører 1

| PSE | NICOLAE Şerban |
| --- | --- |

PSE

NICOLAE Şerban

---

BILAG II

AFSTEMNINGSRESULTATER

Tegnforklaring

| + | vedtaget |
| --- | --- |
| - | forkastet |
| ↓ | bortfaldt |
| R | taget tilbage |
| AN | afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller) |
| VE (..., ..., ...) | elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller) |
| div | opdelt afstemning |
| vs | særskilt afstemning |
| am | ændringsforslag |
| AC | kompromisændringsforslag |
| PC | tilsvarende tekstdel |
| S | ændringsforslag udgår |
| = | identiske ændringsforslag |
| § | punkt/stk./betragtning |
| art | artikel |
| PR | beslutningsforslag |
| PRC | fælles beslutningsforslag |
| SEC | hemmelig afstemning |

+

vedtaget

-

forkastet

↓

bortfaldt

R

taget tilbage

AN

afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller)

VE (..., ..., ...)

elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller)

div

opdelt afstemning

vs

særskilt afstemning

am

ændringsforslag

AC

kompromisændringsforslag

PC

tilsvarende tekstdel

S

ændringsforslag udgår

=

identiske ændringsforslag

§

punkt/stk./betragtning

art

artikel

PR

beslutningsforslag

PRC

fælles beslutningsforslag

SEC

hemmelig afstemning

1.   Aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater

Forslag til beslutning: B6-0489/2005, 0511/2005, 0514/2005, 0515/2005, 0516/2005 og 0517/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0489/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NG L, UEN) |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0489/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0511/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0514/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0515/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0516/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0517/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0489/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NG L, UEN)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0489/2005

PPE-DE

↓

B6-0511/2005

PSE

↓

B6-0514/2005

ALDE

↓

B6-0515/2005

Verts/ALE

↓

B6-0516/2005

UEN

↓

B6-0517/2005

GUE/NGL

↓

2.   Olie

Forslag til beslutning: B6-0481/2005, 0482/2005, 0491/2005, 0499/2005, 0506/2005 og 0509/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0481/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| § 8 | § | originaltekst | vs | + | |
| Efter § 9 | 1 | PSE | | - | |
| § 10 | § | originaltekst | vs | + | ændret mundtligt |
| § 15, led 6 | § | originaltekst | vs | + | ændret mundtligt |
| § 15, efter led 7 | 2 | PSE | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0481/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0482/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0491/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0499/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0506/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0509/2005 | | PSE | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0481/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

§ 8

§

originaltekst

vs

+

Efter § 9

1

PSE

-

§ 10

§

originaltekst

vs

+

ændret mundtligt

§ 15, led 6

§

originaltekst

vs

+

ændret mundtligt

§ 15, efter led 7

2

PSE

+

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0481/2005

ALDE

↓

B6-0482/2005

Verts/ALE

↓

B6-0491/2005

UEN

↓

B6-0499/2005

GUE/NGL

↓

B6-0506/2005

PPE-DE

↓

B6-0509/2005

PSE

↓

Sophia in 't Veld og Vittorio Prodi havde ligeledes underskrevet det fælles beslutningsforslag for ALDE-Gruppen.

Anmodning om særskilt afstemning

PSE : § 8 og 10

Verts/ALE § 15, led 6

Diverse

M. Goebbels for PSE-Gruppen havde stillet følgende ændringsforslag til punkt 10:

anmoder Kommissionen om at holde opsyn med hedgefonde;
  og undersøger på hvilke områder, øget transparens ville kunne bidrage til mere stabile oliemarkeder

M. Turmes for Verts/ALE-Gruppen havde stillet følgende mundtlige ændringsforsdlag til punkt 15, led 6:

| »— | at fremsætte forslag med henblik på, at
  bilproducenterne udvikler renere og mindre olieforbrugende køretøjer« |
| --- | --- |

»—

at fremsætte forslag med henblik på, at
  bilproducenterne udvikler renere og mindre olieforbrugende køretøjer«

3.   Reform af FN og millennium-udviklingsmål

Forslag til beslutning: B6-0483/2005, 0492/2005, 0493/2205, 0501/2005, 0507/2005 og 0510/2005

Forslag til beslutning: B6-0483/2005, 0492/2005, 0493/2205, 0501/2005, 0507/2005 og 0510/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0483/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| § 3 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter § 5 | 3 | PSE | | - | |
| Efter § 7 | 4 | PPE-DE | | + | |
| § 19 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2/AN | + | 423, 93, 27 |
| § 20 | § | originaltekst | | + | ændret mundtligt |
| § 21 | § | originaltekst | AN | + | 455, 48, 45 |
| Efter § 21 | 5 | PSE | | R | |
| § B | 1 | PSE | AN | - | 232, 303, 13 |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0483/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0492/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0493/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0501/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0507/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0510/2005 | | PSE | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0483/2005

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0483/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

§ 3

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

Efter § 5

3

PSE

-

Efter § 7

4

PPE-DE

+

§ 19

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2/AN

+

423, 93, 27

§ 20

§

originaltekst

originaltekst

+

ændret mundtligt

ændret mundtligt

§ 21

§

originaltekst

originaltekst

AN

+

455, 48, 45

Efter § 21

5

PSE

R

§ B

1

PSE

AN

-

232, 303, 13

afstemning: beslutning (som helhed)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0483/2005

Verts/ALE

↓

B6-0492/2005

UEN

↓

B6-0493/2005

PPE-DE

↓

B6-0501/2005

GUE/NGL

↓

B6-0507/2005

ALDE

↓

B6-0510/2005

PSE

↓

Am 2 var taget tilbage.

Anmodning om afstemning ved navneopråb

Anmodning om afstemning ved navneopråb

IND/DEM: § 21

PPE-DE § 19 — 2. del, am 1

Anmodning om opdelt afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

§ 3

§ 3

1. del:»hilser med tilfredshed ... også ved hjælp af en forebyggende indsats«

1. del:

2. del:»understreger desuden ... som har begået sådanne forbrydelser«

2. del:

PPE-DE, PSE

§ 19

§ 19

1. del:»beklager at der ikke ... mere repræsentativt, åbent og effektivt;«

1. del:

2. del:»gentager, at Europa-Parlamentet ... sådan plads er opfyldt;«

2. del:

Diverse

Diverse

M. Lambsdorff for ALDE-Gruppen havde stillet følgende mundtlige ændringsforslag til punkt 20:

| 20. | støtter og bifalder, at FN ... fonden politisk og
  økonomisk; bekræfter sin overbevisning om, at FN har behov for at styrke demokratiet i sin struktur og understreger sin opfordring til oprettelse af en demokratigruppe under FN's Generalforsamling; |
| --- | --- |

20.

20.

støtter og bifalder, at FN ... fonden politisk og
  økonomisk; bekræfter sin overbevisning om, at FN har behov for at styrke demokratiet i sin struktur og understreger sin opfordring til oprettelse af en demokratigruppe under FN's Generalforsamling;

økonomisk; bekræfter sin overbevisning om, at FN har behov for at styrke demokratiet i sin struktur og understreger sin opfordring til oprettelse af en demokratigruppe under FN's Generalforsamling;

4.   Belarus

Forslag til beslutning: B6-0486/2005, 0488/2005, 0490/2005, 0494/2005, 0497/2005, 0503/2005 og 0508/2005

Forslag til beslutning: B6-0486/2005, 0488/2005, 0490/2005, 0494/2005, 0497/2005, 0503/2005 og 0508/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0486/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN) |
| § 12 | 1 | Verts/ALE | | + | se nedenfor |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0486/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0488/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0490/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0494/2005 | | IND/DEM | | ↓ | |
| B6-0497/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0503/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0508/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0486/2005

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0486/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN)

§ 12

1

Verts/ALE

+

se nedenfor

se nedenfor

afstemning: beslutning (som helhed)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0486/2005

ALDE

↓

B6-0488/2005

PPE-DE

↓

B6-0490/2005

PSE

↓

B6-0494/2005

IND/DEM

↓

B6-0497/2005

UEN

↓

B6-0503/2005

GUE/NGL

↓

B6-0508/2005

Verts/ALE

↓

Udtrykket »det europæiske naboskabsprogram« i am 1 blev til »den europæiske naboskabspolitik«.

5.   Strategisk partnerskab EU/Indien

Betænkning: Emilio MENÉNDEZ DEL VALLE (A6-0256/2005)

Betænkning: Emilio MENÉNDEZ DEL VALLE (A6-0256/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 12 | PSE | | R | |
| Efter § 2 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 4 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter § 5 | 7 | PPE-DE | | + | |
| 8 | PPE-DE | | + | |
| § 10 | § | originaltekst | | + | ændret mundtligt |
| 18 | Verts/ALE | | ↓ | |
| § 11 | 13 | PSE | | + | |
| Efter § 11 | 14 | PSE | | + | |
| § 13 | 15 | PSE | | + | |
| § 14 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 17 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2/AN | + | 483, 48, 19


  ændret mundtligt |
| Efter § 17 | 16 | PSE | | + | |
| § 31 | 2 | PPE-DE | | + | |
| § | originaltekst | vs | ↓ | |
| § 37 | 19S | Verts/ALE | | - | |
| § 40 | 3 | PPE-DE | | + | |
| Efter § 43 | 4 | PPE-DE | | + | |
| 5 | PPE-DE | VE | - | 114, 403, 22 |
| § 58 | 20 | Verts/ALE | div | | |
| original | + | |
| tilføjelse | + | mundtligt ændringsforslag |
| § | originaltekst | vs | ↓ | |
| § 64 | 21 | Verts/ALE | | - | |
| Efter § 64 | 22 | Verts/ALE | | + | |
| Efter § 72 | 9 | IND/DEM | | - | |
| § 74 | 17S | PSE | VE | + | 482, 36, 14 |
| § 82 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 84 | 6 | PPE-DE | | + | |
| efter henvisning 4 | 10 | PSE | | + | |
| 11 | PSE | | + | |
| § H | § | originaltekst | vs | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

§ 2

12

PSE

R

Efter § 2

1

PPE-DE

+

§ 4

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

Efter § 5

7

PPE-DE

+

8

PPE-DE

+

§ 10

§

originaltekst

originaltekst

+

ændret mundtligt

ændret mundtligt

18

Verts/ALE

↓

§ 11

13

PSE

+

Efter § 11

14

PSE

+

§ 13

15

PSE

+

§ 14

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 17

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2/AN

+

483, 48, 19

ændret mundtligt

ændret mundtligt

Efter § 17

16

PSE

+

§ 31

2

PPE-DE

+

§

originaltekst

originaltekst

vs

↓

§ 37

19S

Verts/ALE

-

§ 40

3

PPE-DE

+

Efter § 43

4

PPE-DE

+

5

PPE-DE

VE

-

114, 403, 22

§ 58

20

Verts/ALE

div

original

+

tilføjelse

+

mundtligt ændringsforslag

mundtligt ændringsforslag

§

originaltekst

originaltekst

vs

↓

§ 64

21

Verts/ALE

-

Efter § 64

22

Verts/ALE

+

Efter § 72

9

IND/DEM

-

§ 74

17S

PSE

VE

+

482, 36, 14

§ 82

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 84

6

PPE-DE

+

efter henvisning 4

10

PSE

+

11

PSE

+

§ H

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

afstemning: beslutning (som helhed)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

+

Anmodning om afstemning ved navneopråb

Anmodning om afstemning ved navneopråb

IND/DEM: § 17, 2. del

Anmodning om særskilt afstemning

Anmodning om særskilt afstemning

IND/DEM: § H

VertsALE: § 58

Anmodning om opdelt afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

IND/DEM:

§ 4

§ 4

1. del:»glæder sig over aftalen ... mellem EU og Indien«

1. del:

2. del:»som dermed giver forbindelserne ... Japan, USA og Canada«

2. del:

§ 14

§ 14

1. del: Teksten som helhed undtagen ordene »men også behovet for en flerpolet verden«

1. del:

2. del: disse ord

2. del:

§ 17

§ 17

1. del:»mener, at EU's institutioner ... i retning af en union«

1. del:

2. del:»herunder fremskridt ... den nye forfatning for Europa«

2. del:

§ 82

§ 82

1. del: Teksten som helhed undtagen ordene »og Israel«

1. del:

2. del: disse ord

2. del:

Verts/ALE

am 20

am 20

1. del:»opfordrer de ... dette område«

1. del:

2. del:»opfordrer også ... vedvarende energi« (mundtligt am)

2. del:

Diverse

Diverse

Ordfører en havde stillet sit mundtlige ændringsforslag til:

—   § 10

| »10. | opfordrer Kommissionen og Rådet til ... dalitter og adivasi (kasteløse og stammefolk)
  og anmoder om, at alle sådanne fremtidige aktiviteter bidrager aktivt til, at diskrimination på grundlag af kaste bringes til ophør;
  « |
| --- | --- |

»10.

opfordrer Kommissionen og Rådet til ... dalitter og adivasi (kasteløse og stammefolk)
  og anmoder om, at alle sådanne fremtidige aktiviteter bidrager aktivt til, at diskrimination på grundlag af kaste bringes til ophør;
  «

—   § 17

§ 17

2. del

»... sikkerhedspolitik,
  som ikrafttrædelsen af den nye forfatning for Europa ville kunne medføre.
  «

—   am 20

am 20

| »20. | opfordrer de EU-medlemsstater, der har mulighed for at samarbejde om civil atomenergi, til at overveje Indiens enorme og voksende energibehov og til at træffe en beslutning om muligheden for at øge samarbejdet med Indien på dette område;
  opfordrer også Kommissionen, medlemsstaterne og Indien til at forstærke samarbejdet vedrørende vedvarende energi« |
| --- | --- |

»20.

opfordrer de EU-medlemsstater, der har mulighed for at samarbejde om civil atomenergi, til at overveje Indiens enorme og voksende energibehov og til at træffe en beslutning om muligheden for at øge samarbejdet med Indien på dette område;
  opfordrer også Kommissionen, medlemsstaterne og Indien til at forstærke samarbejdet vedrørende vedvarende energi«

6.   Vedvarende energikilder

Betænkning: Claude TURMES (A6-0227/2005)

Betænkning: Claude TURMES (A6-0227/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 25 | PPE-DE | VE | - | 254, 288, 11 |
| Efter § 3 | 32 | PPE-DE, ALDE | AN | + | 282, 247, 28 |
| 38 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 6 | 18=
  26= | Verts/ALE, PSE, ALDE
  GUE/NGL, PPE-DE, ALDE | | + | |
| Efter § 9 | 7 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | AN | + | 550, 11, 2 |
| 5 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 6 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 10 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 13 | 8 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 15 | 19 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | VE | + | 316, 228, 6 |
| § | originaltekst | vs | ↓ | |
| § 16 | § | originaltekst | - | | indføjet efter det nuværende § 62 |
| § 17 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 21 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter § 21 | 9 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 10 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 23 | 1 | PSE | | + | |
| 27 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 25 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/VE | + | 320, 235, 13 |
| Efter § 25 | 42 | PPE-DE, ALDE | div/AN | | |
| 1 | + | 496, 24, 14 |
| 2 | + | 315, 217, 20 |
| 43 | PPE-DE, ALDE | AN | + | 305, 241, 17 |
| § 26 | 34S | PPE-DE | | - | |
| § 29 | 39 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 30 | 28 | PPE-DE | VE | - | 244, 304, 8 |
| § 31 | 29 | PPE-DE | | - | |
| § 32 | § | — | | | indføjet efter det nuværende § 42a (ny) |
| 20 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| § 33 | 30S | PPE-DE | | - | |
| § 38 | 35/rev | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 39 | 31S | PPE-DE | | - | |
| 21 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| Efter § 40 | 11 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 41 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 42, litra a) | 12 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Efter § 42 | 13 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 45 | 14 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 46 | 22 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | VE | + | 314, 238, 9 |
| Efter § 46 | 37 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 47 | 23S | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| § 48 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2/VE | + | 416, 139, 10 |
| § 51 | § | originaltekst | AN | + | 541, 11, 8 |
| Efter § 52 | 40 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 53 | § | originaltekst | AN | + | 538, 23, 4 |
| Efter § 55 | 36 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 60 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 61 | § | originaltekst | vs | + | |
| Efter § 61 | 41 | PPE-DE | | + | |
| § 62 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 63 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 65 | 24 | PSE | | + | |
| § | originaltekst | | ↓ | |
| § 69 | 33 | PPE-DE | VE | - | 271, 285, 14 |
| § 70 | 15 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Efter § 84 | 16 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 17 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § A | 2S | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § B | 3S | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § C | 4S | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

§ 2

25

PPE-DE

VE

-

254, 288, 11

Efter § 3

32

PPE-DE, ALDE

AN

+

282, 247, 28

38

PPE-DE, ALDE

+

§ 6

18=

26=

Verts/ALE, PSE, ALDE

GUE/NGL, PPE-DE, ALDE

+

Efter § 9

7

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

AN

+

550, 11, 2

5

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

6

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 10

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 13

8

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 15

19

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

VE

+

316, 228, 6

§

originaltekst

originaltekst

vs

↓

§ 16

§

originaltekst

originaltekst

-

indføjet efter det nuværende § 62

indføjet efter det nuværende § 62

§ 17

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 21

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

Efter § 21

9

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

10

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 23

1

PSE

+

27

PPE-DE, ALDE

+

§ 25

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

3/VE

+

320, 235, 13

Efter § 25

42

PPE-DE, ALDE

div/AN

1

+

496, 24, 14

2

+

315, 217, 20

43

PPE-DE, ALDE

AN

+

305, 241, 17

§ 26

34S

PPE-DE

-

§ 29

39

PPE-DE, ALDE

+

§ 30

28

PPE-DE

VE

-

244, 304, 8

§ 31

29

PPE-DE

-

§ 32

§

—

indføjet efter det nuværende § 42a (ny)

indføjet efter det nuværende § 42a (ny)

20

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

§ 33

30S

PPE-DE

-

§ 38

35/rev

PPE-DE, ALDE

+

§ 39

31S

PPE-DE

-

21

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

Efter § 40

11

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 41

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 42, litra a)

12

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Efter § 42

13

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 45

14

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 46

22

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

VE

+

314, 238, 9

Efter § 46

37

PPE-DE, ALDE

+

§ 47

23S

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

§ 48

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2/VE

+

416, 139, 10

§ 51

§

originaltekst

originaltekst

AN

+

541, 11, 8

Efter § 52

40

PPE-DE, ALDE

+

§ 53

§

originaltekst

originaltekst

AN

+

538, 23, 4

Efter § 55

36

PPE-DE, ALDE

+

§ 60

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 61

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

Efter § 61

41

PPE-DE

+

§ 62

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 63

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ 65

24

PSE

+

§

originaltekst

originaltekst

↓

§ 69

33

PPE-DE

VE

-

271, 285, 14

§ 70

15

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Efter § 84

16

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

17

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ A

2S

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ B

3S

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ C

4S

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Anmodning om afstemning ved navneopråb

Anmodning om afstemning ved navneopråb

IND/DEM: § 53

PPE-DE § 51, am 7, 32, 42, 43

Anmodning om særskilt afstemning

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE § 61 og 63

Anmodning om opdelt afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

IND/DEM

§ 41

§ 41

1. del:»henviser til det enorme potentiale ... i det europæiske kombinerede system;«

1. del:

2. del:»henviser til, at der i det ... vedvarende energiformer;«

2. del:

PSE

am 42

am 42

1. del:»understreger, at EU i modsætning til ... gennem en forøgelse af produktionen«

1. del:

2. del:»bemærker i den henseende, at ... begrænsede incitamenter for markedsadgang«

2. del:

PPE-DE

§ 10

§ 10

1. del: Teksten som helhed undtagen ordene »bindende«

1. del:

2. del:»bindende«

2. del:

§ 17

§ 17

1. del: Teksten som helhed undtagen ordene »bindende«

1. del:

2. del:»bindende«

2. del:

§ 21

§ 21

1. del: Teksten som helhed undtagen ordene »enorme«

1. del:

2. del:»enorme«

2. del:

§ 25

§ 25

1. del:»anmoder Kommissionen om at udvide ... om bygningers ydeevne (»bygningsdirektivet«)«

1. del:

2. del:»med hensyn til den samlede ... på mere end 250 m2«

2. del:

2

3. del:»og om at forelægge ... til opvarmning og afkøling«

3. del:

§ 48

§ 48

1. del: Teksten som helhed undtagen ordene »obligatorisk«

1. del:

2. del:»obligatorisk«

2. del:

§ 60

§ 60

1. del: Teksten som helhed undtagen ordene »og brug«

1. del:

2. del: disse ord

2. del:

§ 62

§ 62

1. del:»anerkender den vedvarende ... producere ren energi«

1. del:

2. del:»påpeger dog, at ... mere omfattende«

2. del:

Diverse

Diverse

Verts/ALE-Gruppen havde foreslået følgende ændringer i rækkefølgen:

| — | § 16 placeres efter det nuværende § 62 |
| --- | --- |

—

§ 16 placeres efter det nuværende § 62

| — | § 32 placeres efter det nye § 42a |
| --- | --- |

—

§ 32 placeres efter det nye § 42a

7.   Halvering af antallet af trafikofre i Den Europæiske Union inden 2010

Betænkning: Ari VATANEN (A6-0225/2005)

Betænkning: Ari VATANEN (A6-0225/2005)

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE -bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 5 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter § 5 | 4 | PSE | VE | + | 313, 234, 5 |
| 9 | Verts/ALE | | - | |
| § 7 | § | originaltekst | AN | - | 211, 334, 9 |
| Efter § 11 | 5 | PSE | | + | |
| § 12 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 13 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2/VE | - | 247, 265, 15 |
| § 14 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter § 14 | 3 | PSE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 19 | 1/rev2 | ALDE | | - | |
| 6 | PSE | div/AN | | |
| 1 | + | 278, 255, 10 |
| 2 | - | 216, 307, 10 |
| § | originaltekst | | ↓ | |
| § 21 | 2 | ALDE | | + | |
| § 22 | 7/rev | PSE | AN | + | 284, 244, 6


  tilføjelse |
| § | originaltekst | vs | ↓ | |
| § 25 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 26 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 35 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 36, led 3 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 36, led 4 | § | originaltekst | vs | + | |
| § C | 8 | Verts/ALE | | - | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 453, 69, 14 |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE -bemærkninger

§ 5

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

Efter § 5

4

PSE

VE

+

313, 234, 5

9

Verts/ALE

-

§ 7

§

originaltekst

originaltekst

AN

-

211, 334, 9

Efter § 11

5

PSE

+

§ 12

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 13

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2/VE

-

247, 265, 15

§ 14

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

Efter § 14

3

PSE

div

1

+

2

+

§ 19

1/rev2

ALDE

-

6

PSE

div/AN

1

+

278, 255, 10

2

-

216, 307, 10

§

originaltekst

originaltekst

↓

§ 21

2

ALDE

+

§ 22

7/rev

PSE

AN

+

284, 244, 6

tilføjelse

tilføjelse

§

originaltekst

originaltekst

vs

↓

§ 25

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ 26

§

originaltekst

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 35

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ 36, led 3

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ 36, led 4

§

originaltekst

originaltekst

vs

+

§ C

8

Verts/ALE

-

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

453, 69, 14

Anmodning om afstemning ved navneopråb

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE endelig afstemning

IND/DEM: § 7

PSE am 6 og 7

Anmodning om særskilt afstemning

Anmodning om særskilt afstemning

ALDE § 7

Verts/ALE § 7, 25 og 35

PPE-DE § 7, 25 og 36, led 3 og led 4

Anmodning om opdelt afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE

§ 5

§ 5

1. del:»opfordrer Kommissionen til ... af trafikulykker«

1. del:

2. del:»(Vision Zero)«

2. del:

§ 12

§ 12

1. del:»er overbevist om, at der kun kan ... vejanlæg og skilte)«

1. del:

2. del:»sammenholdt med tilskyndelser til ... i medlemsstaterne«

2. del:

§ 13

§ 13

1. del:»opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne ... på højrisikogrupper«

1. del:

2. del:»som lastbil- ... under 25 år«

2. del:

§ 14

§ 14

1. del:»mener, at en god og velfunderet ... brug af sikkerhedssele«

1. del:

2. del:»opfordrer til, at der hurtigst muligt ... deres kørefærdigheder«

2. del:

§ 26

§ 26

1. del:»anmoder Kommissionen om ... (TEN-T)«

1. del:

2. del:»foreslår en grundlæggende harmonisering ... og informationssystemer«

2. del:

am 3

am 3

1. del:»støtter udtrykkeligt Kommissionen ... hastighedsbegrænsende anordninger«

1. del:

2. del:»opfordrer Kommissionen til ... forslag til retsakt«

2. del:

PSE

am 6

am 6

1. del: Teksten som helhed undtagen ordene »hastighedsgrænser«

1. del:

2. del: Disse ord

2. del:

8.   Nepal

Forslag til beslutning: B6-0513/2005, 0519/2005, 0520/2005, 0523/2005, 0526/2005 og 0530/2005

Forslag til beslutning: B6-0513/2005, 0519/2005, 0520/2005, 0523/2005, 0526/2005 og 0530/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0513/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| § 10 | § | originaltekst | div/AN | | |
| 1 | + | 86, 1, 0 |
| 2 | – | 42, 47, 1 |
| § D | § | originaltekst | AN | – | 40, 47,2 |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0513/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0519/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0520/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0523/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0526/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0530/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0513/2005

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0513/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

§ 10

§

originaltekst

originaltekst

div/AN

1

+

86, 1, 0

2

–

42, 47, 1

§ D

§

originaltekst

originaltekst

AN

–

40, 47,2

afstemning: beslutning (som helhed)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0513/2005

PSE

↓

B6-0519/2005

UEN

↓

B6-0520/2005

Verts/ALE

↓

B6-0523/2005

GUE/NGL

↓

B6-0526/2005

PPE-DE

↓

B6-0530/2005

ALDE

↓

Anmodning om afstemning ved navneopråb

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE § D og § 10

Anmodning om opdelt afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE

§ 10

§ 10

1. del: Teksten uden ordene »og opfordrer den kongelige nepalesiske hær til at udvise tilbageholdenhed til enhver tid«

1. del:

2. del: Disse ord

2. del:

9.   Tunesien

Forslag til beslutning: B6-0512/2005, 0522/2005, 0524/2005, 0525/2005, 0529/2005 og 0532/2005

Forslag til beslutning: B6-0512/2005, 0522/2005, 0524/2005, 0525/2005, 0529/2005 og 0532/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0512/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0512/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0522/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0524/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0525/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0529/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0532/2005 | | UEN | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0512/2005

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0512/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

afstemning: beslutning (som helhed)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0512/2005

PSE

↓

B6-0522/2005

Verts/ALE

↓

B6-0524/2005

GUE/NGL

↓

B6-0525/2005

PPE-DE

↓

B6-0529/2005

ALDE

↓

B6-0532/2005

UEN

↓

10.   Vojvodina

Forslag til beslutning: B6-0518/2005, 0521/2005, 0527/2005, 0528/2205, 0531/2005, 0533/2005 og 0534/2005

Forslag til beslutning: B6-0518/2005, 0521/2005, 0527/2005, 0528/2205, 0531/2005, 0533/2005 og 0534/2005

| Angående | Am. nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC-B6-0518/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN) |
| Efter § 5 | 1 | Verts/ALE | | + | |
| § E | | originaltekst | | + | ændret mundtligt |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 88, 0, 2 |
| Beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0518/2005 | | IND/DEM | | ↓ | |
| B6-0521/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0527/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0528/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0531/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0533/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0534/2005 | | PSE | | ↓ | |

Angående

Am. nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0518/2005

Fælles beslutningsforslag RC-B6-0518/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

Efter § 5

1

Verts/ALE

+

§ E

originaltekst

originaltekst

+

ændret mundtligt

ændret mundtligt

afstemning: beslutning (som helhed)

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

88, 0, 2

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

Beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0518/2005

IND/DEM

↓

B6-0521/2005

Verts/ALE

↓

B6-0527/2005

PPE-DE

↓

B6-0528/2005

ALDE

↓

B6-0531/2005

GUE/NGL

↓

B6-0533/2005

UEN

↓

B6-0534/2005

PSE

↓

Anmodning om afstemning ved navneopråb

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE endelig afstemning

Diverse

M. Becsey havde stillet følgende mundtlige ændringsforslag til punkt E:

| »§ E | ... de nationale og etniske mindretals vilkår i Vojvodina,
  hvilket bringer deres fremtid i regionen i fare, eller
  med hensyn til ...« |
| --- | --- |

»§ E

... de nationale og etniske mindretals vilkår i Vojvodina,
  hvilket bringer deres fremtid i regionen i fare, eller
  med hensyn til ...«

---

BILAG III

RESULTAT AF AFSTEMNINGERNE VED NAVNEOPRÅB

1.   RC B6-0483/2005 — FN-reformen

Punkt 19/2

Ja-stemmer: 423

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Kristovskis, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 93

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Dover, Duchoň, Elles, Grossetête, Harbour, Nicholson, Pieper, Purvis, Seeberg, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Weisgerber, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Gill, Grech, Honeyball, Howitt, Hughes, McCarthy, Martin David, Morgan, Muscat, Segelström, Stihler, Titley, Whitehead

UEN: Aylward, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Lucas, Schlyter

Hverken eller: 27

ALDE: Hall

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Coûteaux, Grabowski, Louis, Pęk, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: De Veyrac, McMillan-Scott

Verts/ALE: Lagendijk, Lambert

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Rainer Wieland, Inger Segelström, Gérard Onesta, Antoine Duquesne

Nej-stemmer

John Attard-Montalto, Christopher Beazley, Linda McAvan

2.   RC B6-0483/2005 — FN-reformen

Punkt 21

Ja-stemmer: 455

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Kaufmann, Musacchio, Portas

IND/DEM: Bonde

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 48

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Remek, Strož, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan

Hverken eller: 45

GUE/NGL: Brie, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Wohlin

NI: Baco, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Harbour, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Purvis, Škottová, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák

UEN: Krasts, Muscardini

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Jens-Peter Bonde

3.   RC B6-0483/2005 — FN-reformen

Ændringsforslag 1

Ja-stemmer: 232

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cederschiöld, De Veyrac, Fjellner, Gauzès, Hybášková, Millán Mon, Stubb

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 303

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Hverken eller: 13

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Goudin, Wohlin

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Beazley, Ventre, Wijkman

PSE: Liberadzki

UEN: Muscardini

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Jean-Paul Gauzès, Francisco José Millán Mon

4.   Betænkning Menéndez Del Valle A6-0256/2005

Punkt 17/2

Ja-stemmer: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann, Morgantini

NI: Belohorská, Bobošíková, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 48

GUE/NGL: Guerreiro, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Portas, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Deva, Strejček

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 19

ALDE: Harkin

GUE/NGL: Henin, Markov, Remek, Seppänen

IND/DEM: Coûteaux, Železný

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez

PPE-DE: Graça Moura, McMillan-Scott

PSE: Castex

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Lambert, Romeva i Rueda

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Antonio Masip Hidalgo

Nej-stemmer

Caroline Lucas

5.   Betænkning Turmes A6-0227/2005

Ændringsforslag 32

Ja-stemmer: 282

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Maaten, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Maštálka, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, van den Burg

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Schmidt

Nej-stemmer: 247

ALDE: Attwooll, Davies, Duff, Hall, in 't Veld, Karim, Letta, Ludford, Lynne, Manders, Mohácsi, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Seppänen, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doyle, Higgins, Seeberg, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 28

ALDE: Bowles, Hennis-Plasschaert, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Belohorská, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ebner, Karas, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Stenzel, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Toine Manders, Rainer Wieland

Nej-stemmer

Nicola Zingaretti, Frithjof Schmidt,

6.   Betænkning Turmes A6-0227/2005

Ændringsforslag 7

Ja-stemmer: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 11

GUE/NGL: Morgantini, Toussas

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Nattrass, Wise, Železný

NI: Baco, Kilroy-Silk

Hverken eller: 2

IND/DEM: Coûteaux, Louis

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Rainer Wieland

7.   Betænkning Turmes A6-0227/2005

Ændringsforslag 42/1

Ja-stemmer: 496

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Masiel, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 24

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Caspary, Konrad, Pieper, Piskorski, Reul, Roithová, Ulmer

PSE: D'Alema, Sakalas

Hverken eller: 14

GUE/NGL: Toussas

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Ventre

Stemmerettelser

Ja-stemmer

Luisa Morgantini

8.   Betænkning Turmes A6-0227/2005

Ændringsforslag 42/2

Ja-stemmer: 315

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Beňová, Castex, Correia, De Vits, Falbr, Fernandes, Jöns, Pinior, Poignant

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Buitenweg, Voggenhuber

Nej-stemmer: 217

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Caspary, Konrad, Pálfi, Pieper, Reul, Roithová, Seeberg, Strejček, Ulmer

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 20

GUE/NGL: Guerreiro, Rizzo, Toussas

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Ventre

PSE: dos Santos

Stemmerettelser

Hverken eller

Thomas Wise

9.   Betænkning Turmes A6-0227/2005

Ændringsforslag 43

Ja-stemmer: 305

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Grabowska, Kuc, Kuhne

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Frassoni, Hammerstein Mintz

Nej-stemmer: 241

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Caspary, Hoppenstedt, Konrad, Pieper, Reul, Roithová

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 17

ALDE: Attwooll, Hall, Letta, Ludford, Resetarits

GUE/NGL: Guerreiro, Rizzo

NI: Baco, Bobošíková, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Schenardi

PPE-DE: Maat, Ventre

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Georgios Toussas

10.   Betænkning Turmes A6-0227/2005

Punkt 51

Ja-stemmer: 541

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beňová, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 11

IND/DEM: Bonde, Farage

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Fjellner, Jeggle, Konrad, van Nistelrooij, Pieper, Reul, Wuermeling

Hverken eller: 8

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík

UEN: Krasts

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Christofer Fjellner

11.   Betænkning Turmes A6-0227/2005

Punkt 53

Ja-stemmer: 538

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 23

IND/DEM: Batten, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mote, Vanhecke

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Hverken eller: 4

ALDE: Ludford

GUE/NGL: Toussas

NI: Baco, Kozlík

12.   Betænkning Vatanen A6-0225/2005

Punkt 7

Ja-stemmer: 211

ALDE: Cocilovo, Costa, Jäätteenmäki

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Hatzidakis, Mavrommatis, Novak, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Nej-stemmer: 334

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Gröner, Poignant

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 9

IND/DEM: Bonde, Rogalski

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Brepoels, Gklavakis, Wijkman

UEN: Camre

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Eva-Britt Svensson

13.   Betænkning Vatanen A6-0225/2005

Ændringsforslag 6/1

Ja-stemmer: 278

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Brepoels, Hatzidakis, Mauro, Mavrommatis, Papastamkos, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 255

ALDE: Chatzimarkakis, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Goebbels, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Morgan, Pahor, Stihler, Titley, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 10

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Louis, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gklavakis, Panayotopoulos-Cassiotou, Wijkman

14.   Betænkning Vatanen A6-0225/2005

Ændringsforslag 6/2

Ja-stemmer: 216

ALDE: Cavada, Costa, Gibault, Jäätteenmäki, Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská

PPE-DE: Brepoels, Gklavakis, Hatzidakis, Mavrommatis, Papastamkos, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 307

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Borghezio, Clark, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Glante, Goebbels, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, Martin David, Morgan, Segelström, Stihler, Titley, Westlund, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Hverken eller: 10

ALDE: Cocilovo

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Wohlin

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez, Rivera

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Wijkman

15.   Betænkning Vatanen A6-0225/2005

Ændringsforslag 7

Ja-stemmer: 284

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Beazley, Belet, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Pieper, Purvis, Sartori, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Kallenbach, Onesta

Nej-stemmer: 244

ALDE: Hennis-Plasschaert, Maaten, Mohácsi, Mulder

IND/DEM: Batten, Belder, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Salvini, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 6

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Louis, Železný

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: Bennahmias

Stemmerettelser

Nej-stemmer

Paul Rübig, Gérard Onesta

16.   Betænkning Vatanen A6-0225/2005

Beslutning

Ja-stemmer: 453

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Staes

Nej-stemmer: 69

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Wise, Wohlin

NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Dover, Duchoň, Elles, Fjellner, Harbour, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman

PSE: Goebbels

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 14

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Speroni, Železný

PPE-DE: Lulling, Zimmerling

PSE: Herczog, Wiersma

Verts/ALE: Bennahmias

17.   RC B6-0513/2005 — Nepal

Punkt 10/1

Ja-stemmer: 86

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

IND/DEM: Belder, Piotrowski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Zaleski, Zimmerling

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-stemmer: 1

IND/DEM: Bonde

18.   RC B6-0513/2005 — Nepal

Punkt 10/2

Ja-stemmer: 42

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

IND/DEM: Bonde

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-stemmer: 47

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

Hverken eller: 1

IND/DEM: Piotrowski

19.   RC B6-0513/2005 — Nepal

Punkt D

Ja-stemmer: 40

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-stemmer: 47

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

Hverken eller: 2

IND/DEM: Bonde, Piotrowski

20.   RC B6-0518/2005 — Vojvodina

Beslutning

Ja-stemmer: 88

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Meijer, Seppänen

IND/DEM: Belder, Bonde, Piotrowski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Sonik, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Hverken eller: 2

GUE/NGL: Kohlíček, Strož

---

VEDTAGNE TEKSTER

P6_TA(2005)0360

Aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater

Europa-Parlamentets beslutning om aftale om vindyrkning mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den bilaterale aftale om handelen med vin, der blev undertegnet af Den Europæiske Union og USA den 15. september 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til den bilaterale aftale om handelen med vin, der blev undertegnet af Den Europæiske Union og USA den 15. september 2005,

| — | der henviser til landbrugsspørgsmålet i forbindelse med de igangværende forhandlinger i Verdenshandelsorganisationen (WTO), |
| --- | --- |

—

der henviser til landbrugsspørgsmålet i forbindelse med de igangværende forhandlinger i Verdenshandelsorganisationen (WTO),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin (1),

| — | der henviser til rammeaftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen af 26. maj 2005 (2), der fastsætter, at Kommissionen i forbindelse med internationale aftaler, herunder handelsaftaler, klart og i god tid skal orientere Parlamentet såvel under aftalernes forberedende fase som under og ved afslutningen af internationale forhandlinger, herunder udkast til forhandlingsdirektiver, de vedtagne forhandlingsdirektiver samt de efterfølgende forhandlinger og disses afslutning, |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen af 26. maj 2005 (2), der fastsætter, at Kommissionen i forbindelse med internationale aftaler, herunder handelsaftaler, klart og i god tid skal orientere Parlamentet såvel under aftalernes forberedende fase som under og ved afslutningen af internationale forhandlinger, herunder udkast til forhandlingsdirektiver, de vedtagne forhandlingsdirektiver samt de efterfølgende forhandlinger og disses afslutning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at de politiske og økonomiske forbindelser er fundamentet i forbindelserne mellem EU og USA, og at disse forbindelser konstant udvides, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de politiske og økonomiske forbindelser er fundamentet i forbindelserne mellem EU og USA, og at disse forbindelser konstant udvides,

| B. | der henviser til, at denne første aftale mellem EU og USA, der er indgået efter to årtiers resultatløse forhandlinger, er en minimalaftale, som ikke på tilfredsstillende vis behandler alle spørgsmål vedrørende den bilaterale handel med vin, idet disse overlades til senere aftaler, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at denne første aftale mellem EU og USA, der er indgået efter to årtiers resultatløse forhandlinger, er en minimalaftale, som ikke på tilfredsstillende vis behandler alle spørgsmål vedrørende den bilaterale handel med vin, idet disse overlades til senere aftaler,

| C. | der henviser til, at denne bilaterale aftale stadig skal ratificeres, blandt andet af USA's Kongres, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at denne bilaterale aftale stadig skal ratificeres, blandt andet af USA's Kongres,

| D. | der henviser til de negative følger af fuldstændig gensidig anerkendelse af ønologiske procedurer for den europæiske vinindustri, |
| --- | --- |

D.

der henviser til de negative følger af fuldstændig gensidig anerkendelse af ønologiske procedurer for den europæiske vinindustri,

| E. | der henviser til, at tredjelandes uretmæssige anvendelse af geografiske betegnelser fra områder i EU er i modstrid med den intellektuelle ejendomsret og påfører de retmæssige indehavere af de pågældende betegnelser økonomiske tab, fordi de mister markedsandele, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at tredjelandes uretmæssige anvendelse af geografiske betegnelser fra områder i EU er i modstrid med den intellektuelle ejendomsret og påfører de retmæssige indehavere af de pågældende betegnelser økonomiske tab, fordi de mister markedsandele,

| F. | der henviser til, at de juridiske krav til geografiske angivelser er et vigtigt element i EU's politikker til anerkendelse af betydningen af et multifunktionelt landbrug og de sociale og miljømæssige virkninger af vinproduktion i bjergområder og ugunstigt stillede regioner, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de juridiske krav til geografiske angivelser er et vigtigt element i EU's politikker til anerkendelse af betydningen af et multifunktionelt landbrug og de sociale og miljømæssige virkninger af vinproduktion i bjergområder og ugunstigt stillede regioner,

| G. | der henviser til, at de falske betegnelser ofte konkurrerer stærkt med de autentiske vine, og at USA ikke respekterer beskyttelsen af vine med oprindelsesbetegnelse og kun betragter dem som halvgeneriske produkter på USA's indre markeder, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de falske betegnelser ofte konkurrerer stærkt med de autentiske vine, og at USA ikke respekterer beskyttelsen af vine med oprindelsesbetegnelse og kun betragter dem som halvgeneriske produkter på USA's indre markeder,

| H. | der henviser til, at den europæiske vinsektor er en væsentlig beskæftigelses- og indkomstkilde for små familiegårde og små vinfirmaer, der er baseret på de europæiske vinpolitikkers geografiske strategi, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den europæiske vinsektor er en væsentlig beskæftigelses- og indkomstkilde for små familiegårde og små vinfirmaer, der er baseret på de europæiske vinpolitikkers geografiske strategi,

| I. | der henviser til afvigelsen fra den tidligere procedure for bilaterale aftaler og den idé om en international standard for vine og deres fremstilling, som Det Internationale Vinkontor (OIV) har fremført, |
| --- | --- |

I.

der henviser til afvigelsen fra den tidligere procedure for bilaterale aftaler og den idé om en international standard for vine og deres fremstilling, som Det Internationale Vinkontor (OIV) har fremført,

| J. | der henviser til, at de fleste vine med oprindelsesbetegnelse fremstilles efter dyre traditionelle fremgangsmåder og i overensstemmelse med kvalitetsparametre, og at disse fremgangsmåder ikke kan sammenlignes med de industrielle fremgangsmåder, der anvendes ved fremstilling af de amerikanske vine, der eksisterer side om side med vine med europæiske oprindelsesbetegnelser; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de fleste vine med oprindelsesbetegnelse fremstilles efter dyre traditionelle fremgangsmåder og i overensstemmelse med kvalitetsparametre, og at disse fremgangsmåder ikke kan sammenlignes med de industrielle fremgangsmåder, der anvendes ved fremstilling af de amerikanske vine, der eksisterer side om side med vine med europæiske oprindelsesbetegnelser;

| K. | der henviser til, at aftalen danner præcedens i forbindelse med Verdenshandelsorganisationens klausul om mestbegunstigelsesbehandling, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at aftalen danner præcedens i forbindelse med Verdenshandelsorganisationens klausul om mestbegunstigelsesbehandling,

| L. | der henviser til de ulemper, der er opstået for særlige vine på det europæiske vinmarked på grund af definitionen af begrebet »vin«, |
| --- | --- |

L.

der henviser til de ulemper, der er opstået for særlige vine på det europæiske vinmarked på grund af definitionen af begrebet »vin«,

| 1. | konstaterer, at denne bilaterale aftale, som er indgået efter 20 års forhandlinger, er nødvendig, hvis den bidrager til at sikre eksporten til USA, som udgør det største eksportmarked for den europæiske vinsektor, genskabe tilliden og sikre problemfri samhandel; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at denne bilaterale aftale, som er indgået efter 20 års forhandlinger, er nødvendig, hvis den bidrager til at sikre eksporten til USA, som udgør det største eksportmarked for den europæiske vinsektor, genskabe tilliden og sikre problemfri samhandel;

| 2. | er enig i, at der er behov for en bilateral aftale mellem EU og USA om handel med vin, og håber, at den næste forhandlingsfase vil føre til tilfredsstillende resultater for den traditionelle produktion og for kvaliteten af vore vine; understreger, at aftalen, som er utilstrækkelig og uhensigtsmæssig, kun udgør det første skridt hen imod en international anerkendelse af traditionelle betegnelser, der er beskyttede af EU; |
| --- | --- |

2.

er enig i, at der er behov for en bilateral aftale mellem EU og USA om handel med vin, og håber, at den næste forhandlingsfase vil føre til tilfredsstillende resultater for den traditionelle produktion og for kvaliteten af vore vine; understreger, at aftalen, som er utilstrækkelig og uhensigtsmæssig, kun udgør det første skridt hen imod en international anerkendelse af traditionelle betegnelser, der er beskyttede af EU;

| 3. | kritiserer Kommissionen for at have indgået en bilateral aftale med USA uden at have orienteret Parlamentet i så god tid, at det kunne have givet udtryk for sine synspunkter, og således at Kommissionen kunne have taget hensyn til Parlamentets synspunkter, som det fremgår af punkt 19 i ovennævnte rammeaftale; |
| --- | --- |

3.

kritiserer Kommissionen for at have indgået en bilateral aftale med USA uden at have orienteret Parlamentet i så god tid, at det kunne have givet udtryk for sine synspunkter, og således at Kommissionen kunne have taget hensyn til Parlamentets synspunkter, som det fremgår af punkt 19 i ovennævnte rammeaftale;

| 4. | henleder opmærksomheden på de negative følger, som den nye aftale vil kunne få for EU's politik vedrørende handelen med vin og de potentielle følger heraf for de traditionelle produktionsmetoder, der danner grundlag for anerkendelsen af en fællesskabspolitik af høj kvalitet; |
| --- | --- |

4.

henleder opmærksomheden på de negative følger, som den nye aftale vil kunne få for EU's politik vedrørende handelen med vin og de potentielle følger heraf for de traditionelle produktionsmetoder, der danner grundlag for anerkendelsen af en fællesskabspolitik af høj kvalitet;

| 5. | beklager, at denne aftale i væsentlig grad vil stille EU svagere i WTO-forhandlingerne om landbrug, da den underminerer den geografiske og kvalitetsorienterede strategi, der praktiseres i en stor del af vinsektoren; |
| --- | --- |

5.

beklager, at denne aftale i væsentlig grad vil stille EU svagere i WTO-forhandlingerne om landbrug, da den underminerer den geografiske og kvalitetsorienterede strategi, der praktiseres i en stor del af vinsektoren;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte dialogen med USA og de øvrige WTO-partnere med henblik på at oprette et register over internationalt anerkendte geografiske angivelser og at gøre dette mål til en af hovedprioriteterne i forbindelse med de multilaterale landbrugsforhandlinger, at nedsætte et fælles udvalg om vinspørgsmål samt at skabe klarhed om vinfremstillingsmetoder, certificering og anvendelse af traditionnelle betegnelser i forhandlingernes anden fase; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte dialogen med USA og de øvrige WTO-partnere med henblik på at oprette et register over internationalt anerkendte geografiske angivelser og at gøre dette mål til en af hovedprioriteterne i forbindelse med de multilaterale landbrugsforhandlinger, at nedsætte et fælles udvalg om vinspørgsmål samt at skabe klarhed om vinfremstillingsmetoder, certificering og anvendelse af traditionnelle betegnelser i forhandlingernes anden fase;

| 7. | anmoder Kommissionen om at fremskynde åbningen af den næste forhandlingsfase, der er fastsat i aftalen med USA, særligt med henblik på anerkendelse af de 17 betegnelser i aftalens bilag II, således at alle europæiske oprindelsesbetegnelser for vin hurtigst muligt bliver behørigt beskyttet af de amerikanske myndigheder på deres eget marked; |
| --- | --- |

7.

anmoder Kommissionen om at fremskynde åbningen af den næste forhandlingsfase, der er fastsat i aftalen med USA, særligt med henblik på anerkendelse af de 17 betegnelser i aftalens bilag II, således at alle europæiske oprindelsesbetegnelser for vin hurtigst muligt bliver behørigt beskyttet af de amerikanske myndigheder på deres eget marked;

| 8. | finder det nødvendigt, at der undertegnes et endeligt kompromis inden udløbet af den toårige frist, der er fastsat i den bilaterale aftale, for én gang for alle at få sat en stopper for USA's ulovlige anvendelse af europæiske betegnelser, der er beskyttet af fællesskabslovgivningen, under henvisning til den merværdi som de tilfører europæisk vin; |
| --- | --- |

8.

finder det nødvendigt, at der undertegnes et endeligt kompromis inden udløbet af den toårige frist, der er fastsat i den bilaterale aftale, for én gang for alle at få sat en stopper for USA's ulovlige anvendelse af europæiske betegnelser, der er beskyttet af fællesskabslovgivningen, under henvisning til den merværdi som de tilfører europæisk vin;

| 9. | anmoder om, at der inden for OIV's rammer udarbejdes en positivliste over de former for ønologisk praksis, der er godkendt i handelen med tredjelande, med henblik på at foretage forhåndsevalueringer af fremtidige nye godkendelser; |
| --- | --- |

9.

anmoder om, at der inden for OIV's rammer udarbejdes en positivliste over de former for ønologisk praksis, der er godkendt i handelen med tredjelande, med henblik på at foretage forhåndsevalueringer af fremtidige nye godkendelser;

| 10. | henstiller indtrængende til Kommissionen at fremme forhandlingerne på internationalt plan om en obligatorisk definition af vin, der bremser udviklingen af visse former for ønologisk praksis, for at beskytte EU's bestræbelser på at opretholde vinens kvalitet og undgå illoyal konkurrence til skade for Fællesskabets producenter samt ubalance på markedet; |
| --- | --- |

10.

henstiller indtrængende til Kommissionen at fremme forhandlingerne på internationalt plan om en obligatorisk definition af vin, der bremser udviklingen af visse former for ønologisk praksis, for at beskytte EU's bestræbelser på at opretholde vinens kvalitet og undgå illoyal konkurrence til skade for Fællesskabets producenter samt ubalance på markedet;

| 11. | anerkender nødvendigheden af en ramme for fortsatte forhandlinger i vinsektoren, navnlig i lyset af den kommende reform af EU's fælles markedsordning for vin i 2006; |
| --- | --- |

11.

anerkender nødvendigheden af en ramme for fortsatte forhandlinger i vinsektoren, navnlig i lyset af den kommende reform af EU's fælles markedsordning for vin i 2006;

| 12. | finder det absolut nødvendigt at styrke EU's foranstaltninger til forbedring og fremme af kvaliteten af fællesskabproduktionen i forbindelse med den forestående reform af den fælles markedsordning for at kunne holde stand mod tredjelandes øgede konkurrence; |
| --- | --- |

12.

finder det absolut nødvendigt at styrke EU's foranstaltninger til forbedring og fremme af kvaliteten af fællesskabproduktionen i forbindelse med den forestående reform af den fælles markedsordning for at kunne holde stand mod tredjelandes øgede konkurrence;

| 13. | mener, at det ville være hensigtsmæssigt at indhente juridisk udtalelse om, hvorvidt denne bilaterale aftale er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen; |
| --- | --- |

13.

mener, at det ville være hensigtsmæssigt at indhente juridisk udtalelse om, hvorvidt denne bilaterale aftale er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen;

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og USA's Kongres. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og USA's Kongres.

---

(1)  EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1795/2003 (EUT L 262 af 14.10.2003, s. 13).

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2005)0194.

P6_TA(2005)0361

Olie

Europa-Parlamentets beslutning om stigende oliepriser og afhængighed af olie

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| 1. | finder den vedvarende stigning i prisen for råolie i den seneste tid og dens indvirkning på virksomheders konkurrenceevne og befolkningen almene økonomiske situation foruroligende, og er bekymret for, at prisstigningen kan påvirke væksten negativt og dermed bringe gennemførelsen af Lissabon-målene i fare; |
| --- | --- |

1.

finder den vedvarende stigning i prisen for råolie i den seneste tid og dens indvirkning på virksomheders konkurrenceevne og befolkningen almene økonomiske situation foruroligende, og er bekymret for, at prisstigningen kan påvirke væksten negativt og dermed bringe gennemførelsen af Lissabon-målene i fare;

| 2. | mener, at Europas afhængighed af olie og olieimport er meget foruroligende; mener, at Europa for at sikre energiforsyningen bør anvende forskellige energi- og forsyningskilder og styrke sin strategi til fremme af energibesparende foranstaltninger og decentraliserede vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

2.

mener, at Europas afhængighed af olie og olieimport er meget foruroligende; mener, at Europa for at sikre energiforsyningen bør anvende forskellige energi- og forsyningskilder og styrke sin strategi til fremme af energibesparende foranstaltninger og decentraliserede vedvarende energikilder;

| 3. | efterlyser en samlet og sammenhængende global strategi til fremme af energibesparelser og energieffektivitet og anvendelse af alternative energikilder i betragtning af det meget høje olieforbrug i USA samt et stigende olieforbrug i navnlig store vækstøkonomier såsom Kina og Indien; opfordrer EU til hurtigt at tage initiativ til at afholde et verdenstopmøde for de større olieforbrugende og olieproducerende lande; |
| --- | --- |

3.

efterlyser en samlet og sammenhængende global strategi til fremme af energibesparelser og energieffektivitet og anvendelse af alternative energikilder i betragtning af det meget høje olieforbrug i USA samt et stigende olieforbrug i navnlig store vækstøkonomier såsom Kina og Indien; opfordrer EU til hurtigt at tage initiativ til at afholde et verdenstopmøde for de større olieforbrugende og olieproducerende lande;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at hjælpe udviklingslandene og vækstøkonomierne ved at integrere bæredygtig energiforsyning i sin politik for udviklingssamarbejde med henblik på at reducere disse landes afhængighed af import af fossile brændstoffer og for at opfylde millenniumudviklingsmålene og opfordrer EU til at presse på for at sikre en hensigtsmæssig balance mellem disse landes energibehov og de miljømæssige hensyn ved at fremme overførsel af nye energibesparende og vedvarende teknologier; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at hjælpe udviklingslandene og vækstøkonomierne ved at integrere bæredygtig energiforsyning i sin politik for udviklingssamarbejde med henblik på at reducere disse landes afhængighed af import af fossile brændstoffer og for at opfylde millenniumudviklingsmålene og opfordrer EU til at presse på for at sikre en hensigtsmæssig balance mellem disse landes energibehov og de miljømæssige hensyn ved at fremme overførsel af nye energibesparende og vedvarende teknologier;

| 5. | påpeger de geostrategiske aspekter ved Europas afhængighed af energiimport; opfordrer til intensivering af energidialogen med alle europæiske energipartnerne med henblik på at fremme forsyningssikkerhed, markedsgennemsigtighed og yderligere investeringer; erindrer om, at den europæiske naboskabspolitik frembyder en mulighed for en samlet aftale med adskillige lande, der er involveret i dette spørgsmål; |
| --- | --- |

5.

påpeger de geostrategiske aspekter ved Europas afhængighed af energiimport; opfordrer til intensivering af energidialogen med alle europæiske energipartnerne med henblik på at fremme forsyningssikkerhed, markedsgennemsigtighed og yderligere investeringer; erindrer om, at den europæiske naboskabspolitik frembyder en mulighed for en samlet aftale med adskillige lande, der er involveret i dette spørgsmål;

| 6. | erkender, at den mest logiske reaktion på de højere oliepriser er at skifte til anvendelse af alternative energikilder, og understreger derfor betydningen af foranstaltninger til reduktion af energiintensiteten ved at anvende mindre energi til at opnå det samme økonomiske resultat (idet der henvises til den reduktion, der har været i Europa siden 1970'erne); |
| --- | --- |

6.

erkender, at den mest logiske reaktion på de højere oliepriser er at skifte til anvendelse af alternative energikilder, og understreger derfor betydningen af foranstaltninger til reduktion af energiintensiteten ved at anvende mindre energi til at opnå det samme økonomiske resultat (idet der henvises til den reduktion, der har været i Europa siden 1970'erne);

| 7. | går kraftigt ind for, at det er nødvendigt med opfølgningsstrategier og konkrete foranstaltninger til fremme af forskning og udvikling, til øget anvendelse af vedvarende energier og til fremme af energieffektivitet med henblik på at opnå en økonomi, der er mindre afhængig af fossible brændstoffer, og opfordrer Kommissionen til at gå i spidsen med henblik på inden 2020 at gøre EU til den økonomi i verden, der er mindst afhængig af fossile brændstoffer og er mest energieffektiv; |
| --- | --- |

7.

går kraftigt ind for, at det er nødvendigt med opfølgningsstrategier og konkrete foranstaltninger til fremme af forskning og udvikling, til øget anvendelse af vedvarende energier og til fremme af energieffektivitet med henblik på at opnå en økonomi, der er mindre afhængig af fossible brændstoffer, og opfordrer Kommissionen til at gå i spidsen med henblik på inden 2020 at gøre EU til den økonomi i verden, der er mindst afhængig af fossile brændstoffer og er mest energieffektiv;

| 8. | noterer sig med bekymring, at forbrugerne må betale højere priser, ikke blot som følge af den høje kostpris på råolie, men også på grund af de øgede moms- og energiafgifter, der lægges på de færdige produkter, og at disse afgifter er vidt forskellige i EU og kan forvride markedskræfterne, samtidig med at det støtter konklusionerne fra det uformelle ØKOFIN-møde i Manchester den 9.-10. september 2005, hvor ministrene blev enige om, at forvridende skattepolitisk eller anden intervention, der forhindrer de nødvendige justeringer, bør undgås; |
| --- | --- |

8.

noterer sig med bekymring, at forbrugerne må betale højere priser, ikke blot som følge af den høje kostpris på råolie, men også på grund af de øgede moms- og energiafgifter, der lægges på de færdige produkter, og at disse afgifter er vidt forskellige i EU og kan forvride markedskræfterne, samtidig med at det støtter konklusionerne fra det uformelle ØKOFIN-møde i Manchester den 9.-10. september 2005, hvor ministrene blev enige om, at forvridende skattepolitisk eller anden intervention, der forhindrer de nødvendige justeringer, bør undgås;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om, hvordan politikken for virksomhedernes sociale medansvar på EU-niveau kan anvendes til at kanalisere flere private investeringer finansieret med de nuværende uventede overskud i olieindustrien over i energispareprogrammer og alternative energiteknologier og den dermed forbundne F&U; mener, at dette bør tilvejebringes enten på grundlag af en frivillig aftale med olieselskaberne eller alternativt via et samordnet politisk initiativ for hele EU; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om, hvordan politikken for virksomhedernes sociale medansvar på EU-niveau kan anvendes til at kanalisere flere private investeringer finansieret med de nuværende uventede overskud i olieindustrien over i energispareprogrammer og alternative energiteknologier og den dermed forbundne F&U; mener, at dette bør tilvejebringes enten på grundlag af en frivillig aftale med olieselskaberne eller alternativt via et samordnet politisk initiativ for hele EU;

| 10. | bemærker, at spekulation i fremtidige prisstigninger bidrager til at øge oliepriserne yderligere; anmoder Kommissionen om at holde opsyn med hedgefonde og undersøge på hvilke måder, øget transparens ville kunne bidrage til mere stabile oliemarkeder; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at spekulation i fremtidige prisstigninger bidrager til at øge oliepriserne yderligere; anmoder Kommissionen om at holde opsyn med hedgefonde og undersøge på hvilke måder, øget transparens ville kunne bidrage til mere stabile oliemarkeder;

| 11. | erindrer om betydningen af den eksisterende lovgivning om reduktion af EU's energiefterspørgsel og bemærker, at mindst 23 % af energibesparelserne kan gennemføres inden 2020, hvis den eksisterende og nært forestående lovgivning gennemføres fuldstændigt; |
| --- | --- |

11.

erindrer om betydningen af den eksisterende lovgivning om reduktion af EU's energiefterspørgsel og bemærker, at mindst 23 % af energibesparelserne kan gennemføres inden 2020, hvis den eksisterende og nært forestående lovgivning gennemføres fuldstændigt;

| 12. | opfordrer Kommissionen til straks at foreslå foranstaltninger i transportsektoren, der tegner sig for 70 % af det samlede olieforbrug i EU, ikke blot med henblik på at garantere forsyningssikkerhed for olieprodukter, men også af miljømæssige årsager, såsom anvendelse af mere brændstofeffektive motorer og omlægning til alternative brændstof- og fremdriftsteknologier; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til straks at foreslå foranstaltninger i transportsektoren, der tegner sig for 70 % af det samlede olieforbrug i EU, ikke blot med henblik på at garantere forsyningssikkerhed for olieprodukter, men også af miljømæssige årsager, såsom anvendelse af mere brændstofeffektive motorer og omlægning til alternative brændstof- og fremdriftsteknologier;

| 13. | er enig med Kommissionen om, at biobrændstoffer vil reducere Europas afhængighed af fossile brændstoffer, og opfordrer Kommissionen til at fremme produktionen af råmaterialer til biobrændstoffer; |
| --- | --- |

13.

er enig med Kommissionen om, at biobrændstoffer vil reducere Europas afhængighed af fossile brændstoffer, og opfordrer Kommissionen til at fremme produktionen af råmaterialer til biobrændstoffer;

| 14. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde udviklingen af vedvarende energikilder og hydrogenbrændstofceller; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde udviklingen af vedvarende energikilder og hydrogenbrændstofceller;

| 15. | opfordrer derfor Kommissionen til:






  — | at fremskynde den europæiske handlingsplan for energieffektivitet til opfølgning af grønbogen (KOM(2005)0265) |
| --- | --- | --- |

15.

opfordrer derfor Kommissionen til:

—

at fremskynde den europæiske handlingsplan for energieffektivitet til opfølgning af grønbogen (KOM(2005)0265)

| — | at øge presset for fuldstændig og hurtig gennemførelse i medlemsstaterne af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne (direktiv 2002/91/EF) |
| --- | --- |

—

at øge presset for fuldstændig og hurtig gennemførelse i medlemsstaterne af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne (direktiv 2002/91/EF)

| — | at presse kraftigt på for at opnå en aftale om energitjenestedirektivet under Rådets (energi) møde i december |
| --- | --- |

—

at presse kraftigt på for at opnå en aftale om energitjenestedirektivet under Rådets (energi) møde i december

| — | at øge oliemarkedernes gennemsigtighed og forudsigelighed ved hjælp af forbedret indsamling og akkumulering af information |
| --- | --- |

—

at øge oliemarkedernes gennemsigtighed og forudsigelighed ved hjælp af forbedret indsamling og akkumulering af information

| — | at lægge pres på medlemsstaterne for at få dem til at opfylde deres mål for anvendelse af vedvarende energi som fastsat i direktivet om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder (direktiv 2001/77/EF) |
| --- | --- |

—

at lægge pres på medlemsstaterne for at få dem til at opfylde deres mål for anvendelse af vedvarende energi som fastsat i direktivet om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder (direktiv 2001/77/EF)

| — | at fremsætte forslag med henblik på, at bilproducenterne udvikler renere og mindre olieforbrugende køretøjer |
| --- | --- |

—

at fremsætte forslag med henblik på, at bilproducenterne udvikler renere og mindre olieforbrugende køretøjer

| — | sammen med medlemsstaterne at imødegå risikoen for øget social marginalisering og begrænse de stigende olieprisers negative virkninger for de mest udsatte samfundsgrupper |
| --- | --- |

—

sammen med medlemsstaterne at imødegå risikoen for øget social marginalisering og begrænse de stigende olieprisers negative virkninger for de mest udsatte samfundsgrupper

| — | at arbejde for større anvendelse af miljøvenlig kulbaseret energi; |
| --- | --- |

—

at arbejde for større anvendelse af miljøvenlig kulbaseret energi;

| 16. | beklager imidlertid, at Kommissionen i sin meddelelse af 6. september 2005 om en fempunktsplan som svar på den voldsomme stigning i oliepriserne (»five-point plan to react to the surge in oil prices«) fuldstændigt har undladt at behandle transportsektoren; |
| --- | --- |

16.

beklager imidlertid, at Kommissionen i sin meddelelse af 6. september 2005 om en fempunktsplan som svar på den voldsomme stigning i oliepriserne (»five-point plan to react to the surge in oil prices«) fuldstændigt har undladt at behandle transportsektoren;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

P6_TA(2005)0362

Reformen af FN og milleniumudviklingsmål

Europa-Parlamentets beslutning om resultatet af FN-Verdenstopmødet den 14.-16. september 2005

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. april 2005 om EU's rolle i forbindelse med gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene (MDG) (1) samt til sine beslutninger af 9. juni 2005 om reformen af De Forenede Nationer (2) og af 29. januar 2004 om forbindelserne mellem Den Europæiske Union og De Forenede Nationer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. april 2005 om EU's rolle i forbindelse med gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene (MDG) (1) samt til sine beslutninger af 9. juni 2005 om reformen af De Forenede Nationer (2) og af 29. januar 2004 om forbindelserne mellem Den Europæiske Union og De Forenede Nationer (3),

| — | der henviser til millenniumerklæringen af 8. september 2000, der opstiller millenniumudviklingsmålene som det internationale samfunds fælles kriterier for fattigdomsudryddelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til millenniumerklæringen af 8. september 2000, der opstiller millenniumudviklingsmålene som det internationale samfunds fælles kriterier for fattigdomsudryddelse,

| — | der henviser til rapport af 21. marts 2005 fra FN's generalsekretær med titlen »In larger freedom: towards development, security and human rights for all«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 21. marts 2005 fra FN's generalsekretær med titlen »In larger freedom: towards development, security and human rights for all«,

| — | der henviser til rapport af 17. januar 2005 fra FN's millenniumprojekt med titlen »Investing in development: a practical plan to achieve the Millennium Development Goals«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 17. januar 2005 fra FN's millenniumprojekt med titlen »Investing in development: a practical plan to achieve the Millennium Development Goals«,

| — | der henviser til rapport af 1. december 2004 fra Højniveaupanelet om Trusler, Udfordringer og Forandring med titlen: »A more secure world: our shared responsibility«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 1. december 2004 fra Højniveaupanelet om Trusler, Udfordringer og Forandring med titlen: »A more secure world: our shared responsibility«,

| — | der henviser til redegørelserne fra Kommissionens formand og kommissæren med ansvar for eksterne forbindelser til FN's Generalforsamlings plenarmøde på højt plan, |
| --- | --- |

—

der henviser til redegørelserne fra Kommissionens formand og kommissæren med ansvar for eksterne forbindelser til FN's Generalforsamlings plenarmøde på højt plan,

| — | der henviser til slutdokumentet fra FN-verdenstopmødet på højt plan i 2005, der blev vedtaget i New York den 16. september 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til slutdokumentet fra FN-verdenstopmødet på højt plan i 2005, der blev vedtaget i New York den 16. september 2005,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at stats- og regeringschefer fra hele verden samledes til De Forenede Nationers verdenstopmøde i New York den 14.-16. september 2005 for at træffe afgørelse om yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdommen i verden, sikre fred og sikkerhed, styrke menneskerettighederne og retsstatsprincippet og træffe yderligere konkrete foranstaltninger til at reformere FN-systemet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at stats- og regeringschefer fra hele verden samledes til De Forenede Nationers verdenstopmøde i New York den 14.-16. september 2005 for at træffe afgørelse om yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdommen i verden, sikre fred og sikkerhed, styrke menneskerettighederne og retsstatsprincippet og træffe yderligere konkrete foranstaltninger til at reformere FN-systemet,

| B. | der henviser til, at slutdokumentet fra Verdenstopmødet er resultatet af en vanskelig forhandlingsproces, der adskillige gange var i fare for at bryde sammen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at slutdokumentet fra Verdenstopmødet er resultatet af en vanskelig forhandlingsproces, der adskillige gange var i fare for at bryde sammen,

| C. | der henviser til, at det er vigtigt at satse på et styrket og udvidet partnerskab mellem FN og EU-institutionerne for at opnå bedre koordinering mellem nationale og regionale enheder, internationale organisationer og donorer som led i en effektiv gennemførelse af globale politikker, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det er vigtigt at satse på et styrket og udvidet partnerskab mellem FN og EU-institutionerne for at opnå bedre koordinering mellem nationale og regionale enheder, internationale organisationer og donorer som led i en effektiv gennemførelse af globale politikker,

| D. | der henviser til, at De Forenede Nationer er den bedst egnede og den eneste globale institution, der har potentialet til at finde løsninger på globale problemer på en både retmæssig og effektiv måde; der henviser til, at det er nødvendigt, at organisationen tilpasser sig de nye udfordringer, men at en reform ikke bør betragtes som et mål i sig selv, men snarere som en uundgåelig konsekvens af en dybtgående analyse af de relevante politiske, sikkerhedsmæssige, sociale og økonomiske parametre og faktorer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at De Forenede Nationer er den bedst egnede og den eneste globale institution, der har potentialet til at finde løsninger på globale problemer på en både retmæssig og effektiv måde; der henviser til, at det er nødvendigt, at organisationen tilpasser sig de nye udfordringer, men at en reform ikke bør betragtes som et mål i sig selv, men snarere som en uundgåelig konsekvens af en dybtgående analyse af de relevante politiske, sikkerhedsmæssige, sociale og økonomiske parametre og faktorer,

| 1. | bekræfter sin tilslutning til et stærkt FN og gentager, at ægte multilateralisme er det mest passende redskab til at løse de udfordringer, problemer og trusler, som det internationale samfund står over for; håber, at udfaldet af det ovennævnte topmøde bliver en vigtig milepæl i retning af at realisere millenniumudviklingsmålene senest i 2015 og at gennemføre den reform, der nødvendigvis må føres ud i livet med held, hvis FN fortsat skal spille en ledende rolle i dagens internationale system; noterer sig de forpligtelser, der nævnes i slutdokumentet, og anser dette dokument for at være arbejdsgrundlaget for de fremtidige forbedringer, som FN's 60. generalforsamling skal gennemføre på de forskellige relevante områder; |
| --- | --- |

1.

bekræfter sin tilslutning til et stærkt FN og gentager, at ægte multilateralisme er det mest passende redskab til at løse de udfordringer, problemer og trusler, som det internationale samfund står over for; håber, at udfaldet af det ovennævnte topmøde bliver en vigtig milepæl i retning af at realisere millenniumudviklingsmålene senest i 2015 og at gennemføre den reform, der nødvendigvis må føres ud i livet med held, hvis FN fortsat skal spille en ledende rolle i dagens internationale system; noterer sig de forpligtelser, der nævnes i slutdokumentet, og anser dette dokument for at være arbejdsgrundlaget for de fremtidige forbedringer, som FN's 60. generalforsamling skal gennemføre på de forskellige relevante områder;

| 2. | bifalder beslutningen om at oprette en kommission for fredsopbygning, der skal bistå lande ved overgangen fra krig til fred, og erkender, at fredsopbygning kræver helt andre kompetencer end fredsbevaring; mener, at der er behov for regionale og globale fredsopbygningskommissioner, som skal udvikle de nødvendige kompetencer, og som skal bakkes op af et støttekontor og en permanent fond, således at FN styrker sin profil i områder, der er i krise eller netop har overstået en konflikt; opfordrer FN's 60. generalforsamling til hurtigt at implementere disse bestemmelser; glæder sig i høj grad over, at begrebet »menneskers sikkerhed« er kommet med i den officielle FN-ramme; |
| --- | --- |

2.

bifalder beslutningen om at oprette en kommission for fredsopbygning, der skal bistå lande ved overgangen fra krig til fred, og erkender, at fredsopbygning kræver helt andre kompetencer end fredsbevaring; mener, at der er behov for regionale og globale fredsopbygningskommissioner, som skal udvikle de nødvendige kompetencer, og som skal bakkes op af et støttekontor og en permanent fond, således at FN styrker sin profil i områder, der er i krise eller netop har overstået en konflikt; opfordrer FN's 60. generalforsamling til hurtigt at implementere disse bestemmelser; glæder sig i høj grad over, at begrebet »menneskers sikkerhed« er kommet med i den officielle FN-ramme;

| 3. | hilser med tilfredshed, at det er blevet anerkendt, at det internationale samfund har et ansvar for at beskytte befolkninger mod folkedrab, krigsforbrydelser, etnisk udrensning og forbrydelser mod menneskeheden, og at hver enkelt stat har et klart ansvar for at beskytte sine egne borgere mod disse forbrydelser, også ved hjælp af en forebyggende indsats; understreger desuden, at Den Internationale Straffedomstol har en vigtig rolle som den centrale instans, der retsforfølger personer, som har begået sådanne forbrydelser; |
| --- | --- |

3.

hilser med tilfredshed, at det er blevet anerkendt, at det internationale samfund har et ansvar for at beskytte befolkninger mod folkedrab, krigsforbrydelser, etnisk udrensning og forbrydelser mod menneskeheden, og at hver enkelt stat har et klart ansvar for at beskytte sine egne borgere mod disse forbrydelser, også ved hjælp af en forebyggende indsats; understreger desuden, at Den Internationale Straffedomstol har en vigtig rolle som den centrale instans, der retsforfølger personer, som har begået sådanne forbrydelser;

| 4. | udtrykker sin anerkendelse af den store indsats og det værdifulde bidrag, som FN's generalsekretær, Kofi Annan, formanden for FN's 59. generalforsamling og hans team og FN's sekretariat har ydet for at nå frem til en aftale om vedtagelse af ovennævnte slutdokument; opfordrer navnlig alle FN-medlemsstater til målrettet at stå ved deres tilsagn og til hurtigt at omsætte disse tilsagn i konkret handling; |
| --- | --- |

4.

udtrykker sin anerkendelse af den store indsats og det værdifulde bidrag, som FN's generalsekretær, Kofi Annan, formanden for FN's 59. generalforsamling og hans team og FN's sekretariat har ydet for at nå frem til en aftale om vedtagelse af ovennævnte slutdokument; opfordrer navnlig alle FN-medlemsstater til målrettet at stå ved deres tilsagn og til hurtigt at omsætte disse tilsagn i konkret handling;

| 5. | bifalder, at det internationale samfund har gentaget sit tilsagn om at realisere millenniumudviklingsmålene og om at fremme bæredygtig udvikling; erindrer om, at de centrale punkter på den udviklingspolitiske dagsorden fortsat handler om at reducere ekstrem fattigdom og mindske børnedødeligheden, at sikre adgangen til uddannelse og til rent drikkevand samt at fremme ligestilling; beklager, at der mangler en præcis tidsplan, som forpligter samtlige udviklede lande til at bestræbe sig på at realisere de mellemsigtede og endelige millenniumudviklingsmål; |
| --- | --- |

5.

bifalder, at det internationale samfund har gentaget sit tilsagn om at realisere millenniumudviklingsmålene og om at fremme bæredygtig udvikling; erindrer om, at de centrale punkter på den udviklingspolitiske dagsorden fortsat handler om at reducere ekstrem fattigdom og mindske børnedødeligheden, at sikre adgangen til uddannelse og til rent drikkevand samt at fremme ligestilling; beklager, at der mangler en præcis tidsplan, som forpligter samtlige udviklede lande til at bestræbe sig på at realisere de mellemsigtede og endelige millenniumudviklingsmål;

| 6. | beklager dybt, at topmødet ikke har udsendt en ny opfordring til de donorlande, der endnu ikke formelt har forpligtet sig til at opfylde en målsætning om at afsætte 0,7 % af deres bruttonationalindkomst (BNI) til officiel udviklingsbistand senest i 2015; noterer med tilfredshed, at EU har spillet en ledende rolle på dette felt, og opfordrer EU til at opretholde presset på alle donorlande, således at de opstiller tidsplaner, som bør overvåges; |
| --- | --- |

6.

beklager dybt, at topmødet ikke har udsendt en ny opfordring til de donorlande, der endnu ikke formelt har forpligtet sig til at opfylde en målsætning om at afsætte 0,7 % af deres bruttonationalindkomst (BNI) til officiel udviklingsbistand senest i 2015; noterer med tilfredshed, at EU har spillet en ledende rolle på dette felt, og opfordrer EU til at opretholde presset på alle donorlande, således at de opstiller tidsplaner, som bør overvåges;

| 7. | tilslutter sig helt og holdent FN-generalsekretærens specifikke krav om opstilling af en klar tidsplan for de udviklede landes virkeliggørelse af målet om at yde 0,7 % af BNI i officiel udviklingsbistand og anerkendelse af Afrikas særlige behov; |
| --- | --- |

7.

tilslutter sig helt og holdent FN-generalsekretærens specifikke krav om opstilling af en klar tidsplan for de udviklede landes virkeliggørelse af målet om at yde 0,7 % af BNI i officiel udviklingsbistand og anerkendelse af Afrikas særlige behov;

| 8. | bifalder aftalen om at yde omgående bistand til initiativer med hurtig gennemslagskraft (quick wins) for at støtte malariabekæmpelse, uddannelse og sundhedspleje; |
| --- | --- |

8.

bifalder aftalen om at yde omgående bistand til initiativer med hurtig gennemslagskraft (quick wins) for at støtte malariabekæmpelse, uddannelse og sundhedspleje;

| 9. | bifalder slutdokumentets kapitel med titlen: »Meeting the special needs of Africa« og opfordrer Kommissionen til at gøre realiseringen af millenniumudviklingsmålene til det centrale element i dens kommende Afrika-strategi og dens revision af erklæringen om udviklingspolitik; |
| --- | --- |

9.

bifalder slutdokumentets kapitel med titlen: »Meeting the special needs of Africa« og opfordrer Kommissionen til at gøre realiseringen af millenniumudviklingsmålene til det centrale element i dens kommende Afrika-strategi og dens revision af erklæringen om udviklingspolitik;

| 10. | noterer sig, at i de tilfælde, hvor det lykkedes EU-medlemsstaterne at finde frem til fælles holdninger, opnåede de bedre resultater under forhandlingerne; understreger ikke desto mindre, at udfaldet af topmødet ikke lever op til Europa-Parlamentets offentligt tilkendegivne ambitioner for en FN-reform; |
| --- | --- |

10.

noterer sig, at i de tilfælde, hvor det lykkedes EU-medlemsstaterne at finde frem til fælles holdninger, opnåede de bedre resultater under forhandlingerne; understreger ikke desto mindre, at udfaldet af topmødet ikke lever op til Europa-Parlamentets offentligt tilkendegivne ambitioner for en FN-reform;

| 11. | insisterer på, at reformarbejdet videreføres, og opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at gøre deres indflydelse gældende for at opnå konkrete resultater på FN's 60. generalforsamling inden årets udgang; |
| --- | --- |

11.

insisterer på, at reformarbejdet videreføres, og opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at gøre deres indflydelse gældende for at opnå konkrete resultater på FN's 60. generalforsamling inden årets udgang;

| 12. | bifalder helhjertet topmødets klare fordømmelse af terrorisme; anser det imidlertid for en fiasko, at der ikke blev opnået enighed om en udtømmende definition af begrebet terrorisme, og opfordrer indtrængende FN-medlemsstaterne til ufortøvet at rette op på denne mangel; |
| --- | --- |

12.

bifalder helhjertet topmødets klare fordømmelse af terrorisme; anser det imidlertid for en fiasko, at der ikke blev opnået enighed om en udtømmende definition af begrebet terrorisme, og opfordrer indtrængende FN-medlemsstaterne til ufortøvet at rette op på denne mangel;

| 13. | glæder sig over ovennævnte topmødes tilsagn om at styrke den rolle, højkommissæren for menneskerettigheder spiller, og fordoble midlerne hertil for at sikre en bedre overvågning og gennemførelse af vedtagne resolutioner; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over ovennævnte topmødes tilsagn om at styrke den rolle, højkommissæren for menneskerettigheder spiller, og fordoble midlerne hertil for at sikre en bedre overvågning og gennemførelse af vedtagne resolutioner;

| 14. | beklager imidlertid, at der for Menneskerettighedsrådet kun foreligger en vag formulering af rådets kommissorium, og at der mangler præcise bestemmelser om tidsplan, mandat, arbejdsmetoder og sammensætning; opfordrer FN's 60. generalforsamling til at prioritere dette spørgsmål højt; |
| --- | --- |

14.

beklager imidlertid, at der for Menneskerettighedsrådet kun foreligger en vag formulering af rådets kommissorium, og at der mangler præcise bestemmelser om tidsplan, mandat, arbejdsmetoder og sammensætning; opfordrer FN's 60. generalforsamling til at prioritere dette spørgsmål højt;

| 15. | opfordrer Generalforsamlingen til at opstille klare kriterier for magtanvendelse fra Sikkerhedsrådets side ud fra de retningslinjer, der er foreslået i den ovennævnte højpanelrapport; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Generalforsamlingen til at opstille klare kriterier for magtanvendelse fra Sikkerhedsrådets side ud fra de retningslinjer, der er foreslået i den ovennævnte højpanelrapport;

| 16. | mener, at medlemmerne af det nye menneskerettighedsråd skal stå fast på de højeste menneskerettighedsstandarder, og at medlemskab af rådet er et privilegium, ikke en rettighed; mener, at menneskerettighedsrådet bør være i permanent session, således at man undgår lange forsinkelser og politiske manøvrer fra de stater, som der bliver indgivet klager over; |
| --- | --- |

16.

mener, at medlemmerne af det nye menneskerettighedsråd skal stå fast på de højeste menneskerettighedsstandarder, og at medlemskab af rådet er et privilegium, ikke en rettighed; mener, at menneskerettighedsrådet bør være i permanent session, således at man undgår lange forsinkelser og politiske manøvrer fra de stater, som der bliver indgivet klager over;

| 17. | beklager dybt, at det ikke lykkedes for topmødet at nå til enighed om foranstaltninger vedrørende ikke-spredning og nedrustning, og kræver, at der gøres en stærkt intensiveret indsats for at gøre fremskridt på disse punkter, først og fremmest ved at sikre fuldstændig overholdelse af de eksisterende traktater, navnlig traktaten om ikke-spredning af kernevåben; |
| --- | --- |

17.

beklager dybt, at det ikke lykkedes for topmødet at nå til enighed om foranstaltninger vedrørende ikke-spredning og nedrustning, og kræver, at der gøres en stærkt intensiveret indsats for at gøre fremskridt på disse punkter, først og fremmest ved at sikre fuldstændig overholdelse af de eksisterende traktater, navnlig traktaten om ikke-spredning af kernevåben;

| 18. | mener stadig, at FN's evne til at reagere hurtigt og effektivt på humanitære katastrofer, hvilket kræver globalt lederskab, er et aspekt, der bør tages op til overvejelse igen og forbedres; |
| --- | --- |

18.

mener stadig, at FN's evne til at reagere hurtigt og effektivt på humanitære katastrofer, hvilket kræver globalt lederskab, er et aspekt, der bør tages op til overvejelse igen og forbedres;

| 19. | beklager, at der ikke blev givet et bindende tilsagn om at give FN's generalsekretær større autoritet i rollen som sekretariatets øverste administrative chef; opfordrer FN's 60. generalforsamling til at tage dette spørgsmål op til fornyet overvejelse; |
| --- | --- |

19.

beklager, at der ikke blev givet et bindende tilsagn om at give FN's generalsekretær større autoritet i rollen som sekretariatets øverste administrative chef; opfordrer FN's 60. generalforsamling til at tage dette spørgsmål op til fornyet overvejelse;

| 20. | beklager, at der ikke blev opnået enighed om en reform af FN's Sikkerhedsråd, men hilser med tilfredshed, at Generalforsamlingen skal aflægge rapport om dette spørgsmål til Sikkerhedsrådet ved årets udgang på grundlag af nye forslag som bør tage højde for målsætningen om at gøre Sikkerhedsrådet mere repræsentativt, åbent og effektivt; gentager, at Europa-Parlamentet tilslutter sig tanken om en fælles europæisk plads i Sikkerhedsrådet, så snart de politiske, forfatningsmæssige og juridiske betingelser for en sådan plads er opfyldt; |
| --- | --- |

20.

beklager, at der ikke blev opnået enighed om en reform af FN's Sikkerhedsråd, men hilser med tilfredshed, at Generalforsamlingen skal aflægge rapport om dette spørgsmål til Sikkerhedsrådet ved årets udgang på grundlag af nye forslag som bør tage højde for målsætningen om at gøre Sikkerhedsrådet mere repræsentativt, åbent og effektivt; gentager, at Europa-Parlamentet tilslutter sig tanken om en fælles europæisk plads i Sikkerhedsrådet, så snart de politiske, forfatningsmæssige og juridiske betingelser for en sådan plads er opfyldt;

| 21. | støtter og bifalder, at FN har givet ny tilslutning til Demokratifonden som et vigtigt redskab til at fremme demokrati overalt i verden, og opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til helhjertet at støtte fonden politisk og økonomisk; bekræfter sin overbevisning om, at FN har behov for at styrke demokratiet i sin struktur og understreger sin opfordring til oprettelse af en demokratigruppe under FN's generalforsamling; |
| --- | --- |

21.

støtter og bifalder, at FN har givet ny tilslutning til Demokratifonden som et vigtigt redskab til at fremme demokrati overalt i verden, og opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til helhjertet at støtte fonden politisk og økonomisk; bekræfter sin overbevisning om, at FN har behov for at styrke demokratiet i sin struktur og understreger sin opfordring til oprettelse af en demokratigruppe under FN's generalforsamling;

| 22. | gentager den opfattelse, at EU's diplomatiske repræsentation i FN er af afgørende betydning for at forbedre forbindelserne mellem de to parter samt af hensyn til EU's indflydelse i international sammenhæng; tilskynder derfor Rådet og Kommissionen til aktivt at tilstræbe sammenlægning af deres respektive forbindelseskontorer og delegationer i en fælles ekstern EU-delegation i hvert af følgende FN-hovedkvarterer: New York, Genève, Wien og Nairobi; |
| --- | --- |

22.

gentager den opfattelse, at EU's diplomatiske repræsentation i FN er af afgørende betydning for at forbedre forbindelserne mellem de to parter samt af hensyn til EU's indflydelse i international sammenhæng; tilskynder derfor Rådet og Kommissionen til aktivt at tilstræbe sammenlægning af deres respektive forbindelseskontorer og delegationer i en fælles ekstern EU-delegation i hvert af følgende FN-hovedkvarterer: New York, Genève, Wien og Nairobi;

| 23. | glæder sig over kravet om et styrket samarbejde mellem De Forenede Nationer og nationale og regionale parlamenter som en anerkendelse af den særlige rolle, parlamenterne spiller i udviklings- og demokratiseringsprocessen; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over kravet om et styrket samarbejde mellem De Forenede Nationer og nationale og regionale parlamenter som en anerkendelse af den særlige rolle, parlamenterne spiller i udviklings- og demokratiseringsprocessen;

| 24. | glæder sig over det fornyede tilsagn, der blev givet på mødet mellem Verdensbanken/Den Internationale Valutafond og Den Afrikanske Udviklingsbank efter det ovennævnte topmøde om at eftergive gældsbyrden 100 % hos de 18 fattigste, stærkt forgældede lande; |
| --- | --- |

24.

glæder sig over det fornyede tilsagn, der blev givet på mødet mellem Verdensbanken/Den Internationale Valutafond og Den Afrikanske Udviklingsbank efter det ovennævnte topmøde om at eftergive gældsbyrden 100 % hos de 18 fattigste, stærkt forgældede lande;

| 25. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, formanden for og medlemmerne af FN's Sikkerhedsråd, formanden for FN's 60. generalforsamling og formanden for FN's økonomiske og sociale råd. |
| --- | --- |

25.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, formanden for og medlemmerne af FN's Sikkerhedsråd, formanden for FN's 60. generalforsamling og formanden for FN's økonomiske og sociale råd.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2005)0115.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2005)0237.

(3)  EUT C 96 E af 21.4.2004, s. 79.

P6_TA(2005)0363

Belarus

Europa-Parlamentets beslutning om Belarus

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Belarus, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Belarus,

| — | der især henviser til sin beslutning af 10. marts 2005 om Belarus (1) og til sin beslutning af 7. juli 2005 om den politiske situation og uafhængige medier i Belarus (2), |
| --- | --- |

—

der især henviser til sin beslutning af 10. marts 2005 om Belarus (1) og til sin beslutning af 7. juli 2005 om den politiske situation og uafhængige medier i Belarus (2),

| — | der henviser til Sakharov-prisen for tankefrihed, som i december 2004 blev uddelt til det belarussiske journalistforbund, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sakharov-prisen for tankefrihed, som i december 2004 blev uddelt til det belarussiske journalistforbund,

| — | der henviser til De Forenede Nationers resolution af 12. april 2005 om menneskerettighedssituationen i Belarus, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers resolution af 12. april 2005 om menneskerettighedssituationen i Belarus,

| — | der i særdeleshed henviser til EU's handlingsplan til fremme af demokratiet i Belarus, vedtaget af Europa-Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Belarus den 23. februar 2005, |
| --- | --- |

—

der i særdeleshed henviser til EU's handlingsplan til fremme af demokratiet i Belarus, vedtaget af Europa-Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Belarus den 23. februar 2005,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. maj 2004 om EU's naboskabspolitik (KOM(2004)0373), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. maj 2004 om EU's naboskabspolitik (KOM(2004)0373),

| — | der henviser til resolutionerne fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om situationen i Belarus, særlig resolutionen af 28. april 2004 om forfølgelse af pressen i Republikken Belarus, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolutionerne fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om situationen i Belarus, særlig resolutionen af 28. april 2004 om forfølgelse af pressen i Republikken Belarus,

| — | der henviser til de EU-sanktioner, der den 2. juli 2004 blev vedtaget mod belarussiske embedsmænd, efter at tre belarussiske oppositionsledere og en journalist var forsvundet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de EU-sanktioner, der den 2. juli 2004 blev vedtaget mod belarussiske embedsmænd, efter at tre belarussiske oppositionsledere og en journalist var forsvundet,

| — | der henviser til EU-formandskabets erklæringer af henholdsvis 2., 12. og 30. august 2005 om Belarus, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-formandskabets erklæringer af henholdsvis 2., 12. og 30. august 2005 om Belarus,

| — | der henviser til Kommissionens beslutning om at tildele Deutsche Welle Radio en kontrakt på 138 000 euro til udsendelse af uafhængige programmer via radio og internet til Belarus i et år fra den 1. november 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beslutning om at tildele Deutsche Welle Radio en kontrakt på 138 000 euro til udsendelse af uafhængige programmer via radio og internet til Belarus i et år fra den 1. november 2005,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at situationen i Belarus ikke er blevet bedre, men tværtimod forværret i en sådan grad, at menneskerettighederne krænkes med foragt, underhuset er frataget sine lovgivningsmæssige rettigheder, og det økonomiske liv styres af præsidenten, og tilføjer, at disse krænkelser også omfatter fængsling af medlemmer af den demokratiske opposition og andre former for undertrykkelse af dem, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at situationen i Belarus ikke er blevet bedre, men tværtimod forværret i en sådan grad, at menneskerettighederne krænkes med foragt, underhuset er frataget sine lovgivningsmæssige rettigheder, og det økonomiske liv styres af præsidenten, og tilføjer, at disse krænkelser også omfatter fængsling af medlemmer af den demokratiske opposition og andre former for undertrykkelse af dem,

| B. | der henviser til, at en række politiske partier, 22 uafhængige aviser, over 50 prodemokratiske ngo'er på forskellige niveauer og af forskellig politisk observans og adskillige uddannelsesinstitutioner de seneste år er blevet lukket af »tekniske« årsager, men at det i alle disse tilfælde stod klart, at der var tale om en straf for at have kritiseret præsidenten og hans politik, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en række politiske partier, 22 uafhængige aviser, over 50 prodemokratiske ngo'er på forskellige niveauer og af forskellig politisk observans og adskillige uddannelsesinstitutioner de seneste år er blevet lukket af »tekniske« årsager, men at det i alle disse tilfælde stod klart, at der var tale om en straf for at have kritiseret præsidenten og hans politik,

| C. | der henviser til, at Belarus' justitsminister, Viktar Halavanau, har udstedt et dekret om obligatorisk registrering af blokke af politiske partier, fagforeninger, koalitioner, borgerinitiativer og borgerbevægelser med det formål at hindre en samling af politiske kræfter, som vil støtte en udfordrer til Aleksandr Lukashenko ved næste års præsidentvalg, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Belarus' justitsminister, Viktar Halavanau, har udstedt et dekret om obligatorisk registrering af blokke af politiske partier, fagforeninger, koalitioner, borgerinitiativer og borgerbevægelser med det formål at hindre en samling af politiske kræfter, som vil støtte en udfordrer til Aleksandr Lukashenko ved næste års præsidentvalg,

| D. | der henviser til, at Belarus' præsident Lukashenko den 13. september 2005 udstedte et dekret, hvori han giver sig selv ret til at benåde ejendomsrelaterede forbrydelser i endnu et forsøg på yderligere at monopolisere alt magt i landet, herunder den dømmende magt, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Belarus' præsident Lukashenko den 13. september 2005 udstedte et dekret, hvori han giver sig selv ret til at benåde ejendomsrelaterede forbrydelser i endnu et forsøg på yderligere at monopolisere alt magt i landet, herunder den dømmende magt,

| E. | der henviser til, at FN's Menneskerettighedskommission i april 2005 rettede kritik mod Belarus på grund af vedvarende forlydender om chikaner mod og lukning af ngo'er, nationale mindretalsorganisationer, uafhængige avisers og blades salgssteder, politiske oppositionspartier, uafhængige fagforeninger og religiøse organisationer, samt chikaner mod personer engageret i demokratisk virksomhed, herunder i uafhængige medier, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at FN's Menneskerettighedskommission i april 2005 rettede kritik mod Belarus på grund af vedvarende forlydender om chikaner mod og lukning af ngo'er, nationale mindretalsorganisationer, uafhængige avisers og blades salgssteder, politiske oppositionspartier, uafhængige fagforeninger og religiøse organisationer, samt chikaner mod personer engageret i demokratisk virksomhed, herunder i uafhængige medier,

| F. | der henviser til, at lukningen af uafhængige universiteter i Belarus har ført til oprettelse af European Humanities University for belarussiske studerende i eksil i Vilnius, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at lukningen af uafhængige universiteter i Belarus har ført til oprettelse af European Humanities University for belarussiske studerende i eksil i Vilnius,

| G. | der henviser til, at der i Belarus til stadighed foregår politisk motiverede anholdelser af og retssager mod aktivister fra den demokratiske bevægelse og uafhængige journalister og foretages udvisning af udenlandske statsborgere, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der i Belarus til stadighed foregår politisk motiverede anholdelser af og retssager mod aktivister fra den demokratiske bevægelse og uafhængige journalister og foretages udvisning af udenlandske statsborgere,

| H. | der henviser til, at der ikke er sket nogen udvikling i de uløste sager vedrørende en række forsvundne personer, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der ikke er sket nogen udvikling i de uløste sager vedrørende en række forsvundne personer,

| I. | der henviser til, at ledelsen af sammenslutningen af polakker i Belarus den 12. maj 2005 blev erklæret ulovlig af det belarussiske justitsministerium, og at et trykkeri efter anvisning fra regeringen nægtede at trykke det polske ugeskrift Glos znad Niemna, hvorefter der under regeringens beskyttelse blev udsendt falske udgaver, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ledelsen af sammenslutningen af polakker i Belarus den 12. maj 2005 blev erklæret ulovlig af det belarussiske justitsministerium, og at et trykkeri efter anvisning fra regeringen nægtede at trykke det polske ugeskrift Glos znad Niemna, hvorefter der under regeringens beskyttelse blev udsendt falske udgaver,

| J. | der henviser til, at Lukashenkos styre den 27. august 2005 indkaldte til et bestyrelsesmøde i sammenslutningen af polakker i Belarus for at tvinge den demokratiske og lovligt valgte ledelse til at træde tilbage og erstatte den med en bestyrelse, der er på linje med styret, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Lukashenkos styre den 27. august 2005 indkaldte til et bestyrelsesmøde i sammenslutningen af polakker i Belarus for at tvinge den demokratiske og lovligt valgte ledelse til at træde tilbage og erstatte den med en bestyrelse, der er på linje med styret,

| K. | der henviser til, at situationen for andre mindretal, herunder romaerne og religiøse mindretal, til stadighed er blevet forværret, og at protestantiske kirker er blevet lukket og Den Reformerte Evangeliske Kirke forbudt, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at situationen for andre mindretal, herunder romaerne og religiøse mindretal, til stadighed er blevet forværret, og at protestantiske kirker er blevet lukket og Den Reformerte Evangeliske Kirke forbudt,

| L. | der henviser til, at udøvelsen af retten til informationsfrihed modarbejdes, at alle, både nationale og regionale, fjernsynsprogrammer er på statslige hænder, og at alle internetforbindelser foregår via et statsdrevet selskab, som har blokeret talrige konti og websteder, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at udøvelsen af retten til informationsfrihed modarbejdes, at alle, både nationale og regionale, fjernsynsprogrammer er på statslige hænder, og at alle internetforbindelser foregår via et statsdrevet selskab, som har blokeret talrige konti og websteder,

| M. | der henviser til, at alle kabelselskaber retsforfølges for at transmittere fra udenlandske stationer, som ikke er godkendt af den belarussiske regering, og at de belarussiske kabelselskaber har fået forbud mod at transmittere fra alle ukrainske kanaler og den polske kanal Polonia, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at alle kabelselskaber retsforfølges for at transmittere fra udenlandske stationer, som ikke er godkendt af den belarussiske regering, og at de belarussiske kabelselskaber har fået forbud mod at transmittere fra alle ukrainske kanaler og den polske kanal Polonia,

| N. | der henviser til, at al registrering af nye aviser er blevet standset af de statslige myndigheder, at retssager mod aviser og journalister finder sted hver dag, og at mange eksisterende aviser er blevet pålagt store bøder, der gør det umuligt for dem at fortsætte deres udgivelse, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at al registrering af nye aviser er blevet standset af de statslige myndigheder, at retssager mod aviser og journalister finder sted hver dag, og at mange eksisterende aviser er blevet pålagt store bøder, der gør det umuligt for dem at fortsætte deres udgivelse,

| O. | der henviser til, at præsident Lukashenko har gjort det næsten umuligt for det internationale netværk af ngo'er i Europa og Belarus at hjælpe børn, der lider under følgerne af Tjernobyl-katastrofen, med at rejse til forskellige lande for at komme sig, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at præsident Lukashenko har gjort det næsten umuligt for det internationale netværk af ngo'er i Europa og Belarus at hjælpe børn, der lider under følgerne af Tjernobyl-katastrofen, med at rejse til forskellige lande for at komme sig,

| P. | der henviser til, at Polen midlertidigt har tilbagekaldt sin ambassadør fra Minsk efter en række udvisninger af diplomater og afvist præsident Lukashenkos anklager om, at Polen har blandet sig i hans lands anliggender, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Polen midlertidigt har tilbagekaldt sin ambassadør fra Minsk efter en række udvisninger af diplomater og afvist præsident Lukashenkos anklager om, at Polen har blandet sig i hans lands anliggender,

| Q. | der henviser til, at præsident Lukashenko på De Forenede Nationers topmøde i New York den 15. september 2005 anklagede FN's menneskerettighedsorganer for at acceptere at blive misbrugt til at kontrollere andre lande, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at præsident Lukashenko på De Forenede Nationers topmøde i New York den 15. september 2005 anklagede FN's menneskerettighedsorganer for at acceptere at blive misbrugt til at kontrollere andre lande,

| R. | der henviser til, at Rådets strategi over for Belarus har savnet beslutsomhed, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Rådets strategi over for Belarus har savnet beslutsomhed,

| 1. | fordømmer kraftigt det belarussiske styres vilkårlige overgreb mod medierne, mindretal og menneskerettighedsforkæmpere, medlemmer af oppositionen, religiøse ledere og enhver, der åbent forsøger at rette kritik mod præsidenten og styret, således som disse overgreb kommer til udtryk i form af tilfældige anholdelser, mishandling af tilbageholdte personer, forsvindinger, politisk motiverede forfølgelser og andre repressive handlinger, som lader hånt om de grundlæggende demokratiske principper og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

1.

fordømmer kraftigt det belarussiske styres vilkårlige overgreb mod medierne, mindretal og menneskerettighedsforkæmpere, medlemmer af oppositionen, religiøse ledere og enhver, der åbent forsøger at rette kritik mod præsidenten og styret, således som disse overgreb kommer til udtryk i form af tilfældige anholdelser, mishandling af tilbageholdte personer, forsvindinger, politisk motiverede forfølgelser og andre repressive handlinger, som lader hånt om de grundlæggende demokratiske principper og retsstatsprincippet;

| 2. | fordømmer den ændring, som det belarussiske styre foretog den 17. august 2005 af dekret 460, der indeholder bestemmelser om accept af udenlandsk bistand — en ændring, der udvider listen over målsætninger, på grundlag af hvilke udenlandsk bistand ikke kan accepteres, bemærker, at det nu er forbudt at modtage og anvende international bistand til »ikke-forfatningsmæssige formål«, omstyrte myndigheder, blande sig i Belarus' indre anliggender, forberede valg eller folkeafstemninger, tilrettelægge møder, stævner, blokader eller strejker eller udarbejde og fordele propagandamateriale, og at det ikke er muligt at tilrettelægge konferencer, seminarer og møder af nogen art under anvendelse af støttemidler fra udlandet; |
| --- | --- |

2.

fordømmer den ændring, som det belarussiske styre foretog den 17. august 2005 af dekret 460, der indeholder bestemmelser om accept af udenlandsk bistand — en ændring, der udvider listen over målsætninger, på grundlag af hvilke udenlandsk bistand ikke kan accepteres, bemærker, at det nu er forbudt at modtage og anvende international bistand til »ikke-forfatningsmæssige formål«, omstyrte myndigheder, blande sig i Belarus' indre anliggender, forberede valg eller folkeafstemninger, tilrettelægge møder, stævner, blokader eller strejker eller udarbejde og fordele propagandamateriale, og at det ikke er muligt at tilrettelægge konferencer, seminarer og møder af nogen art under anvendelse af støttemidler fra udlandet;

| 3. | fordømmer styrets beslutning af 22. august 2005 om at forbyde Den Reformerte Evangeliske Kirke, som havde været til stede i Belarus i over 400 år — en beslutning, der blev truffet med den begrundelse, at trossamfundet ikke havde nogen lovlig adresse, hvilket det imidlertid ikke kunne få, da myndighederne forinden havde fordrevet det fra alle dets bedehuse i strid med den belarussiske lov om trosfrihed; |
| --- | --- |

3.

fordømmer styrets beslutning af 22. august 2005 om at forbyde Den Reformerte Evangeliske Kirke, som havde været til stede i Belarus i over 400 år — en beslutning, der blev truffet med den begrundelse, at trossamfundet ikke havde nogen lovlig adresse, hvilket det imidlertid ikke kunne få, da myndighederne forinden havde fordrevet det fra alle dets bedehuse i strid med den belarussiske lov om trosfrihed;

| 4. | fordømmer regeringens indgreb over for sammenslutningen af polakker i Belarus (ZPB) som en krænkelse af de grundlæggende principper i Europarådets rammekonvention fra 1995 om beskyttelse af nationale mindretal og som et forsøg på at tæmme den største ngo og en af de få, som ikke var kontrolleret af regeringen; minder om, at respekten for mindretalsrettigheder også omfatter foreningsfrihed og anerkendelse af organisationens valgte vedtægtsmæssige organer; beklager regeringens forsøg på at overtage kontrollen med Glos znad Niemna; |
| --- | --- |

4.

fordømmer regeringens indgreb over for sammenslutningen af polakker i Belarus (ZPB) som en krænkelse af de grundlæggende principper i Europarådets rammekonvention fra 1995 om beskyttelse af nationale mindretal og som et forsøg på at tæmme den største ngo og en af de få, som ikke var kontrolleret af regeringen; minder om, at respekten for mindretalsrettigheder også omfatter foreningsfrihed og anerkendelse af organisationens valgte vedtægtsmæssige organer; beklager regeringens forsøg på at overtage kontrollen med Glos znad Niemna;

| 5. | fordømmer den fortsatte forfølgelse af aktivister fra det polske mindretal, som ønsker at bevare deres forenings uafhængighed; bemærker, at de mest aktive chikaneres ved gang på gang at blive indkaldt til at møde op på statsadvokatens kontor og hos politiet, og at Angelika Borys, leder af ZPB, således er blevet forhørt i mere end 50 timer i de seneste uger og Tadeusz Gawin, en af stifterne af og nuværende næstformand i ZPB, er blevet idømt 30 dages fængsel; |
| --- | --- |

5.

fordømmer den fortsatte forfølgelse af aktivister fra det polske mindretal, som ønsker at bevare deres forenings uafhængighed; bemærker, at de mest aktive chikaneres ved gang på gang at blive indkaldt til at møde op på statsadvokatens kontor og hos politiet, og at Angelika Borys, leder af ZPB, således er blevet forhørt i mere end 50 timer i de seneste uger og Tadeusz Gawin, en af stifterne af og nuværende næstformand i ZPB, er blevet idømt 30 dages fængsel;

| 6. | fordømmer, at ZPB-aktivisterne Jozef Parzecki, Wieslaw Kiewlak, Andrzej Pisalnik og Andrzej Poczobut er idømt op til to års fængsel på falske anklager; |
| --- | --- |

6.

fordømmer, at ZPB-aktivisterne Jozef Parzecki, Wieslaw Kiewlak, Andrzej Pisalnik og Andrzej Poczobut er idømt op til to års fængsel på falske anklager;

| 7. | fordømmer det belarussiske styres fuldstændige marginalisering af roma-mindretallet i Belarus, hvis grundlæggende borgerrettigheder er blevet stærkt indskrænket, og fordømmer kraftigt de hadefulde udtalelser mod roma-befolkningen i de officielle medier; |
| --- | --- |

7.

fordømmer det belarussiske styres fuldstændige marginalisering af roma-mindretallet i Belarus, hvis grundlæggende borgerrettigheder er blevet stærkt indskrænket, og fordømmer kraftigt de hadefulde udtalelser mod roma-befolkningen i de officielle medier;

| 8. | fordømmer de belarussiske myndigheder, fordi de ikke har villet udstede indrejsevisa til en delegation af medlemmer af Europa-Parlamentet, som den 8. august 2005 tog af sted på en undersøgelsesrejse; |
| --- | --- |

8.

fordømmer de belarussiske myndigheder, fordi de ikke har villet udstede indrejsevisa til en delegation af medlemmer af Europa-Parlamentet, som den 8. august 2005 tog af sted på en undersøgelsesrejse;

| 9. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at oprette et legat-, besøgs- og praktikprogram for ngo'er og menneskerettigheds- og mindretalsaktivister; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at oprette et legat-, besøgs- og praktikprogram for ngo'er og menneskerettigheds- og mindretalsaktivister;

| 10. | mener, at Kommissionen, Rådet og Parlamentet, såfremt de belarussiske myndigheder ikke forbedrer situationen med hensyn til ytringsfrihed, foreningsfrihed og religionsfrihed, men tværtimod forværrer den yderligere, bør tage skridt til at udvide listen over visaforbud til at gælde repræsentanter for de belarussiske myndigheder, der er involveret i forfølgelse af massemedierne; mener, at sanktionerne mod præsident Lukashenkos styre også bør omfatte fastfrysning af de belarussiske myndigheders værdier i udlandet; |
| --- | --- |

10.

mener, at Kommissionen, Rådet og Parlamentet, såfremt de belarussiske myndigheder ikke forbedrer situationen med hensyn til ytringsfrihed, foreningsfrihed og religionsfrihed, men tværtimod forværrer den yderligere, bør tage skridt til at udvide listen over visaforbud til at gælde repræsentanter for de belarussiske myndigheder, der er involveret i forfølgelse af massemedierne; mener, at sanktionerne mod præsident Lukashenkos styre også bør omfatte fastfrysning af de belarussiske myndigheders værdier i udlandet;

| 11. | understreger endnu en gang, at en yderligere udvikling af EU's forbindelser med Belarus fortsat også vil være afhængig af, at der sker fremskridt hen imod demokratisering og reformering af landet, at det belarussiske folk får adgang til objektive, frie og gennemsigtige medier, og at mindretallenes rettigheder og de religiøse rettigheder overholdes; |
| --- | --- |

11.

understreger endnu en gang, at en yderligere udvikling af EU's forbindelser med Belarus fortsat også vil være afhængig af, at der sker fremskridt hen imod demokratisering og reformering af landet, at det belarussiske folk får adgang til objektive, frie og gennemsigtige medier, og at mindretallenes rettigheder og de religiøse rettigheder overholdes;

| 12. | glæder sig over, at Kommissionen har iværksat yderligere støtte til uafhængige radio- og fjernsynsudsendelser i Belarus; understreger, at det er vigtigt, at der tilbydes offentligheden i Belarus uafhængig information af høj kvalitet; opfordrer endnu en gang Rådet og Kommissionen til at handle i henhold til deres ansvar som fastsat i naboskabsstrategien og støtte civilsamfundet i Belarus og til desuden at træffe foranstaltninger til iværksættelse af et finansielt program baseret på målsætningerne for den europæiske naboskabspolitik med tilpasning af støtteforanstaltningerne til forholdene i Belarus; tilskynder kraftigt Rådet og Kommissionen til så hurtigt som muligt at yde støtte af endnu større omfang til de frie medier og de uafhængige ngo'er i Belarus og at udvide radio- og fjernsynsvirksomheden; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over, at Kommissionen har iværksat yderligere støtte til uafhængige radio- og fjernsynsudsendelser i Belarus; understreger, at det er vigtigt, at der tilbydes offentligheden i Belarus uafhængig information af høj kvalitet; opfordrer endnu en gang Rådet og Kommissionen til at handle i henhold til deres ansvar som fastsat i naboskabsstrategien og støtte civilsamfundet i Belarus og til desuden at træffe foranstaltninger til iværksættelse af et finansielt program baseret på målsætningerne for den europæiske naboskabspolitik med tilpasning af støtteforanstaltningerne til forholdene i Belarus; tilskynder kraftigt Rådet og Kommissionen til så hurtigt som muligt at yde støtte af endnu større omfang til de frie medier og de uafhængige ngo'er i Belarus og at udvide radio- og fjernsynsvirksomheden;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at ingen pseudo-ngo'er, som er oprettet af de belarussiske myndigheder med det formål at tilegne sig midler fra udenlandske donorer, modtager støtte fra EU eller bidrag fra EU's budget; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at ingen pseudo-ngo'er, som er oprettet af de belarussiske myndigheder med det formål at tilegne sig midler fra udenlandske donorer, modtager støtte fra EU eller bidrag fra EU's budget;

| 14. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at støtte den demokratisk valgte bestyrelse for sammenslutningen af polakker i Belarus og bestyrelserne for andre demokratisk valgte ngo'er, som også undertrykkes af Lukashenkos styre; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at støtte den demokratisk valgte bestyrelse for sammenslutningen af polakker i Belarus og bestyrelserne for andre demokratisk valgte ngo'er, som også undertrykkes af Lukashenkos styre;

| 15. | slår til lyd for, at der nedsættes en ad hoc-delegation på højt plan, der skal sendes på en undersøgelsesrejse til Belarus og aflægge beretning om sine resultater til Parlamentet; |
| --- | --- |

15.

slår til lyd for, at der nedsættes en ad hoc-delegation på højt plan, der skal sendes på en undersøgelsesrejse til Belarus og aflægge beretning om sine resultater til Parlamentet;

| 16. | støtter kraftigt meddelelsen fra Kommissionens formand om, at der vil blive udsendt en særlig diplomat til Belarus for at overvåge menneskerettighedssituationen, og opfordrer Kommissionen til at fremskynde åbningen af en permanent EU-repræsentation i Minsk, der kan sætte den bedre i stand til at udbrede information, samordne projekter og overvåge situationen i Belarus; |
| --- | --- |

16.

støtter kraftigt meddelelsen fra Kommissionens formand om, at der vil blive udsendt en særlig diplomat til Belarus for at overvåge menneskerettighedssituationen, og opfordrer Kommissionen til at fremskynde åbningen af en permanent EU-repræsentation i Minsk, der kan sætte den bedre i stand til at udbrede information, samordne projekter og overvåge situationen i Belarus;

| 17. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at rejse spørgsmålet om Belarus over for de russiske myndigheder med henblik på at fastlægge et fælles ansvar for iværksættelsen af konkrete demokratiske ændringer i landet; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at rejse spørgsmålet om Belarus over for de russiske myndigheder med henblik på at fastlægge et fælles ansvar for iværksættelsen af konkrete demokratiske ændringer i landet;

| 18. | appellerer til alle EU-medlemsstater om at indføre visumfrihed for belarussiske borgere; |
| --- | --- |

18.

appellerer til alle EU-medlemsstater om at indføre visumfrihed for belarussiske borgere;

| 19. | opfordrer de europæiske politiske partier og de politiske grupper i Europa-Parlamentet til at intensivere deres kontakter og politiske støtte til den belarussiske opposition; |
| --- | --- |

19.

opfordrer de europæiske politiske partier og de politiske grupper i Europa-Parlamentet til at intensivere deres kontakter og politiske støtte til den belarussiske opposition;

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og regeringer samt OSCE's og Europarådets parlamentariske forsamlinger. |
| --- | --- |

20.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter og regeringer samt OSCE's og Europarådets parlamentariske forsamlinger.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2005)0080.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2005)0295.

P6_TA(2005)0364

Strategisk partnerskab EU/Indien

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til et strategisk partnerskab mellem EU og Indien (2004/2169(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til dokumentet fra den højtstående repræsentant for FUSP med titlen »Et sikkert Europa i en bedre verden. Europæisk sikkerhedsstrategi« af 12. december 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet fra den højtstående repræsentant for FUSP med titlen »Et sikkert Europa i en bedre verden. Europæisk sikkerhedsstrategi« af 12. december 2003,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen — Et strategisk partnerskab mellem EU og Indien (KOM(2004)0430) af 16. juni 2004 og til Indiens bemærkninger til meddelelsen i dets strategidokument fra august 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen — Et strategisk partnerskab mellem EU og Indien (KOM(2004)0430) af 16. juni 2004 og til Indiens bemærkninger til meddelelsen i dets strategidokument fra august 2004,

| — | der henviser til sin henstilling til Rådet om forbindelserne mellem EU og Indien af 28. oktober 2004 (1) og til sine seneste beslutninger om Indien og regionen omkring landet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling til Rådet om forbindelserne mellem EU og Indien af 28. oktober 2004 (1) og til sine seneste beslutninger om Indien og regionen omkring landet,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet (almindelige anliggender) af 11. oktober 2004 vedrørende Kommissionens meddelelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet (almindelige anliggender) af 11. oktober 2004 vedrørende Kommissionens meddelelse,

| — | der henviser til det femte topmøde mellem EU og Indien, der blev afholdt i Haag den 8. november 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til det femte topmøde mellem EU og Indien, der blev afholdt i Haag den 8. november 2004,

| — | der henviser til det sjette topmøde mellem EU og Indien, der fandt sted i New Delhi den 7. september 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til det sjette topmøde mellem EU og Indien, der fandt sted i New Delhi den 7. september 2005,

| — | der henviser til den fælles pressemeddelelse, der blev offentliggjort af EU og Indien den 8. november 2004 ved afslutningen af det femte topmøde, fælleserklæringen om kulturelle relationer af samme dato og EU's og Indiens udtrykkelige ønske om at udfærdige en EU-Indien-handlingsplan for en strategisk associering og for vedtagelsen af en ny fælles politisk erklæring, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles pressemeddelelse, der blev offentliggjort af EU og Indien den 8. november 2004 ved afslutningen af det femte topmøde, fælleserklæringen om kulturelle relationer af samme dato og EU's og Indiens udtrykkelige ønske om at udfærdige en EU-Indien-handlingsplan for en strategisk associering og for vedtagelsen af en ny fælles politisk erklæring,

| — | der henviser til handlingsplanen for et strategisk partnerskab mellem EU og Indien og den nye fælles politiske erklæring, der blev vedtaget på det sjette topmøde, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen for et strategisk partnerskab mellem EU og Indien og den nye fælles politiske erklæring, der blev vedtaget på det sjette topmøde,

| — | der henviser til de syv møder i EU-Indien-rundbordsdrøftelserne, der blev etableret som et resultat af den handlingsplan, der blev fastlagt på topmødet mellem EU og Indien i Lissabon i 2001 med henblik på at bringe de civile samfund i Europa og Indien tættere på hinanden og etablere et netværk af forskningscentre i EU og Indien, |
| --- | --- |

—

der henviser til de syv møder i EU-Indien-rundbordsdrøftelserne, der blev etableret som et resultat af den handlingsplan, der blev fastlagt på topmødet mellem EU og Indien i Lissabon i 2001 med henblik på at bringe de civile samfund i Europa og Indien tættere på hinanden og etablere et netværk af forskningscentre i EU og Indien,

| — | der henviser til ovennævnte konklusioner i Rådet den 11. oktober 2004 med henvisning til dialogen mellem EU og Indien om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til ovennævnte konklusioner i Rådet den 11. oktober 2004 med henvisning til dialogen mellem EU og Indien om menneskerettigheder,

| — | der henviser til de oplysningsaktiviteter vedrørende menneskerettigheder og projekter til fremme af god forvaltningsskik og lokal deltagelse på by- og landsbyplan i beslutningsprocessen, som understøttes af det europæiske initiativ til fremme af demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) og dertil knyttede projekter, |
| --- | --- |

—

der henviser til de oplysningsaktiviteter vedrørende menneskerettigheder og projekter til fremme af god forvaltningsskik og lokal deltagelse på by- og landsbyplan i beslutningsprocessen, som understøttes af det europæiske initiativ til fremme af demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) og dertil knyttede projekter,

| — | der henviser til det besøg i New Delhi, som Europa-Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Landene i Sydasien og den Sydasiatiske Sammenslutning for Regionalt Samarbejde (SAARC) aflagde i november 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til det besøg i New Delhi, som Europa-Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Landene i Sydasien og den Sydasiatiske Sammenslutning for Regionalt Samarbejde (SAARC) aflagde i november 2004,

| — | der henviser til det besøg, Peter Mandelson, medlem af Kommissionen med ansvar for ekstern for handel, aflagde i Indien i januar 2005 og navnlig til konferencen i Kolkata, hvor han talte om »Den globale økonomiske dagsorden: udfordringen for Europa og Indien«, |
| --- | --- |

—

der henviser til det besøg, Peter Mandelson, medlem af Kommissionen med ansvar for ekstern for handel, aflagde i Indien i januar 2005 og navnlig til konferencen i Kolkata, hvor han talte om »Den globale økonomiske dagsorden: udfordringen for Europa og Indien«,

| — | der henviser til det G20-møde, som blev organiseret af Indien i februar 2005, og dets deltagelse som observatør på det seneste G7-møde, |
| --- | --- |

—

der henviser til det G20-møde, som blev organiseret af Indien i februar 2005, og dets deltagelse som observatør på det seneste G7-møde,

| — | der henviser til det indo-amerikanske parlamentariske forum, der afholdtes i hovedkvarteret for den indiske handels- og industrisammenslutning (The Federation of Indian Chambers of Commerce and Industry) i New Delhi i marts 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til det indo-amerikanske parlamentariske forum, der afholdtes i hovedkvarteret for den indiske handels- og industrisammenslutning (The Federation of Indian Chambers of Commerce and Industry) i New Delhi i marts 2005,

| — | der henviser til det besøg, som den amerikanske udenrigsminister, Condoleeza Rice, aflagde i regionen i marts 2005 og til det besøg, som den kinesiske premierminister, Wen Jibao, aflagde i Pakistan, Bangladesh, Sri Lanka og Indien i april, |
| --- | --- |

—

der henviser til det besøg, som den amerikanske udenrigsminister, Condoleeza Rice, aflagde i regionen i marts 2005 og til det besøg, som den kinesiske premierminister, Wen Jibao, aflagde i Pakistan, Bangladesh, Sri Lanka og Indien i april,

| — | der henviser til WTO's Doha-erklæring om aftalen om handelsrelaterede aspekter af intellektuel ejendomsret (TRIPS) og folkesundhed, der blev vedtaget den 14. november 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til WTO's Doha-erklæring om aftalen om handelsrelaterede aspekter af intellektuel ejendomsret (TRIPS) og folkesundhed, der blev vedtaget den 14. november 2001,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel (A6-0256/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel (A6-0256/2005),

| A. | der henviser til, at EU og Indien er de største demokratiske samfund i verden, og at deres fælles tilslutning til demokrati, pluralisme, retsstatsprincipper og multilateralt samarbejde i internationale forhold bidrager til global fred og stabilitet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og Indien er de største demokratiske samfund i verden, og at deres fælles tilslutning til demokrati, pluralisme, retsstatsprincipper og multilateralt samarbejde i internationale forhold bidrager til global fred og stabilitet,

| B. | der henviser til, at Indien og EU har en fælles vision, hvor handel, investering og fri konkurrence udgør hovedelementerne i den økonomiske udvikling, og der henviser til, at begge anerkender, at socioøkonomisk samhørighed, miljøbeskyttelse og forbrugerrettigheder bør respekteres for at fremme denne udvikling, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Indien og EU har en fælles vision, hvor handel, investering og fri konkurrence udgør hovedelementerne i den økonomiske udvikling, og der henviser til, at begge anerkender, at socioøkonomisk samhørighed, miljøbeskyttelse og forbrugerrettigheder bør respekteres for at fremme denne udvikling,

| C. | der henviser til, at EU er Indiens største handelspartner og største udenlandske investor, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU er Indiens største handelspartner og største udenlandske investor,

| D. | der henviser til, at Kongrespartiet, som vandt valget i maj 2004, fik sin støtte hovedsageligt fra landbefolkningen, som følte, at de var udelukket fra fordelene ved den hurtige teknologiske udvikling i Indien, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kongrespartiet, som vandt valget i maj 2004, fik sin støtte hovedsageligt fra landbefolkningen, som følte, at de var udelukket fra fordelene ved den hurtige teknologiske udvikling i Indien,

| E. | der henviser til, at der er en enorm sproglig, social og religiøs diversitet i Indien, et land fyldt med paradokser og med 1,069 milliarder indbyggere: det er et åbent samfund, som har til opgave at befri 370 millioner mennesker fra fattigdom; det er en af verdens førende inden for informationsteknologi, som samtidig har mere end 550 millioner indbyggere, der lever af landbrug, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er en enorm sproglig, social og religiøs diversitet i Indien, et land fyldt med paradokser og med 1,069 milliarder indbyggere: det er et åbent samfund, som har til opgave at befri 370 millioner mennesker fra fattigdom; det er en af verdens førende inden for informationsteknologi, som samtidig har mere end 550 millioner indbyggere, der lever af landbrug,

| F. | der henviser til, at 34,7 % af Indiens befolkning lever under fattigdomsgrænsen, hvoraf en fjerdedel lever i byområder; der henviser til, at EU's fattigdomsbekæmpelsesprogrammer i Indien derfor må fortsætte, således at de kan bidrage til at nå millenniumudviklingsmålene, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at 34,7 % af Indiens befolkning lever under fattigdomsgrænsen, hvoraf en fjerdedel lever i byområder; der henviser til, at EU's fattigdomsbekæmpelsesprogrammer i Indien derfor må fortsætte, således at de kan bidrage til at nå millenniumudviklingsmålene,

| G. | der henviser til, at både Den Europæiske Union og Indien er demokratiske og åbne samfund, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at både Den Europæiske Union og Indien er demokratiske og åbne samfund,

| H. | der henviser til, at Indien har den næststørste muslimske befolkning i verden efter Indonesien, og at Den Europæiske Union er hjemsted for adskillige millioner af mennesker, som tilhører denne religion og kultur, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Indien har den næststørste muslimske befolkning i verden efter Indonesien, og at Den Europæiske Union er hjemsted for adskillige millioner af mennesker, som tilhører denne religion og kultur,

| I. | der henviser til, at det er muligt for EU og Indien at opbygge særlige forhold i deres internationale relationer, men at der i Indien generelt ikke er noget kendskab til EU og dets demokratiske system; der understreger Indiens muligheder for i et partnerskab med EU at bidrage til udviklingen af nye og unge demokartiske samfund; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det er muligt for EU og Indien at opbygge særlige forhold i deres internationale relationer, men at der i Indien generelt ikke er noget kendskab til EU og dets demokratiske system; der understreger Indiens muligheder for i et partnerskab med EU at bidrage til udviklingen af nye og unge demokartiske samfund;

| J. | der henviser til, at Indien og Pakistan har ført løbende drøftelser siden begyndelsen af 2004 med henblik på at bringe striden mellem de to lande til ophør, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Indien og Pakistan har ført løbende drøftelser siden begyndelsen af 2004 med henblik på at bringe striden mellem de to lande til ophør,

| K. | der dog henviser til, at en ny krise kan være under opsejling i Kashmir og de indiske stater Punjab og Harayna og de pakistanske provinser Punjab og Sindh som følge af den stigende vandmangel i disse områder, hvilket kunne være gnisten til en ny og farlig konflikt, |
| --- | --- |

K.

der dog henviser til, at en ny krise kan være under opsejling i Kashmir og de indiske stater Punjab og Harayna og de pakistanske provinser Punjab og Sindh som følge af den stigende vandmangel i disse områder, hvilket kunne være gnisten til en ny og farlig konflikt,

| L. | der henviser til, at efterspørgslen efter olie i verden er en potentiel kilde til strategiske og politiske spændinger i betragtning af de stadigt faldende forsyninger, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at efterspørgslen efter olie i verden er en potentiel kilde til strategiske og politiske spændinger i betragtning af de stadigt faldende forsyninger,

| M. | der henviser til, Indien importerer 70 % af sit energiforbrug, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, Indien importerer 70 % af sit energiforbrug,

| N. | der henviser til, at den 1. april 2005 blev de utallige lokale skatter erstattet af en national moms, som man håber, vil indbringe snesevis af millioner dollar hvert år, der henviser til, at de fleste, men dog ikke alle, indiske stater har vedtaget denne nye lov, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den 1. april 2005 blev de utallige lokale skatter erstattet af en national moms, som man håber, vil indbringe snesevis af millioner dollar hvert år, der henviser til, at de fleste, men dog ikke alle, indiske stater har vedtaget denne nye lov,

Den indenrigspolitiske situation

| 1. | glæder sig over Indiens demokratiseringsproces og internationale engagement, |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Indiens demokratiseringsproces og internationale engagement,

| 2. | erklærer, at det vil bidrage til at uddybe forholdet mellem EU og Indien i overensstemmelse med ovennævnte meddelelse fra Kommissionen, konklusionerne fra det femte topmøde mellem EU og Indien og den ovennævnte henstilling fra Europa-Parlamentet, og at det fortsat ønsker at udvikle og styrke de bilaterale forbindelser; |
| --- | --- |

2.

erklærer, at det vil bidrage til at uddybe forholdet mellem EU og Indien i overensstemmelse med ovennævnte meddelelse fra Kommissionen, konklusionerne fra det femte topmøde mellem EU og Indien og den ovennævnte henstilling fra Europa-Parlamentet, og at det fortsat ønsker at udvikle og styrke de bilaterale forbindelser;

| 3. | bifalder vedtagelsen på det sjette topmøde mellem EU og Indien af en fælles handlingsplan for gennemførelse af det strategiske partnerskab mellem EU og Indien, sammen med den fælles politiske erklæring, der hæver forbindelserne mellem EU og Indien op på et nyt, højere og mere intensivt niveau, især hvad angår international fred og sikkerhed, multilateralisme, forskning, udvikling, miljø, videnskab, teknologi og menneskerettigheder; bifalder især skabelsen af gruppen på højt plan for handel og investeringer; mener, at disse aftaler er et vendepunkt i forbindelserne mellem de to økonomiske magter og bør gennemføres med Indiens aktive deltagelse og engagement; |
| --- | --- |

3.

bifalder vedtagelsen på det sjette topmøde mellem EU og Indien af en fælles handlingsplan for gennemførelse af det strategiske partnerskab mellem EU og Indien, sammen med den fælles politiske erklæring, der hæver forbindelserne mellem EU og Indien op på et nyt, højere og mere intensivt niveau, især hvad angår international fred og sikkerhed, multilateralisme, forskning, udvikling, miljø, videnskab, teknologi og menneskerettigheder; bifalder især skabelsen af gruppen på højt plan for handel og investeringer; mener, at disse aftaler er et vendepunkt i forbindelserne mellem de to økonomiske magter og bør gennemføres med Indiens aktive deltagelse og engagement;

| 4. | fremhæver Indiens fremtrædende kulturelle, politiske og nu også økonomiske betydning, som tidligere ikke er blevet afspejlet i tilstrækkelig grad i de aftalemæssige forbindelser mellem Indien og Europa; |
| --- | --- |

4.

fremhæver Indiens fremtrædende kulturelle, politiske og nu også økonomiske betydning, som tidligere ikke er blevet afspejlet i tilstrækkelig grad i de aftalemæssige forbindelser mellem Indien og Europa;

| 5. | glæder sig over aftalen om et strategisk partnerskab mellem EU og Indien, som dermed giver forbindelserne mellem de to parter samme store betydning som EU's forbindelser med Kina, Rusland, Japan, USA og Canada; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over aftalen om et strategisk partnerskab mellem EU og Indien, som dermed giver forbindelserne mellem de to parter samme store betydning som EU's forbindelser med Kina, Rusland, Japan, USA og Canada;

| 6. | mener, at det i lyset af det klare ønske fra regeringer og offentligheden uden for Europa om at indgå strategiske alliancer med Indien er vigtigt, at Kommissionen gør en særlig indsats for at forbedre Den Europæiske Unions profil og øge kendskabet til dens institutioner, principper, værdier og mål; |
| --- | --- |

6.

mener, at det i lyset af det klare ønske fra regeringer og offentligheden uden for Europa om at indgå strategiske alliancer med Indien er vigtigt, at Kommissionen gør en særlig indsats for at forbedre Den Europæiske Unions profil og øge kendskabet til dens institutioner, principper, værdier og mål;

| 7. | anerkender, at den ønskede fælles forståelse mellem EU og Indien vil bidrage til at styrke de privilegerede forbindelse, som nogle medlemsstater af historiske årsager opretholder med visse regioner i Indien, og som repræsenterer en merværdi, der styrker nærhed og et ægte samarbejde på det sociale, tekniske og økonomiske område; |
| --- | --- |

7.

anerkender, at den ønskede fælles forståelse mellem EU og Indien vil bidrage til at styrke de privilegerede forbindelse, som nogle medlemsstater af historiske årsager opretholder med visse regioner i Indien, og som repræsenterer en merværdi, der styrker nærhed og et ægte samarbejde på det sociale, tekniske og økonomiske område;

| 8. | fremhæver nødvendigheden af at etablere et partnerskab mellem EU og Indien med henblik på at fremme studium, påskønnelse, udbredelse og genoprettelse af den fælles sproglige, historiske og kulturelle arv; |
| --- | --- |

8.

fremhæver nødvendigheden af at etablere et partnerskab mellem EU og Indien med henblik på at fremme studium, påskønnelse, udbredelse og genoprettelse af den fælles sproglige, historiske og kulturelle arv;

| 9. | tilslutter sig alle de målsætninger, Kommissionen opstiller i sin meddelelse om et strategisk partnerskab mellem EU og Indien; |
| --- | --- |

9.

tilslutter sig alle de målsætninger, Kommissionen opstiller i sin meddelelse om et strategisk partnerskab mellem EU og Indien;

| 10. | mener dog, at målene for det banebrydende strategiske partnerskab, som foreslået af Kommissionen, skal finansieres med nye bevillinger for at kunne opfylde forpligtelserne og indfri forhåbningerne i denne henseende; opfordrer til, at de nødvendige bevillinger til gennemførelse af målene for det strategiske partnerskab ikke tages fra andre eksisterende EU-projekter og -programmer i Indien, men supplerer dem; |
| --- | --- |

10.

mener dog, at målene for det banebrydende strategiske partnerskab, som foreslået af Kommissionen, skal finansieres med nye bevillinger for at kunne opfylde forpligtelserne og indfri forhåbningerne i denne henseende; opfordrer til, at de nødvendige bevillinger til gennemførelse af målene for det strategiske partnerskab ikke tages fra andre eksisterende EU-projekter og -programmer i Indien, men supplerer dem;

| 11. | glæder sig over og støtter, at der lægges vægt på den politiske dialog i det strategiske partnerskab; understreger imidlertid, at opfyldelsen af millenniumudviklingsmålene og en effektiv fattigdomsbekæmpelse fortsat bør udgøre et vigtigt element i partnerskabet EU-Indien; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over og støtter, at der lægges vægt på den politiske dialog i det strategiske partnerskab; understreger imidlertid, at opfyldelsen af millenniumudviklingsmålene og en effektiv fattigdomsbekæmpelse fortsat bør udgøre et vigtigt element i partnerskabet EU-Indien;

| 12. | anerkender, at Indien — med menneskelig udvikling som indikator — har gjort betydelige fremskridt i de seneste årtier og er gået fra at være modtager af udviklingsbistand til at være donorland; udtrykker imidlertid bekymring over det store antal indere, som stadig lever i absolut fattigdom og uden nogen rettigheder; |
| --- | --- |

12.

anerkender, at Indien — med menneskelig udvikling som indikator — har gjort betydelige fremskridt i de seneste årtier og er gået fra at være modtager af udviklingsbistand til at være donorland; udtrykker imidlertid bekymring over det store antal indere, som stadig lever i absolut fattigdom og uden nogen rettigheder;

| 13. | opfordrer Kommissionen og Rådet til som et hasteanliggende at samarbejde med den indiske regering om at forbedre situationen for de underprivilegerede befolkningslag, navnlig kvinder, børn og de dårligt stillede, herunder dalitter og adivasi (kasteløse og stammefolk), og anmoder om, at alle sådanne fremtidige aktiviteter bidrager til, at enhver diskrimination på grundlag af kaste bringes til ophør; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen og Rådet til som et hasteanliggende at samarbejde med den indiske regering om at forbedre situationen for de underprivilegerede befolkningslag, navnlig kvinder, børn og de dårligt stillede, herunder dalitter og adivasi (kasteløse og stammefolk), og anmoder om, at alle sådanne fremtidige aktiviteter bidrager til, at enhver diskrimination på grundlag af kaste bringes til ophør;

| 14. | glæder sig over de fremskridt, der blev gjort på det sjette topmøde mellem EU og Indien, på de forskellige områder, der indgår i den fælles handlingsplan, nærmere bestemt over Indiens inddragelse i det internationale nukleare fusionsprojekt ITER og over fremskridtene i forhandlingerne om Indiens deltagelse i rammeaftalen for navigationssystemet Galileo; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over de fremskridt, der blev gjort på det sjette topmøde mellem EU og Indien, på de forskellige områder, der indgår i den fælles handlingsplan, nærmere bestemt over Indiens inddragelse i det internationale nukleare fusionsprojekt ITER og over fremskridtene i forhandlingerne om Indiens deltagelse i rammeaftalen for navigationssystemet Galileo;

| 15. | noterer sig, at de bilaterale forbindelser mellem Indien og Kina er i udvikling og nåede deres toppunkt i forbindelse med topmødet mellem de to lande i Delhi den 11. april 2005; glæder sig over, at de to landes ledere ifølge fælleserklæringen fra topmødet har besluttet at indgå et strategisk partnerskab og samarbejdspartnerskab for fred og velstand; glæder sig over, at der åbenbart er ved at blive fundet en løsning på grænsespørgsmålet mellem Indien og Kina; bemærker, at en aftale vil yde et betydeligt bidrag til stabiliteten i regionen, gøre det muligt for begge parter at bruge færre midler på at forsvare deres grænser og begrænse muligheden for, at spændingen mellem de to store asiatiske magter udnyttes af andre; |
| --- | --- |

15.

noterer sig, at de bilaterale forbindelser mellem Indien og Kina er i udvikling og nåede deres toppunkt i forbindelse med topmødet mellem de to lande i Delhi den 11. april 2005; glæder sig over, at de to landes ledere ifølge fælleserklæringen fra topmødet har besluttet at indgå et strategisk partnerskab og samarbejdspartnerskab for fred og velstand; glæder sig over, at der åbenbart er ved at blive fundet en løsning på grænsespørgsmålet mellem Indien og Kina; bemærker, at en aftale vil yde et betydeligt bidrag til stabiliteten i regionen, gøre det muligt for begge parter at bruge færre midler på at forsvare deres grænser og begrænse muligheden for, at spændingen mellem de to store asiatiske magter udnyttes af andre;

| 16. | glæder sig over, at »cricketdiplomatiet« førte til afholdelsen af et topmøde i New Delhi mellem den indiske premierminister og den pakistanske præsident den 17. april 2005; glæder sig over, at begge parter gør fremskridt med at styrke de tillidsskabende foranstaltninger ved gradvist at normalisere de bilaterale forbindelser, hvilket vil kunne føre til en politisk løsning på striden i Kashmir; noterer sig med tilfredshed, at det fælles udvalg om handel har genoptaget sit arbejde og bemærker, at de to lande har besluttet at støtte projektet om at etablere en gasrørledning fra Iran til Indien, som går igennem pakistansk område, hvilket uden tvivl vil skabe positive bånd mellem parterne; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over, at »cricketdiplomatiet« førte til afholdelsen af et topmøde i New Delhi mellem den indiske premierminister og den pakistanske præsident den 17. april 2005; glæder sig over, at begge parter gør fremskridt med at styrke de tillidsskabende foranstaltninger ved gradvist at normalisere de bilaterale forbindelser, hvilket vil kunne føre til en politisk løsning på striden i Kashmir; noterer sig med tilfredshed, at det fælles udvalg om handel har genoptaget sit arbejde og bemærker, at de to lande har besluttet at støtte projektet om at etablere en gasrørledning fra Iran til Indien, som går igennem pakistansk område, hvilket uden tvivl vil skabe positive bånd mellem parterne;

| 17. | anerkender USA's legitime ønske om at indgå en strategisk alliance med Indien, men også behovet for en flerpolet verden, og er overbevist om de betydelige fordele, som europæisk knowhow og forståelse kan give Indien; anbefaler i den forbindelse, at EU gør, hvad der er muligt for at skabe hurtigt fremskridt i konsolideringen af det strategiske partnerskab mellem EU og Indien; mener, at der bør afsættes nye bevillinger for at gennemføre målene med dette strategiske partnerskab; |
| --- | --- |

17.

anerkender USA's legitime ønske om at indgå en strategisk alliance med Indien, men også behovet for en flerpolet verden, og er overbevist om de betydelige fordele, som europæisk knowhow og forståelse kan give Indien; anbefaler i den forbindelse, at EU gør, hvad der er muligt for at skabe hurtigt fremskridt i konsolideringen af det strategiske partnerskab mellem EU og Indien; mener, at der bør afsættes nye bevillinger for at gennemføre målene med dette strategiske partnerskab;

| 18. | mener, at selv om det er meget vigtigt at føre en systematisk og struktureret dialog mellem de to parter om økonomiske spørgsmål og handelsspørgsmål som led i det strategiske partnerskab, bør EU lægge særlig vægt på at udvide og styrke samarbejdet på det politiske og strategiske område i lyset af EU's og Indiens fælles overbevisning om, at verden kan gøres mere sikker gennem internationale forbindelser, der bygger på multilateralisme og respekt for folkeretten samt De Forenede Nationers filosofi, charter og resolutioner; |
| --- | --- |

18.

mener, at selv om det er meget vigtigt at føre en systematisk og struktureret dialog mellem de to parter om økonomiske spørgsmål og handelsspørgsmål som led i det strategiske partnerskab, bør EU lægge særlig vægt på at udvide og styrke samarbejdet på det politiske og strategiske område i lyset af EU's og Indiens fælles overbevisning om, at verden kan gøres mere sikker gennem internationale forbindelser, der bygger på multilateralisme og respekt for folkeretten samt De Forenede Nationers filosofi, charter og resolutioner;

| 19. | opfordrer EU og Indien til at oprette en gensidig konsultationsmekanisme, som ville blive anvendt forud for internationale møder eller konferencer med henblik på at foreslå fælles initiativer eller vedtage fælles reaktioner på problemer, som behandles ved disse lejligheder, for derigennem at gennemføre multilateralismen i internationale forbindelser i praksis; |
| --- | --- |

19.

opfordrer EU og Indien til at oprette en gensidig konsultationsmekanisme, som ville blive anvendt forud for internationale møder eller konferencer med henblik på at foreslå fælles initiativer eller vedtage fælles reaktioner på problemer, som behandles ved disse lejligheder, for derigennem at gennemføre multilateralismen i internationale forbindelser i praksis;

| 20. | mener, at EU's institutioner og myndigheder i betragtning af, at store dele af den indiske offentlighed og erhvervsliv ikke betragter EU som en enhed, men snarere som en sammenhobning af 25 stater bør indføre en kommunikations- og informationsstrategi, som vil bidrage til, at offentligheden og myndighederne i Indien får en bedre forståelse for de fremskridt, der er sket i retning af en union, herunder fremskridt inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, som vil være en realitet efter ikrafttrædelsen af den nye forfatning for Europa ville kunne medføre; |
| --- | --- |

20.

mener, at EU's institutioner og myndigheder i betragtning af, at store dele af den indiske offentlighed og erhvervsliv ikke betragter EU som en enhed, men snarere som en sammenhobning af 25 stater bør indføre en kommunikations- og informationsstrategi, som vil bidrage til, at offentligheden og myndighederne i Indien får en bedre forståelse for de fremskridt, der er sket i retning af en union, herunder fremskridt inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, som vil være en realitet efter ikrafttrædelsen af den nye forfatning for Europa ville kunne medføre;

| 21. | henstiller, at der afholdes et årligt parlamentstopmøde sideløbende med eller direkte forud for det årlige topmøde mellem EU og Indien, der på nuværende tidspunkt finder sted uden formel inddragelse af Europa-Parlamentet; er af den opfattelse, at der via et sådant topmøde vil kunne udvikles forbindelser mellem parlamentsorganer og skabes øget forståelse for begge parters synspunkter og demokratiske systemer; |
| --- | --- |

21.

henstiller, at der afholdes et årligt parlamentstopmøde sideløbende med eller direkte forud for det årlige topmøde mellem EU og Indien, der på nuværende tidspunkt finder sted uden formel inddragelse af Europa-Parlamentet; er af den opfattelse, at der via et sådant topmøde vil kunne udvikles forbindelser mellem parlamentsorganer og skabes øget forståelse for begge parters synspunkter og demokratiske systemer;

| 22. | glæder sig over, at Manmohan Singhs nye regering har taget vigtige og positive skridt til at iværksætte de nødvendige socioøkonomiske reformer; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over, at Manmohan Singhs nye regering har taget vigtige og positive skridt til at iværksætte de nødvendige socioøkonomiske reformer;

| 23. | glæder sig over, at den demokratiske kultur og udvikling i Indien har nået et meget højt niveau, som afspejles af velfungerende koalitionsregeringer på føderalt og statsligt plan; mener, at dette gør det muligt at gøre fremskridt hen imod reformer på de økonomiske og sociale områder, hvilket ellers ikke ville have været muligt; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over, at den demokratiske kultur og udvikling i Indien har nået et meget højt niveau, som afspejles af velfungerende koalitionsregeringer på føderalt og statsligt plan; mener, at dette gør det muligt at gøre fremskridt hen imod reformer på de økonomiske og sociale områder, hvilket ellers ikke ville have været muligt;

| 24. | mener ikke desto mindre, at dette — i lyset af den enorme kompleksitet og mangfoldighed i Indiens sociale, økonomiske og politiske struktur — ikke nødvendigvis vil sikre, at processen ikke vil være uden problemer og blive gennemført med skiftende held; |
| --- | --- |

24.

mener ikke desto mindre, at dette — i lyset af den enorme kompleksitet og mangfoldighed i Indiens sociale, økonomiske og politiske struktur — ikke nødvendigvis vil sikre, at processen ikke vil være uden problemer og blive gennemført med skiftende held;

| 25. | glæder sig over løsladelsen af 450 børn i alderen fra 6 til 14 år, som arbejdede ulovligt i Mumbai under slavelignende forhold, og som blev bragt i sikkerhed af politiet i juni, sammen med fængslingen af 42 skruppelløse forretningsfolk, som udnyttede dem; udtrykker ikke desto mindre foruroligelse over Unicefs rapporter om, at 17,5 millioner børn (det dobbelte ifølge visse ngo'er) arbejder i Indien, i de fleste tilfælde under umenneskelige forhold; glæder sig over, at det indiske politi og arbejdstilsyn tilsyneladende har indført en ny praksis til forfølgelse af udnyttere, og opfordrer dem til at sikre, at der er tilstrækkelige ressourcer til rådighed, og at den politiske vilje fortsat vil være til stede for at gøre det muligt at udrydde denne skamplet på samfundet; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over løsladelsen af 450 børn i alderen fra 6 til 14 år, som arbejdede ulovligt i Mumbai under slavelignende forhold, og som blev bragt i sikkerhed af politiet i juni, sammen med fængslingen af 42 skruppelløse forretningsfolk, som udnyttede dem; udtrykker ikke desto mindre foruroligelse over Unicefs rapporter om, at 17,5 millioner børn (det dobbelte ifølge visse ngo'er) arbejder i Indien, i de fleste tilfælde under umenneskelige forhold; glæder sig over, at det indiske politi og arbejdstilsyn tilsyneladende har indført en ny praksis til forfølgelse af udnyttere, og opfordrer dem til at sikre, at der er tilstrækkelige ressourcer til rådighed, og at den politiske vilje fortsat vil være til stede for at gøre det muligt at udrydde denne skamplet på samfundet;

Økonomiske forhold

| 26. | bemærker, at regeringen arbejder hårdt for at gennemføre strukturændringer i økonomien, og at der er sket fremskridt med hensyn til deregulering af flere sektorer (mobiltelefoni, forsikring, energi, luftfart osv.); glæder sig over, at den nye regering i sit første budget afsætter midler til strukturforbedringer, sænkninger af toldafgifter og ophævelse af restriktioner på udenlandsk ejerskab, og at det går fremad med privatiseringen af statslige foretagender; |
| --- | --- |

26.

bemærker, at regeringen arbejder hårdt for at gennemføre strukturændringer i økonomien, og at der er sket fremskridt med hensyn til deregulering af flere sektorer (mobiltelefoni, forsikring, energi, luftfart osv.); glæder sig over, at den nye regering i sit første budget afsætter midler til strukturforbedringer, sænkninger af toldafgifter og ophævelse af restriktioner på udenlandsk ejerskab, og at det går fremad med privatiseringen af statslige foretagender;

| 27. | opfordrer i betragtning af, at Indien og EU er enige om, at handel, investeringer og fri konkurrence er nøglefaktorer for den økonomiske udvikling, men at der, hvis denne udvikling skal være harmonisk og ligeligt fordelt, også må tages hensyn til grundlæggende social behov, som styrker den økonomiske og sociale samhørighed, miljøet og forbrugeres rettigheder, den indiske regering til at tage hensyn til disse spørgsmål, når den går i gang med den enorme opgave, som udviklingen af landet udgør; |
| --- | --- |

27.

opfordrer i betragtning af, at Indien og EU er enige om, at handel, investeringer og fri konkurrence er nøglefaktorer for den økonomiske udvikling, men at der, hvis denne udvikling skal være harmonisk og ligeligt fordelt, også må tages hensyn til grundlæggende social behov, som styrker den økonomiske og sociale samhørighed, miljøet og forbrugeres rettigheder, den indiske regering til at tage hensyn til disse spørgsmål, når den går i gang med den enorme opgave, som udviklingen af landet udgør;

| 28. | opfordrer med henblik på dette og i lyset af den fælles vision EU og Indien til i fællesskab at tage fat på de forskellige aspekter ved industri-, miljø- og udviklingssamarbejde, handels- og investeringspolitikker samt politikker for god regeringsførelse, som er af fælles interesse for begge parter; |
| --- | --- |

28.

opfordrer med henblik på dette og i lyset af den fælles vision EU og Indien til i fællesskab at tage fat på de forskellige aspekter ved industri-, miljø- og udviklingssamarbejde, handels- og investeringspolitikker samt politikker for god regeringsførelse, som er af fælles interesse for begge parter;

| 29. | opfordrer indtrængende den private sektor i Indien, som har draget fordel af regeringens fulde tillid, og som spiller en nøglerolle i forbindelse med regeringens økonomiske foranstaltninger og planer, der er afgørende for en bæredygtig udvikling i landet, til at tage de størst mulige sociale hensyn, når den deltager i disse planer; |
| --- | --- |

29.

opfordrer indtrængende den private sektor i Indien, som har draget fordel af regeringens fulde tillid, og som spiller en nøglerolle i forbindelse med regeringens økonomiske foranstaltninger og planer, der er afgørende for en bæredygtig udvikling i landet, til at tage de størst mulige sociale hensyn, når den deltager i disse planer;

| 30. | noterer sig de foranstaltninger, som det indiske handels- og industriministerium har bebudet for at fremme eksporten, herunder indførelse af en enkelt fælles ansøgningsformular, som i betydeligt omfang kunne reducere det nuværende uforholdsmæssigt store bureaukrati; |
| --- | --- |

30.

noterer sig de foranstaltninger, som det indiske handels- og industriministerium har bebudet for at fremme eksporten, herunder indførelse af en enkelt fælles ansøgningsformular, som i betydeligt omfang kunne reducere det nuværende uforholdsmæssigt store bureaukrati;

| 31. | glæder sig over beslutningen om at reducere ventetiden i landets overfyldte havne, som — sammen med de finansielle foranstaltninger for havne og andre betydelige infrastrukturprojekter, som blev optaget i statsbudgettet efter initiativ fra finansministrene, og som blev vedtaget i februar 2005 — kunne medføre betydelige fordele for importen og eksporten; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over beslutningen om at reducere ventetiden i landets overfyldte havne, som — sammen med de finansielle foranstaltninger for havne og andre betydelige infrastrukturprojekter, som blev optaget i statsbudgettet efter initiativ fra finansministrene, og som blev vedtaget i februar 2005 — kunne medføre betydelige fordele for importen og eksporten;

| 32. | glæder sig over, at både Indien og EU har besluttet at koordinere deres indsats vedrørende geografiske indikationer og har besluttet at afholde seminarer for at udarbejde en strategi på dette område; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over, at både Indien og EU har besluttet at koordinere deres indsats vedrørende geografiske indikationer og har besluttet at afholde seminarer for at udarbejde en strategi på dette område;

| 33. | stiller sig positivt over for den aftale, som blev indgået på det femte topmøde mellem EU og Indien om fremme og videreudvikling af bilateral handel og investering i betragtning af, at det bilaterale handelsvolumen klart ikke svarer til potentialet; påpeger dog, at det især er nødvendigt med en forøgelse af investeringerne, og at det er vigtigt, at Indien åbner sit marked yderligere og gennemfører økonomiske reformer med henblik på yderligere afvikling af toldafgifter, fjernelse af ikke-toldmæssige hindringer og en mere effektiv beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

33.

stiller sig positivt over for den aftale, som blev indgået på det femte topmøde mellem EU og Indien om fremme og videreudvikling af bilateral handel og investering i betragtning af, at det bilaterale handelsvolumen klart ikke svarer til potentialet; påpeger dog, at det især er nødvendigt med en forøgelse af investeringerne, og at det er vigtigt, at Indien åbner sit marked yderligere og gennemfører økonomiske reformer med henblik på yderligere afvikling af toldafgifter, fjernelse af ikke-toldmæssige hindringer og en mere effektiv beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder;

| 34. | mener, at det er i EU's og Indiens interesse at samarbejde for at sikre, at forhandlingerne om Doha-udviklingsprogrammet (DDP) lykkes, og at det med dette mål for øje er nødvendigt, at begge parter søger at nå frem til så konvergerende holdninger som muligt til udviklingsprogrammets nøgleemner; mener, at øget kontakt mellem medlemmer af Europa-Parlamentet og det indiske parlament vil være særligt nyttig; |
| --- | --- |

34.

mener, at det er i EU's og Indiens interesse at samarbejde for at sikre, at forhandlingerne om Doha-udviklingsprogrammet (DDP) lykkes, og at det med dette mål for øje er nødvendigt, at begge parter søger at nå frem til så konvergerende holdninger som muligt til udviklingsprogrammets nøgleemner; mener, at øget kontakt mellem medlemmer af Europa-Parlamentet og det indiske parlament vil være særligt nyttig;

| 35. | håber, at Indien vil udnytte sin centrale rolle under de løbende forhandlinger i Verdenshandelsorganisationen (WTO) og aktivt medvirke til at finde en løsning på de forskellige problemer, især hvad angår markedsadgang for ikke-landbrugsvarer; opfordrer i denne forbindelse EU og Indien til at bruge de næste tre måneder inden WTO's ministermøde i Hong Kong til at overveje og handle beslutsomt og gøre en indsats for større åbenhed over for de øvrige medlemmer af WTO; |
| --- | --- |

35.

håber, at Indien vil udnytte sin centrale rolle under de løbende forhandlinger i Verdenshandelsorganisationen (WTO) og aktivt medvirke til at finde en løsning på de forskellige problemer, især hvad angår markedsadgang for ikke-landbrugsvarer; opfordrer i denne forbindelse EU og Indien til at bruge de næste tre måneder inden WTO's ministermøde i Hong Kong til at overveje og handle beslutsomt og gøre en indsats for større åbenhed over for de øvrige medlemmer af WTO;

| 36. | anerkender behovet for at styrke det bilaterale samarbejde, idet der især lægges vægt på de tekniske handelshindringer og den offentlige sundhed og indledes en dialog om handelsmæssige forsvarsmekanismer og mere generelt overholdelse af WTO-reglerne; |
| --- | --- |

36.

anerkender behovet for at styrke det bilaterale samarbejde, idet der især lægges vægt på de tekniske handelshindringer og den offentlige sundhed og indledes en dialog om handelsmæssige forsvarsmekanismer og mere generelt overholdelse af WTO-reglerne;

| 37. | slår til lyd for, at der under forhandlingerne mellem EU og Indien om investeringer tages hensyn til udenlandske investorers samfundspolitiske ansvar i værtslandet; understreger endvidere, at de rettigheder, som indrømmes virksomhederne, skal gå hånd i hånd med forpligtelser, og at investorerne i det mindste bør anvende de vigtigste af Den Internationale Arbejdsorganisation, ILO's arbejdsnormer i værtslandet; |
| --- | --- |

37.

slår til lyd for, at der under forhandlingerne mellem EU og Indien om investeringer tages hensyn til udenlandske investorers samfundspolitiske ansvar i værtslandet; understreger endvidere, at de rettigheder, som indrømmes virksomhederne, skal gå hånd i hånd med forpligtelser, og at investorerne i det mindste bør anvende de vigtigste af Den Internationale Arbejdsorganisation, ILO's arbejdsnormer i værtslandet;

| 38. | glæder sig over New Delhi-regeringens beslutning om at oprette særlige økonomiske zoner med det formål at tiltrække udenlandske investeringer og opfordrer indtrængende Indien til at revidere og ajourføre sin lovgivning på dette område og træffe foranstaltninger for at forhindre udnyttelse af arbejdstagere og håndhæve både arbejdstageres og arbejdsgiveres rettigheder og pligter; |
| --- | --- |

38.

glæder sig over New Delhi-regeringens beslutning om at oprette særlige økonomiske zoner med det formål at tiltrække udenlandske investeringer og opfordrer indtrængende Indien til at revidere og ajourføre sin lovgivning på dette område og træffe foranstaltninger for at forhindre udnyttelse af arbejdstagere og håndhæve både arbejdstageres og arbejdsgiveres rettigheder og pligter;

| 39. | finder, at tildelingen af mobilkommunikationsfrekvenser er afgørende for EU, da det har alvorlige konsekvenser for mobiltelefoni (GSM); opfordrer Indien til at foretage det fornødne for at bringe mobilkommunikationsfrekvenserne i overensstemmelse med Den Internationale Telekommunikationsunions standarder; |
| --- | --- |

39.

finder, at tildelingen af mobilkommunikationsfrekvenser er afgørende for EU, da det har alvorlige konsekvenser for mobiltelefoni (GSM); opfordrer Indien til at foretage det fornødne for at bringe mobilkommunikationsfrekvenserne i overensstemmelse med Den Internationale Telekommunikationsunions standarder;

| 40. | opfordrer Indien til at reagere positivt på forslag som f.eks. det, der er fremsat af Malaysia, Indiens vigtigste handelspartner i ASEAN, om at oprette et frihandelsområde, idet forslag af denne type kan bidrage til stabilitet, udvikling og velstand for de enkelte befolkninger og stater i regionen; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Indien til at reagere positivt på forslag som f.eks. det, der er fremsat af Malaysia, Indiens vigtigste handelspartner i ASEAN, om at oprette et frihandelsområde, idet forslag af denne type kan bidrage til stabilitet, udvikling og velstand for de enkelte befolkninger og stater i regionen;

| 41. | noterer sig, at der i Indien er ved at opstå en betydelig og voksende middelklasse, som ikke blot bør betragtes som en målgruppe for visse handelsvarer, men som også og frem for alt er modtagelig for europæisk kultur; |
| --- | --- |

41.

noterer sig, at der i Indien er ved at opstå en betydelig og voksende middelklasse, som ikke blot bør betragtes som en målgruppe for visse handelsvarer, men som også og frem for alt er modtagelig for europæisk kultur;

| 42. | opfordrer indtrængende EU og Indien til resolut at fremme konsolidering og fortsat ajourføring af et særligt program for kulturelt samarbejde som led i det planlagte strategiske partnerskab; mener, at dette er vigtigt i lyset af den rige kulturelle mangfoldighed hos begge parter, og mener, at kendskabet til og udbredelse af de to kulturer blandt indiske og europæiske borgere vil bidrage til at skabe et mere solidt grundlag for dette partnerskab; |
| --- | --- |

42.

opfordrer indtrængende EU og Indien til resolut at fremme konsolidering og fortsat ajourføring af et særligt program for kulturelt samarbejde som led i det planlagte strategiske partnerskab; mener, at dette er vigtigt i lyset af den rige kulturelle mangfoldighed hos begge parter, og mener, at kendskabet til og udbredelse af de to kulturer blandt indiske og europæiske borgere vil bidrage til at skabe et mere solidt grundlag for dette partnerskab;

| 43. | glæder sig over, at Kommissionen og den indiske regering for nylig undertegnede en aftale, hvor førstnævnte tilbyder et tusind stipendier (til en værdi af 33 mio. euro) for at gøre det muligt for indiske studerende at studere på europæiske universiteter under Erasmus Mundus-programmet, hvilket uden tvivl vil bidrage til at nå målene i det forrige punkt; bemærker, at det indiske råd for kulturelle forbindelser tilbyder europæiske studerende muligheden for at studere på universiteter i Indien, men opfordrer til, at der udvises en større interesse, for at dette tilbud kan bidrage mere aktivt til at konsolidere grundlaget for det strategiske partnerskab; |
| --- | --- |

43.

glæder sig over, at Kommissionen og den indiske regering for nylig undertegnede en aftale, hvor førstnævnte tilbyder et tusind stipendier (til en værdi af 33 mio. euro) for at gøre det muligt for indiske studerende at studere på europæiske universiteter under Erasmus Mundus-programmet, hvilket uden tvivl vil bidrage til at nå målene i det forrige punkt; bemærker, at det indiske råd for kulturelle forbindelser tilbyder europæiske studerende muligheden for at studere på universiteter i Indien, men opfordrer til, at der udvises en større interesse, for at dette tilbud kan bidrage mere aktivt til at konsolidere grundlaget for det strategiske partnerskab;

| 44. | håber, at Indien sammen med andre præferenceberettigede lande, som vil få gavn af ophævelsen af de kvantitative restriktioner på import af import af tekstil- og beklædningsvarer, vil følge udviklingslandenes opfordring til at finde en løsning på de problemer, der utvivlsomt vil opstå som følge dette tiltag, idet Indien forventes at få særlig gavn af denne foranstaltning; håber desuden, at Indien vil afstå fra enhver form for uhæderlig handelspraksis over for EU's industri, så EU til gengæld ikke vil være tvunget til at gribe til forskellige handelsmæssige beskyttelsestiltag i overensstemmelse med WTO-reglerne; |
| --- | --- |

44.

håber, at Indien sammen med andre præferenceberettigede lande, som vil få gavn af ophævelsen af de kvantitative restriktioner på import af import af tekstil- og beklædningsvarer, vil følge udviklingslandenes opfordring til at finde en løsning på de problemer, der utvivlsomt vil opstå som følge dette tiltag, idet Indien forventes at få særlig gavn af denne foranstaltning; håber desuden, at Indien vil afstå fra enhver form for uhæderlig handelspraksis over for EU's industri, så EU til gengæld ikke vil være tvunget til at gribe til forskellige handelsmæssige beskyttelsestiltag i overensstemmelse med WTO-reglerne;

| 45. | henviser til, at Indien allerede besidder en enorm geopolitisk styrke, som beror på den økonomiske styrke, især på området for nye teknologier, og konstaterer, at Indien derfor bør betragtes som en internationalt anerkendt aktør på verdensscenen, og at dette også medfører et øget socialt ansvar for Indien. |
| --- | --- |

45.

henviser til, at Indien allerede besidder en enorm geopolitisk styrke, som beror på den økonomiske styrke, især på området for nye teknologier, og konstaterer, at Indien derfor bør betragtes som en internationalt anerkendt aktør på verdensscenen, og at dette også medfører et øget socialt ansvar for Indien.

| 46. | understreger behovet for, at EU også yder Indien bistand i forbindelse med fattigdomsbekæmpelse og opnåelse af landets udviklingsmål generelt; understreger endvidere behovet for, at EU samarbejder med Indien om et bredt spektrum af spørgsmål, herunder udviklingspolitik, styreform, miljømæssig bæredygtighed og social og økonomisk samhørighed; |
| --- | --- |

46.

understreger behovet for, at EU også yder Indien bistand i forbindelse med fattigdomsbekæmpelse og opnåelse af landets udviklingsmål generelt; understreger endvidere behovet for, at EU samarbejder med Indien om et bredt spektrum af spørgsmål, herunder udviklingspolitik, styreform, miljømæssig bæredygtighed og social og økonomisk samhørighed;

| 47. | understreger derudover, at EU bør anse det for vigtigt at bistå og understøtte Indien i bestræbelserne på at tilslutte sig og gennemføre internationale arbejdsnormer, især gennem omfattende ratifikation og gennemførelse af ILO-konventionerne, og i betragtning af nødvendigheden af at bekæmpe børnearbejde, som fortsat er et alvorligt problem i Indien i dag, navnlig konventionen om mindstealder for adgang til beskæftigelse (konventionen om mindstealder (C138)); |
| --- | --- |

47.

understreger derudover, at EU bør anse det for vigtigt at bistå og understøtte Indien i bestræbelserne på at tilslutte sig og gennemføre internationale arbejdsnormer, især gennem omfattende ratifikation og gennemførelse af ILO-konventionerne, og i betragtning af nødvendigheden af at bekæmpe børnearbejde, som fortsat er et alvorligt problem i Indien i dag, navnlig konventionen om mindstealder for adgang til beskæftigelse (konventionen om mindstealder (C138));

| 48. | bifalder den Airbus-handel for 1 800 mio. euro, der blev indgået aftale om under det økonomiske topmøde mellem EU og Indien den 7. september 2005, som er et tegn på udvikling af bilaterale forbindelser og bekræfter det europæiske konsortiums succes; |
| --- | --- |

48.

bifalder den Airbus-handel for 1 800 mio. euro, der blev indgået aftale om under det økonomiske topmøde mellem EU og Indien den 7. september 2005, som er et tegn på udvikling af bilaterale forbindelser og bekræfter det europæiske konsortiums succes;

Udvikling

| 49. | er alvorligt bekymret over udbredelsen af aids i landet, hvilket kunne blive til en epidemi i regionen, medmindre den bekæmpes resolut, og opfordrer den indiske regering til at give et fast tilsagn om at prioritere løsningen af dette problem ved at udveksle oplysninger og søge at udvikle fælles strategier med andre berørte lande; |
| --- | --- |

49.

er alvorligt bekymret over udbredelsen af aids i landet, hvilket kunne blive til en epidemi i regionen, medmindre den bekæmpes resolut, og opfordrer den indiske regering til at give et fast tilsagn om at prioritere løsningen af dette problem ved at udveksle oplysninger og søge at udvikle fælles strategier med andre berørte lande;

| 50. | har forståelse for, at de love om intellektuel ejendomsret, som for nylig blev vedtaget af det indiske parlament, kan have negative følger for produktionskapaciteten i den indiske farmaceutiske industri, der har været en kilde til pålidelige medicinalprodukter til rimelige priser, navnlig i forbindelse med aids for mange patienter på verdensplan; er derfor overbevist om, at loven bør indeholde undtagelser for medicinalprodukter af almen interesse, f.eks. produkter til bekæmpelse af aids, kræft, malaria, tuberkulose og hepatitis; mener, at det er altafgørende, at der er adgang til sikre lægemidler til en overkommelig pris, navnlig til aids-patienter; opfordrer de indiske myndigheder til at sikre, at internationale standarder for dyrevelfærd anvendes ved brug af levende dyr i videnskabelige forsøg, at sådanne eksperimenter begrænses, og at der findes alternativer hertil; |
| --- | --- |

50.

har forståelse for, at de love om intellektuel ejendomsret, som for nylig blev vedtaget af det indiske parlament, kan have negative følger for produktionskapaciteten i den indiske farmaceutiske industri, der har været en kilde til pålidelige medicinalprodukter til rimelige priser, navnlig i forbindelse med aids for mange patienter på verdensplan; er derfor overbevist om, at loven bør indeholde undtagelser for medicinalprodukter af almen interesse, f.eks. produkter til bekæmpelse af aids, kræft, malaria, tuberkulose og hepatitis; mener, at det er altafgørende, at der er adgang til sikre lægemidler til en overkommelig pris, navnlig til aids-patienter; opfordrer de indiske myndigheder til at sikre, at internationale standarder for dyrevelfærd anvendes ved brug af levende dyr i videnskabelige forsøg, at sådanne eksperimenter begrænses, og at der findes alternativer hertil;

| 51. | påpeger, at halvdelen af de patienter, som tager antiviralt medicin i fattige lande, bruger lægemidler, der er produceret i Indien; opfordrer EU til at støtte Indien i den videre gennemførelse af landets lovgivning om intellektuel ejendomsret, således at der ikke skabes hindringer for produktionen, markedsføringen og eksporten af vigtige medicinalprodukter, og på den måde fortsætte med at fremme og lette den generiske medicinalindustris investering i fremstilling af billige og livsnødvendige lægemidler til udviklingslandene; |
| --- | --- |

51.

påpeger, at halvdelen af de patienter, som tager antiviralt medicin i fattige lande, bruger lægemidler, der er produceret i Indien; opfordrer EU til at støtte Indien i den videre gennemførelse af landets lovgivning om intellektuel ejendomsret, således at der ikke skabes hindringer for produktionen, markedsføringen og eksporten af vigtige medicinalprodukter, og på den måde fortsætte med at fremme og lette den generiske medicinalindustris investering i fremstilling af billige og livsnødvendige lægemidler til udviklingslandene;

| 52. | erindrer, at WTO tillader sådanne undtagelser, og at Doha-aftalen om TRIPS, hvori det hedder, at »aftalen kan og bør fortolkes og gennemføres på en måde, der sikrer WTO-medlemmers ret til at beskytte folkesundheden og særlig til at fremme adgang til medicin for alle«, stadig gælder; |
| --- | --- |

52.

erindrer, at WTO tillader sådanne undtagelser, og at Doha-aftalen om TRIPS, hvori det hedder, at »aftalen kan og bør fortolkes og gennemføres på en måde, der sikrer WTO-medlemmers ret til at beskytte folkesundheden og særlig til at fremme adgang til medicin for alle«, stadig gælder;

| 53. | opfordrer Kommissionen og Indien til at samarbejde om gennem faste og løbende kontakter at presse på for endeligt at gennemføre Doha-udviklingsdagsordenen på en måde, som gavner alle berørte parter; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen og Indien til at samarbejde om gennem faste og løbende kontakter at presse på for endeligt at gennemføre Doha-udviklingsdagsordenen på en måde, som gavner alle berørte parter;

| 54. | mener i den forbindelse, at det bør være muligt for indiske og europæiske forhandlere at skabe direkte og permanente forbindelser for at behandle bilaterale og multilaterale emner; mener, at dette vil bidrage til at sikre afbalancerede og gensidigt fordelagtige fremskridt med hensyn til de vigtigste punkter på Doha-udviklingsdagsordenen; |
| --- | --- |

54.

mener i den forbindelse, at det bør være muligt for indiske og europæiske forhandlere at skabe direkte og permanente forbindelser for at behandle bilaterale og multilaterale emner; mener, at dette vil bidrage til at sikre afbalancerede og gensidigt fordelagtige fremskridt med hensyn til de vigtigste punkter på Doha-udviklingsdagsordenen;

| 55. | opfordrer EU og Indien til så hurtigt som muligt at undersøge mulighederne for en fælles indsats ved at samarbejde om udviklingsprojekter i tredjelande og til at vedtage de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af sådanne projekter, når deres levedygtighed er bekræftet; |
| --- | --- |

55.

opfordrer EU og Indien til så hurtigt som muligt at undersøge mulighederne for en fælles indsats ved at samarbejde om udviklingsprojekter i tredjelande og til at vedtage de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af sådanne projekter, når deres levedygtighed er bekræftet;

| 56. | glæder sig over, at begge parter er blevet enige om at afholde det første møde i miljøforummet mellem EU og Indien i oktober/november 2005, og opfordrer Kommissionen til i særlig grad at have opmærksomheden henledt på de områder, som Indien prioriterer som f.eks. vedvarende energikilder, rene teknologier og affaldsbehandling og yde al den bistand, der er mulig; |
| --- | --- |

56.

glæder sig over, at begge parter er blevet enige om at afholde det første møde i miljøforummet mellem EU og Indien i oktober/november 2005, og opfordrer Kommissionen til i særlig grad at have opmærksomheden henledt på de områder, som Indien prioriterer som f.eks. vedvarende energikilder, rene teknologier og affaldsbehandling og yde al den bistand, der er mulig;

| 57. | opfordrer den indiske regering til at træffe resolutte og effektive foranstaltninger for at forebygge dumping i forbindelse med landets handel med Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

57.

opfordrer den indiske regering til at træffe resolutte og effektive foranstaltninger for at forebygge dumping i forbindelse med landets handel med Den Europæiske Union;

Miljø og landbrug

| 58. | understreger, at den tiltagende miljøødelæggelse i Indien udgør et stadig større problem, navnlig for den fattige befolkning, og er årsag til vandforurening, jorderosion, luftforurening, klimaændringer og formindsket biodiversitet, og påpeger, at det haster særlig meget med at sætte skub i EU's samarbejde med Indien på dette område; |
| --- | --- |

58.

understreger, at den tiltagende miljøødelæggelse i Indien udgør et stadig større problem, navnlig for den fattige befolkning, og er årsag til vandforurening, jorderosion, luftforurening, klimaændringer og formindsket biodiversitet, og påpeger, at det haster særlig meget med at sætte skub i EU's samarbejde med Indien på dette område;

| 59. | opfordrer Indien, som har undertegnet Kyoto-protokollen, men som midlertidigt er fritaget fra visse forpligtelser, til at udvise større lydhørhed omkring spørgsmålet om global opvarmning, samtidig med at det på forsvarlig vis forfølger sine udviklingsbehov og -mål på en måde, der er forenelig med den bæredygtige udvikling; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Indien, som har undertegnet Kyoto-protokollen, men som midlertidigt er fritaget fra visse forpligtelser, til at udvise større lydhørhed omkring spørgsmålet om global opvarmning, samtidig med at det på forsvarlig vis forfølger sine udviklingsbehov og -mål på en måde, der er forenelig med den bæredygtige udvikling;

| 60. | er bekymret over det alarmerende fald i antallet af tigre i landets største naturreservater, og opfordrer de indiske myndigheder til at intensivere indsatsen for at bekæmpe korruption og inkompetence, som er årsag til dette fald; |
| --- | --- |

60.

er bekymret over det alarmerende fald i antallet af tigre i landets største naturreservater, og opfordrer de indiske myndigheder til at intensivere indsatsen for at bekæmpe korruption og inkompetence, som er årsag til dette fald;

| 61. | mener, at tilsyns- og kontrolforanstaltningerne til beskyttelse af dette dyr bør intensiveres, navnlig i staterne Rajasthan, Madhya Pradesh og Bihar; opfordrer i denne forbindelse indtrængende til, at det nyligt oprettede kontor til forebyggelse af forbrydelser mod den nationale vildtbestand tildeles tilstrækkelige midler til, at det kan fungere effektivt; |
| --- | --- |

61.

mener, at tilsyns- og kontrolforanstaltningerne til beskyttelse af dette dyr bør intensiveres, navnlig i staterne Rajasthan, Madhya Pradesh og Bihar; opfordrer i denne forbindelse indtrængende til, at det nyligt oprettede kontor til forebyggelse af forbrydelser mod den nationale vildtbestand tildeles tilstrækkelige midler til, at det kan fungere effektivt;

| 62. | opfordrer Kommissionen til at interessere sig for denne sag og sikre det nødvendige samarbejde, da tigre ikke kun har betydning for Indiens økosystem og er vigtige for landets turistsektor, men også kan anses som en del af menneskehedens arv; |
| --- | --- |

62.

opfordrer Kommissionen til at interessere sig for denne sag og sikre det nødvendige samarbejde, da tigre ikke kun har betydning for Indiens økosystem og er vigtige for landets turistsektor, men også kan anses som en del af menneskehedens arv;

| 63. | opfordrer de EU-medlemsstater, der har mulighed for at samarbejde om civil atomenergi, til at overveje Indiens enorme og voksende energibehov og til at træffe en beslutning om muligheden for at øge samarbejdet med Indien på dette område; opfordrer også Kommissionen, medlemsstaterne og Indien til at forstærke samarbejdet vedrørende vedvarende energi; |
| --- | --- |

63.

opfordrer de EU-medlemsstater, der har mulighed for at samarbejde om civil atomenergi, til at overveje Indiens enorme og voksende energibehov og til at træffe en beslutning om muligheden for at øge samarbejdet med Indien på dette område; opfordrer også Kommissionen, medlemsstaterne og Indien til at forstærke samarbejdet vedrørende vedvarende energi;

| 64. | er bekymret over den ekstremt alvorlige landbrugskrise, som ifølge nogle eksperter i løbet af få år kan få meget alvorlige konsekvenser som følge af vandmangel i visse dele af landet, og opfordrer Kommissionen og Rådet til at være særlig opmærksom på dette; |
| --- | --- |

64.

er bekymret over den ekstremt alvorlige landbrugskrise, som ifølge nogle eksperter i løbet af få år kan få meget alvorlige konsekvenser som følge af vandmangel i visse dele af landet, og opfordrer Kommissionen og Rådet til at være særlig opmærksom på dette;

| 65. | konstaterer, at arealet nu tyve år efter giftudslippet på Union Carbide Productions fabrik til fremstilling af skadedyrsbekæmpelsesmidler, Madhya Pradesh i Bhopal, hvor 22 000 mennesker blev dræbt og titusindvis af mennesker blev ramt af kroniske og invaliderende sygdomme, stadig ikke er blevet renset, og at giftigt affald stadig forurener miljøet og grundvandet; opfordrer de indiske myndigheder og Dow Chemicals til straks at rense arealet og de berørte omkringliggende områder, yde erstatning til ofrene og retsforfølge de ansvarlige; |
| --- | --- |

65.

konstaterer, at arealet nu tyve år efter giftudslippet på Union Carbide Productions fabrik til fremstilling af skadedyrsbekæmpelsesmidler, Madhya Pradesh i Bhopal, hvor 22 000 mennesker blev dræbt og titusindvis af mennesker blev ramt af kroniske og invaliderende sygdomme, stadig ikke er blevet renset, og at giftigt affald stadig forurener miljøet og grundvandet; opfordrer de indiske myndigheder og Dow Chemicals til straks at rense arealet og de berørte omkringliggende områder, yde erstatning til ofrene og retsforfølge de ansvarlige;

| 66. | opfordrer EU til at anvende det strategiske partnerskab, således at der ydes en konkret indsats i området, og folk opfordres til at indgå andre partnerskaber rundt omkring i verden for at forbedre arbejdsvilkårene og livskvaliteten og udveksle ideer og bedste praksis inden for alle sektorer, navnlig inden for den industrielle sektor og landbruget; |
| --- | --- |

66.

opfordrer EU til at anvende det strategiske partnerskab, således at der ydes en konkret indsats i området, og folk opfordres til at indgå andre partnerskaber rundt omkring i verden for at forbedre arbejdsvilkårene og livskvaliteten og udveksle ideer og bedste praksis inden for alle sektorer, navnlig inden for den industrielle sektor og landbruget;

| 67. | mener, at der bør ydes mere støtte til videnskabeligt og teknologisk samarbejde, idet et af de vigtigste mål er at fremme en dialog på alle niveauer, og der især bør lægges vægt på emner af fælles interesse såsom informationsteknologier, rumteknologi, bioteknologi, e-handel og tekstilvarer; påpeger betydningen af at udvide mulighederne for kontakt og udveksling på universitetsniveau; |
| --- | --- |

67.

mener, at der bør ydes mere støtte til videnskabeligt og teknologisk samarbejde, idet et af de vigtigste mål er at fremme en dialog på alle niveauer, og der især bør lægges vægt på emner af fælles interesse såsom informationsteknologier, rumteknologi, bioteknologi, e-handel og tekstilvarer; påpeger betydningen af at udvide mulighederne for kontakt og udveksling på universitetsniveau;

Menneskerettigheder

| 68. | mener, at et ægte partnerskab er kendetegnet af en åben og ærlig dialog om alle emner af gensidig interesse, og glæder sig derfor over, at det strategiske partnerskab omfatter en udvidelse og institutionalisering af dialogen om menneskerettigheder; |
| --- | --- |

68.

mener, at et ægte partnerskab er kendetegnet af en åben og ærlig dialog om alle emner af gensidig interesse, og glæder sig derfor over, at det strategiske partnerskab omfatter en udvidelse og institutionalisering af dialogen om menneskerettigheder;

| 69. | glæder sig over Indiens højesterets beslutning om at beordre en gennemgang af de over totusind klager, som politiet har færdigbehandlet, og de omtrent tohundrede sager, der er endt med frikendelser efter massakren i 2002 på totusinde muslimer i delstaten Gujarat; glæder sig over den indiske menneskerettighedskommissions uafhængige og målrettede indsats på dette og andre områder, f.eks. diskriminering på grund af kaste mod bl.a. dalits- og adivasis-grupperne, og mener, at domstolene og de politiske myndigheder bør have tilstrækkelig tid til at afslutte deres arbejde uden udefrakommende indblanding, som i sidste ende kan virke mod hensigten; opfordrer til et samarbejde med menneskerettighedsorganisationerne i denne proces; |
| --- | --- |

69.

glæder sig over Indiens højesterets beslutning om at beordre en gennemgang af de over totusind klager, som politiet har færdigbehandlet, og de omtrent tohundrede sager, der er endt med frikendelser efter massakren i 2002 på totusinde muslimer i delstaten Gujarat; glæder sig over den indiske menneskerettighedskommissions uafhængige og målrettede indsats på dette og andre områder, f.eks. diskriminering på grund af kaste mod bl.a. dalits- og adivasis-grupperne, og mener, at domstolene og de politiske myndigheder bør have tilstrækkelig tid til at afslutte deres arbejde uden udefrakommende indblanding, som i sidste ende kan virke mod hensigten; opfordrer til et samarbejde med menneskerettighedsorganisationerne i denne proces;

| 70. | bifalder Nanavati-kommissionens rapport og rapporten om de af regeringen trufne foranstaltninger imod volden imod sikherne i 1984 og opfordrer Indiens regering til at opfylde sine løfter om omgående og ved en seriøs indsats at drage gerningsmændene til ansvar; |
| --- | --- |

70.

bifalder Nanavati-kommissionens rapport og rapporten om de af regeringen trufne foranstaltninger imod volden imod sikherne i 1984 og opfordrer Indiens regering til at opfylde sine løfter om omgående og ved en seriøs indsats at drage gerningsmændene til ansvar;

| 71. | opfordrer regeringen til i forbindelse med diskrimination af og vold mod kvinder at fortsætte den særlige indsats for at afskaffe vold i hjemmet og yde bistand til ofre; kræver også, at indsatsen for at fremme pigers uddannelse fortsættes for dermed at overholde millenniumudviklingsmål 2 og 3; |
| --- | --- |

71.

opfordrer regeringen til i forbindelse med diskrimination af og vold mod kvinder at fortsætte den særlige indsats for at afskaffe vold i hjemmet og yde bistand til ofre; kræver også, at indsatsen for at fremme pigers uddannelse fortsættes for dermed at overholde millenniumudviklingsmål 2 og 3;

| 72. | understreger, at Indien i århundreder har bevaret et multietnisk, multireligiøst, multikulturelt og sprogligt mangfoldigt samfund på sit territorium, og at det fremstår som et eksempel for Vesten og Europa; opfordrer den indiske regering til navnlig at være på vagt over for fremkomsten af etniske, religiøse og kulturelle spændinger mellem de forskellige samfundsgrupper, hvilket ville true landets sekulære tradition for tolerance og sameksistens; |
| --- | --- |

72.

understreger, at Indien i århundreder har bevaret et multietnisk, multireligiøst, multikulturelt og sprogligt mangfoldigt samfund på sit territorium, og at det fremstår som et eksempel for Vesten og Europa; opfordrer den indiske regering til navnlig at være på vagt over for fremkomsten af etniske, religiøse og kulturelle spændinger mellem de forskellige samfundsgrupper, hvilket ville true landets sekulære tradition for tolerance og sameksistens;

| 73. | anerkender den nye regerings moderniseringsvilje og opfordrer den derfor indtrængende til målrettet at arbejde videre med reformen af det særdeles langsomme og antikverede retssystem; mener, at retssystemets langsommelighed eller visse tilfælde af uredelighed eller politiets manglende evne til at gribe ind, navnlig i forbindelse med visse voldtægtssager, i nogle tilfælde fører til frustration i befolkningen og dermed foranlediger befolkningen til at tage loven i sine egne hænder; glæder sig alligevel over, at dette har skabt en offentlig debat om disse problemer i særdeleshed og om retssystemet generelt; |
| --- | --- |

73.

anerkender den nye regerings moderniseringsvilje og opfordrer den derfor indtrængende til målrettet at arbejde videre med reformen af det særdeles langsomme og antikverede retssystem; mener, at retssystemets langsommelighed eller visse tilfælde af uredelighed eller politiets manglende evne til at gribe ind, navnlig i forbindelse med visse voldtægtssager, i nogle tilfælde fører til frustration i befolkningen og dermed foranlediger befolkningen til at tage loven i sine egne hænder; glæder sig alligevel over, at dette har skabt en offentlig debat om disse problemer i særdeleshed og om retssystemet generelt;

| 74. | opfordrer New Delhi-regeringen til at afskaffe dødsstraffen i landets retsorden; |
| --- | --- |

74.

opfordrer New Delhi-regeringen til at afskaffe dødsstraffen i landets retsorden;

| 75. | henleder opmærksomheden på, at Indien er et af de få demokratiske lande, der ikke har ratificeret FN-konventionen mod tortur, som trådte i kraft i 1987, og bemærker, at ratificering af en afgørende forudsætning for styrkelsen af forholdet mellem EU og Indien; opfordrer også landet til at ratificere konventionerne om bekæmpelse af børnearbejde og fremme af kollektive aftaler; |
| --- | --- |

75.

henleder opmærksomheden på, at Indien er et af de få demokratiske lande, der ikke har ratificeret FN-konventionen mod tortur, som trådte i kraft i 1987, og bemærker, at ratificering af en afgørende forudsætning for styrkelsen af forholdet mellem EU og Indien; opfordrer også landet til at ratificere konventionerne om bekæmpelse af børnearbejde og fremme af kollektive aftaler;

| 76. | understreger, at EU må presse på for at få Indien til i fuld udstrækning at overholde henstillingerne fra Udvalget om Afskaffelse af Racediskrimination; |
| --- | --- |

76.

understreger, at EU må presse på for at få Indien til i fuld udstrækning at overholde henstillingerne fra Udvalget om Afskaffelse af Racediskrimination;

| 77. | opfordrer indtrængende Indien til at tiltræde Den Internationale Strafferetsdomstol; |
| --- | --- |

77.

opfordrer indtrængende Indien til at tiltræde Den Internationale Strafferetsdomstol;

| 78. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at indlede en dialog med Indien om ratifikation af Rom-statutten for Den Internationale Strafferetsdomstol, afskaffelse af dødsstraffen og ratifikation af især konventionerne om bekæmpelse af tortur og børnearbejde og af tillægsprotokollen til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder; |
| --- | --- |

78.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at indlede en dialog med Indien om ratifikation af Rom-statutten for Den Internationale Strafferetsdomstol, afskaffelse af dødsstraffen og ratifikation af især konventionerne om bekæmpelse af tortur og børnearbejde og af tillægsprotokollen til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder;

International situation

| 79. | bemærker, at den planlagte strategiske associering mellem Washington og New Delhi omfatter salg af amerikanske fly og deling af rumteknologi og nuklearteknologi til civile formål; |
| --- | --- |

79.

bemærker, at den planlagte strategiske associering mellem Washington og New Delhi omfatter salg af amerikanske fly og deling af rumteknologi og nuklearteknologi til civile formål;

| 80. | anerkender, at Indien har spillet en stor rolle i konfliktforebyggelse og fredsbevaring, f.eks. i Afghanistan; glæder sig over landets reaktion efter kuppet for nylig i Nepals kongehus; opfordrer Indien som det største medlem af SAARC til at spille en førende rolle i videreudviklingen af det regionale samarbejde inden for SAARC; |
| --- | --- |

80.

anerkender, at Indien har spillet en stor rolle i konfliktforebyggelse og fredsbevaring, f.eks. i Afghanistan; glæder sig over landets reaktion efter kuppet for nylig i Nepals kongehus; opfordrer Indien som det største medlem af SAARC til at spille en førende rolle i videreudviklingen af det regionale samarbejde inden for SAARC;

| 81. | bemærker, at EU bør tilskynde til regionalt samarbejde i Sydasien og også anlægge en strategisk synsvinkel med henblik på at opgradere forbindelserne mellem EU og SAARC; |
| --- | --- |

81.

bemærker, at EU bør tilskynde til regionalt samarbejde i Sydasien og også anlægge en strategisk synsvinkel med henblik på at opgradere forbindelserne mellem EU og SAARC;

| 82. | bemærker tilnærmelsen mellem Iran, Pakistan og Indien, som har medført, at det overvejes at etablere en gasrørledning fra Iran til Indien, som går igennem pakistansk område; mener, at der bør ydes støtte til denne form for projekter, som principielt er fredelige, til gavn for befolkningen i området og skaber et netværk af gensidig interesse, der mindsker muligheden for konflikt mellem dem og fremmer regional stabilitet; |
| --- | --- |

82.

bemærker tilnærmelsen mellem Iran, Pakistan og Indien, som har medført, at det overvejes at etablere en gasrørledning fra Iran til Indien, som går igennem pakistansk område; mener, at der bør ydes støtte til denne form for projekter, som principielt er fredelige, til gavn for befolkningen i området og skaber et netværk af gensidig interesse, der mindsker muligheden for konflikt mellem dem og fremmer regional stabilitet;

| 83. | glæder sig over tegnene på fremskridt i de bilaterale drøftelser mellem Indien og Pakistan om Kashmir og andre tegn på gensidig fleksibilitet, herunder f.eks. den netop startede buslinje mellem de to dele af territoriet (den indiske del og den pakistanske), den indiske udenrigsministers besøg i Pakistan og den pakistanske præsidents besøg i Indien; |
| --- | --- |

83.

glæder sig over tegnene på fremskridt i de bilaterale drøftelser mellem Indien og Pakistan om Kashmir og andre tegn på gensidig fleksibilitet, herunder f.eks. den netop startede buslinje mellem de to dele af territoriet (den indiske del og den pakistanske), den indiske udenrigsministers besøg i Pakistan og den pakistanske præsidents besøg i Indien;

| 84. | fordømmer terroristangrebene mod denne buslinje på åbningsdagen den 7. april 2005; |
| --- | --- |

84.

fordømmer terroristangrebene mod denne buslinje på åbningsdagen den 7. april 2005;

| 85. | glæder sig over den indiske premierministers erklæring, der støttes af præsident Musharraf, om, at Siachen gletsjeren i Kashmir bør betragtes som »et fredsbjerg« og som et symbol på vejen til fuld forsoning mellem Indien og Pakistan om Kashmir; opfordrer EU til at støtte dette positive træk for snarest muligt at opnå en endelig aftale mellem parterne, blandt andet om flytning og tilbagetrækning af de militære styrker i området; |
| --- | --- |

85.

glæder sig over den indiske premierministers erklæring, der støttes af præsident Musharraf, om, at Siachen gletsjeren i Kashmir bør betragtes som »et fredsbjerg« og som et symbol på vejen til fuld forsoning mellem Indien og Pakistan om Kashmir; opfordrer EU til at støtte dette positive træk for snarest muligt at opnå en endelig aftale mellem parterne, blandt andet om flytning og tilbagetrækning af de militære styrker i området;

| 86. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at støtte Indien, landets kompetente sikkerhedstjenester og dets retshåndhævende myndigheder i forbindelse med ansøgningen til Europol om status som privilegeret land for mere effektivt at kunne bekæmpe den internationale terrorisme og den organiserede kriminalitet; |
| --- | --- |

86.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at støtte Indien, landets kompetente sikkerhedstjenester og dets retshåndhævende myndigheder i forbindelse med ansøgningen til Europol om status som privilegeret land for mere effektivt at kunne bekæmpe den internationale terrorisme og den organiserede kriminalitet;

| 87. | opfordrer indtrængende Indien til sammen med Pakistan og Israel at tilslutte sig traktaten om ikke-spredning af kernevåben, som er et uerstatteligt multilateralt redskab til at opretholde og fremme fred, sikkerhed og stabilitet på internationalt plan, og som fastsætter en retlig ramme for at forhindre yderligere spredning af kernevåben; |
| --- | --- |

87.

opfordrer indtrængende Indien til sammen med Pakistan og Israel at tilslutte sig traktaten om ikke-spredning af kernevåben, som er et uerstatteligt multilateralt redskab til at opretholde og fremme fred, sikkerhed og stabilitet på internationalt plan, og som fastsætter en retlig ramme for at forhindre yderligere spredning af kernevåben;

| 88. | opfordrer Indiens regering til at tilslutte sig konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer og om sådanne miners tilintetgørelse (Ottawa-konventionen); |
| --- | --- |

88.

opfordrer Indiens regering til at tilslutte sig konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer og om sådanne miners tilintetgørelse (Ottawa-konventionen);

| 89. | udtrykker dyb medfølelse over tabet af liv og ejendom som følge af tsunamien i december 2004 og udtrykker sin anerkendelse af den indiske regering for den solidaritet, den udviste ved hurtigt at reagere på katastrofen, og den indiske flåde, som sendte en række enheder til de ramte regioner allerede dagen efter katastrofen; opfordrer Kommissionen til at sikre, at Indien optages i dens program for genopbygning efter tsunamien; |
| --- | --- |

89.

udtrykker dyb medfølelse over tabet af liv og ejendom som følge af tsunamien i december 2004 og udtrykker sin anerkendelse af den indiske regering for den solidaritet, den udviste ved hurtigt at reagere på katastrofen, og den indiske flåde, som sendte en række enheder til de ramte regioner allerede dagen efter katastrofen; opfordrer Kommissionen til at sikre, at Indien optages i dens program for genopbygning efter tsunamien;

| 90. | opfordrer Europa-Parlamentets formandskonference til i anden halvdel af denne valgperiode at oprette en særlig interparlamentarisk delegation Europa-Parlamentet-Indien med henblik på at knytte tættere bånd mellem parlamenterne i de to største demokratier i verden;
  *
  - * |
| --- | --- |

90.

opfordrer Europa-Parlamentets formandskonference til i anden halvdel af denne valgperiode at oprette en særlig interparlamentarisk delegation Europa-Parlamentet-Indien med henblik på at knytte tættere bånd mellem parlamenterne i de to største demokratier i verden;

*

- *

| 91. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, regeringen og parlamentet i Indien samt regeringerne og parlamenterne i SAARC-medlemsstaterne. |
| --- | --- |

91.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, regeringen og parlamentet i Indien samt regeringerne og parlamenterne i SAARC-medlemsstaterne.

---

(1)  EUT C 174 E af 14.7.2005, s. 179.

P6_TA(2005)0365

De vedvarende energikilders bidrag i EU

Europa-Parlamentets beslutning om den vedvarende energis andel i EU og forslag til konkrete foranstaltninger (2004/2153(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om den vedvarende energis andel i EU (KOM(2004)0366), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om den vedvarende energis andel i EU (KOM(2004)0366),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF af 27. september 2001 om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet (1) |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF af 27. september 2001 om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet (1)

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/30/EF af 8. maj 2003 om fremme af anvendelsen af biobrændstoffer og andre fornyelige brændstoffer til transport (direktivet om biobrændstoffer) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/30/EF af 8. maj 2003 om fremme af anvendelsen af biobrændstoffer og andre fornyelige brændstoffer til transport (direktivet om biobrændstoffer) (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Energi for fremtiden: vedvarende energikilder — Hvidbog vedrørende en strategi- og handlingsplan på fællesskabsplan« (KOM(1997)0599), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Energi for fremtiden: vedvarende energikilder — Hvidbog vedrørende en strategi- og handlingsplan på fællesskabsplan« (KOM(1997)0599),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. april 2004 om den internationale konference om vedvarende energi i juni 2004 i Bonn (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. april 2004 om den internationale konference om vedvarende energi i juni 2004 i Bonn (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0227/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0227/2005),

| 1. | hilser Kommissionens meddelelse om den vedvarende energis andel i EU velkommen og opfordrer Kommissionen til at arbejde videre med udviklingen af en ambitiøs og samtidig realistisk strategi inden for vedvarende energiformer; |
| --- | --- |

1.

hilser Kommissionens meddelelse om den vedvarende energis andel i EU velkommen og opfordrer Kommissionen til at arbejde videre med udviklingen af en ambitiøs og samtidig realistisk strategi inden for vedvarende energiformer;

| 2. | anerkender den vedvarende energis helt særlige betydning — sammen med energieffektivitet og -bevaring — ikke kun for bekæmpelse af sundheds- og miljøforringelser og sikring af en bæredygtig udvikling, der er på linje med Europas klimamålsætninger, men også som bidrag til innovation og til regional såvel som national udvikling, handelsmuligheder og skabelse af job i overensstemmelse med Lissabon-agendaen; |
| --- | --- |

2.

anerkender den vedvarende energis helt særlige betydning — sammen med energieffektivitet og -bevaring — ikke kun for bekæmpelse af sundheds- og miljøforringelser og sikring af en bæredygtig udvikling, der er på linje med Europas klimamålsætninger, men også som bidrag til innovation og til regional såvel som national udvikling, handelsmuligheder og skabelse af job i overensstemmelse med Lissabon-agendaen;

| 3. | understreger desuden, at vedvarende energi kombineret med energibevaringsforanstaltninger begrænser Europas afhængighed af energiimport og dermed mindsker de politiske og økonomiske risici, der følger af denne import; |
| --- | --- |

3.

understreger desuden, at vedvarende energi kombineret med energibevaringsforanstaltninger begrænser Europas afhængighed af energiimport og dermed mindsker de politiske og økonomiske risici, der følger af denne import;

| 4. | anmoder Kommissionen om at opstille ambitiøse, men realistiske mål med henblik på, at 60 % af EU's energiefterspørgsel i 2020 skal dækkes af energiteknologier med ultralav eller ingen CO2-emission samt CO2-neutrale teknologier til støtte for Europas klima- og energiforsyningsmålsætninger; |
| --- | --- |

4.

anmoder Kommissionen om at opstille ambitiøse, men realistiske mål med henblik på, at 60 % af EU's energiefterspørgsel i 2020 skal dækkes af energiteknologier med ultralav eller ingen CO2-emission samt CO2-neutrale teknologier til støtte for Europas klima- og energiforsyningsmålsætninger;

| 5. | konstaterer, at de vedvarende energiformer ikke kun omfatter vindkraft, og at store vandkraftanlæg, solartermiske kraftværker, geotermiske anlæg og biomasse ligeledes har en gunstig virkning på netstabiliteten; |
| --- | --- |

5.

konstaterer, at de vedvarende energiformer ikke kun omfatter vindkraft, og at store vandkraftanlæg, solartermiske kraftværker, geotermiske anlæg og biomasse ligeledes har en gunstig virkning på netstabiliteten;

21 former for vedvarende energi til det 21. århundrede

| 6. | anerkender det potentiale, der ligger i det brede udvalg af mere end 21 forskellige former for vedvarende energi, som i princippet ikke kun repræsenterer alle geografiske områder, men også alle relevante energianvendelser; |
| --- | --- |

6.

anerkender det potentiale, der ligger i det brede udvalg af mere end 21 forskellige former for vedvarende energi, som i princippet ikke kun repræsenterer alle geografiske områder, men også alle relevante energianvendelser;

| 7. | anerkender, at sektoren for vedvarende energi er den hurtigst voksende sektor inden for energiindustrien i Europa og endda på verdensplan med en vækstrate på mere end 20 % om året inden for vind- og solcelleenergi, og at udviklingen af vedvarende energiteknologier har skabt mere end 300 000 arbejdspladser; |
| --- | --- |

7.

anerkender, at sektoren for vedvarende energi er den hurtigst voksende sektor inden for energiindustrien i Europa og endda på verdensplan med en vækstrate på mere end 20 % om året inden for vind- og solcelleenergi, og at udviklingen af vedvarende energiteknologier har skabt mere end 300 000 arbejdspladser;

| 8. | anerkender, at der er opnået imponerende omkostningsreduktioner inden for de forskellige vedvarende energiteknologier, i nogle tilfælde på op til 50 % på 15 år, men bemærker, at der skal opnås yderligere omkostningsreduktioner, hvilket vil kræve, at der tilvejebringes stærke incitamenter; |
| --- | --- |

8.

anerkender, at der er opnået imponerende omkostningsreduktioner inden for de forskellige vedvarende energiteknologier, i nogle tilfælde på op til 50 % på 15 år, men bemærker, at der skal opnås yderligere omkostningsreduktioner, hvilket vil kræve, at der tilvejebringes stærke incitamenter;

| 9. | afventer vedtagelsen af den annoncerede biomasse-handlingsplan, den øgede støtte til solartermiske kraftværker i den sydlige del af EU og et koordineret stort projekt for Nordsø-vindenergi, der skal kunne fremme en hurtig udbygning af disse vedvarende energiformer; |
| --- | --- |

9.

afventer vedtagelsen af den annoncerede biomasse-handlingsplan, den øgede støtte til solartermiske kraftværker i den sydlige del af EU og et koordineret stort projekt for Nordsø-vindenergi, der skal kunne fremme en hurtig udbygning af disse vedvarende energiformer;

| 10. | glæder sig over, at EU er blandt verdens førende inden for de fleste vedvarende energiteknologier som følge af indsatsen i nogle medlemsstater, og opfordrer til nye initiativer og direktiver, der omfatter hele EU; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over, at EU er blandt verdens førende inden for de fleste vedvarende energiteknologier som følge af indsatsen i nogle medlemsstater, og opfordrer til nye initiativer og direktiver, der omfatter hele EU;

| 11. | henviser til det potentiale, der ligger i biomasse, som bør udnyttes gennem en systematisk model for anvendelse og integreret bevarelse af området; |
| --- | --- |

11.

henviser til det potentiale, der ligger i biomasse, som bør udnyttes gennem en systematisk model for anvendelse og integreret bevarelse af området;

| 12. | understreger desuden den geotermiske energis potentiale med henblik på såvel varme- som elektricitetsproduktion og anmoder om, at der fra politisk side tages større hensyn til den geotermiske energis potentiale; |
| --- | --- |

12.

understreger desuden den geotermiske energis potentiale med henblik på såvel varme- som elektricitetsproduktion og anmoder om, at der fra politisk side tages større hensyn til den geotermiske energis potentiale;

| 13. | bifalder bestræbelserne for at fremme brintteknologien og en brintbaseret økonomi og understreger, at brint er en energibærer, hvis fordele kommer tydeligst til udtryk, når den produceres ud fra vedvarende energikilder, hvorved den effektivt bidrager til at beskytte miljøet, fremme bæredygtig udvikling og bekæmpe drivhuseffekten; |
| --- | --- |

13.

bifalder bestræbelserne for at fremme brintteknologien og en brintbaseret økonomi og understreger, at brint er en energibærer, hvis fordele kommer tydeligst til udtryk, når den produceres ud fra vedvarende energikilder, hvorved den effektivt bidrager til at beskytte miljøet, fremme bæredygtig udvikling og bekæmpe drivhuseffekten;

Forberedelse af vejen for EU som verdens førende på markedet for vedvarende energi

| 14. | understreger vigtigheden af at opstille bindende mål for 2020 med henblik på at sende et klart signal til markedsaktører, f.eks. de store energiselskaber og den finansielle sektor, og til de nationale politikere om, at vedvarende energi er fremtidens energi for EU og en del af EU's miljø- og industristrategi; |
| --- | --- |

14.

understreger vigtigheden af at opstille bindende mål for 2020 med henblik på at sende et klart signal til markedsaktører, f.eks. de store energiselskaber og den finansielle sektor, og til de nationale politikere om, at vedvarende energi er fremtidens energi for EU og en del af EU's miljø- og industristrategi;

| 15. | opfordrer Kommissionen til fortsat omhyggeligt at kontrollere, at medlemsstaterne overholder de vejledende nationale mål, og til at forsøge at udarbejde en strategi på mellemlang sigt for EU for vedvarende energikilder for perioden efter 2010; mener desuden, at der skal foretages en detaljeret vurdering af følgende områder: fremskridtene i gennemførelsen af målene for 2010, forholdet mellem omkostninger og udbytte for slutforbrugeren (under hensyntagen til de eksterne omkostninger) samt fremskridtene med hensyn til energieffektivitet; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til fortsat omhyggeligt at kontrollere, at medlemsstaterne overholder de vejledende nationale mål, og til at forsøge at udarbejde en strategi på mellemlang sigt for EU for vedvarende energikilder for perioden efter 2010; mener desuden, at der skal foretages en detaljeret vurdering af følgende områder: fremskridtene i gennemførelsen af målene for 2010, forholdet mellem omkostninger og udbytte for slutforbrugeren (under hensyntagen til de eksterne omkostninger) samt fremskridtene med hensyn til energieffektivitet;

| 16. | erindrer om sin ovennævnte beslutning af 1. april 2004, hvor et overvældende flertal i Parlamentet opfordrede til, at der opstilles et mål om, at vedvarende energi skal udgøre 20 % af det samlede energiforbrug i EU i 2020; |
| --- | --- |

16.

erindrer om sin ovennævnte beslutning af 1. april 2004, hvor et overvældende flertal i Parlamentet opfordrede til, at der opstilles et mål om, at vedvarende energi skal udgøre 20 % af det samlede energiforbrug i EU i 2020;

| 17. | påpeger, at nye undersøgelser, navnlig de, der inddrager scenarier for energieffektivitet for alle sektorer, viser, at med bedre betingelser for vedvarende energi og energieffektivitet er en mere ambitiøs målsætning realistisk; |
| --- | --- |

17.

påpeger, at nye undersøgelser, navnlig de, der inddrager scenarier for energieffektivitet for alle sektorer, viser, at med bedre betingelser for vedvarende energi og energieffektivitet er en mere ambitiøs målsætning realistisk;

| 18. | anmoder derfor Kommissionen om at udvikle scenarier for efterspørgselseffektivitet, som kan gøre det muligt at nå den overordnede klimamålsætning om begrænsning af den globale temperaturstigning til 2 °C over det førindustrielle niveau og tilvejebringe et bedre grundlag for fastsættelse af langtidsmålsætninger for vedvarende energi; |
| --- | --- |

18.

anmoder derfor Kommissionen om at udvikle scenarier for efterspørgselseffektivitet, som kan gøre det muligt at nå den overordnede klimamålsætning om begrænsning af den globale temperaturstigning til 2 °C over det førindustrielle niveau og tilvejebringe et bedre grundlag for fastsættelse af langtidsmålsætninger for vedvarende energi;

| 19. | bemærker, at en mere systematisk tilgang til energipolitik, som bl.a. ved hjælp af kraftigere incitamenter integrerer og fremskynder de betydelige muligheder for energibesparelse, energieffektivitet og anvendelse af vedvarende energi, vil kunne sikre, at vedvarende energi kan dække op til 25 % af det samlede energiforbrug i EU i 2020; finder, at en yderligere reduktion af de relative omkostninger ved vedvarende teknologier vil kunne bidrage væsentligt til opnåelse af en sådan andel, navnlig ved at stimulere efterspørgslen samt F&U; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at en mere systematisk tilgang til energipolitik, som bl.a. ved hjælp af kraftigere incitamenter integrerer og fremskynder de betydelige muligheder for energibesparelse, energieffektivitet og anvendelse af vedvarende energi, vil kunne sikre, at vedvarende energi kan dække op til 25 % af det samlede energiforbrug i EU i 2020; finder, at en yderligere reduktion af de relative omkostninger ved vedvarende teknologier vil kunne bidrage væsentligt til opnåelse af en sådan andel, navnlig ved at stimulere efterspørgslen samt F&U;

| 20. | bemærker, at EU-målet skal opdeles i både sektorbestemte og nationale mål med henblik på at sende de nødvendige signaler til så forskellige energimarkeder som markederne for elektricitet, transportbrændstof samt opvarmnings- og afkølingssektoren, således at der skabes enklere og mere attraktive økonomiske vilkår for investeringer i forskning i og anvendelse af vedvarende energi; opfordrer derfor Kommissionen til at opstille bindende mål for hver af disse tre sektorer; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at EU-målet skal opdeles i både sektorbestemte og nationale mål med henblik på at sende de nødvendige signaler til så forskellige energimarkeder som markederne for elektricitet, transportbrændstof samt opvarmnings- og afkølingssektoren, således at der skabes enklere og mere attraktive økonomiske vilkår for investeringer i forskning i og anvendelse af vedvarende energi; opfordrer derfor Kommissionen til at opstille bindende mål for hver af disse tre sektorer;

| 21. | mener, at incitamenter i form af skattelettelser generelt er et effektivt middel til fremme af vedvarende energiformer; opfordrer medlemsstaterne til at benytte instrumenter af denne art; opfordrer Kommissionen til at fjerne alle hindringer for, at medlemsstaterne kan træffe denne type foranstaltninger; |
| --- | --- |

21.

mener, at incitamenter i form af skattelettelser generelt er et effektivt middel til fremme af vedvarende energiformer; opfordrer medlemsstaterne til at benytte instrumenter af denne art; opfordrer Kommissionen til at fjerne alle hindringer for, at medlemsstaterne kan træffe denne type foranstaltninger;

Opvarmning og afkøling: et vigtigt marked for vedvarende lavtemperaturenergi

| 22. | henviser til, at opvarmning og afkøling af europæiske bygninger udgør godt 40 % af det samlede energiforbrug i EU, og efterlyser en systematisk strategi, der integrerer de bedst tilgængelige teknologier til nedbringelse af opvarmnings- og afkølingsbehovet med energi med lav densitet fra vedvarende energiformer på lavtemperaturområdet eller fra kraftvarmeanlæg eller kraftvarmekuldeanlæg; |
| --- | --- |

22.

henviser til, at opvarmning og afkøling af europæiske bygninger udgør godt 40 % af det samlede energiforbrug i EU, og efterlyser en systematisk strategi, der integrerer de bedst tilgængelige teknologier til nedbringelse af opvarmnings- og afkølingsbehovet med energi med lav densitet fra vedvarende energiformer på lavtemperaturområdet eller fra kraftvarmeanlæg eller kraftvarmekuldeanlæg;

| 23. | bifalder de fremskridt, der er gjort med hensyn til energimæssigt design af nye bygninger, hvor anvendelsen af solararkitektur, isolering og vedvarende energi resulterer i lavenergihuse, passivenergihuse og plusenergihuse, dvs. huse, som producerer mere energi i løbet af et år, end de forbruger; |
| --- | --- |

23.

bifalder de fremskridt, der er gjort med hensyn til energimæssigt design af nye bygninger, hvor anvendelsen af solararkitektur, isolering og vedvarende energi resulterer i lavenergihuse, passivenergihuse og plusenergihuse, dvs. huse, som producerer mere energi i løbet af et år, end de forbruger;

| 24. | fremhæver de enorme produktivitetsforbedringer, der kan opnås, hvis integrationen af energibesparelse og vedvarende energi i præfabrikerede bygningsmaterialer, f.eks. tage og facader, forbedres; |
| --- | --- |

24.

fremhæver de enorme produktivitetsforbedringer, der kan opnås, hvis integrationen af energibesparelse og vedvarende energi i præfabrikerede bygningsmaterialer, f.eks. tage og facader, forbedres;

| 25. | fremhæver de fremskridt, der er gjort med solenergi til opvarmning, men beklager den enorme forskel i kapacitet pr. indbygger, der findes mellem nogle få førende medlemsstater (Cypern, Østrig, Grækenland og Tyskland) og de fleste andre medlemsstater, og understreger, at der er et stort potentiale for solvarmeenergi i EU; |
| --- | --- |

25.

fremhæver de fremskridt, der er gjort med solenergi til opvarmning, men beklager den enorme forskel i kapacitet pr. indbygger, der findes mellem nogle få førende medlemsstater (Cypern, Østrig, Grækenland og Tyskland) og de fleste andre medlemsstater, og understreger, at der er et stort potentiale for solvarmeenergi i EU;

| 26. | fremhæver betydningen af markedspenetrationen for køling, dvs. køling baseret på solvarmeenergi, biomasse eller geotermisk energiinput, og bemærker, at øget anvendelse af køling på basis af vedvarende energi er et nødvendigt svar på den overbelastning, der skyldes den voksende efterspørgsel efter køling; |
| --- | --- |

26.

fremhæver betydningen af markedspenetrationen for køling, dvs. køling baseret på solvarmeenergi, biomasse eller geotermisk energiinput, og bemærker, at øget anvendelse af køling på basis af vedvarende energi er et nødvendigt svar på den overbelastning, der skyldes den voksende efterspørgsel efter køling;

| 27. | fremhæver markedspotentialet for vedvarende energi, f.eks. biobaseret og geotermisk energi, inden for den voksende fjernvarme- og fjernkølingssektor gennem produktion af grøn elektricitet og anvendelse af overskudsenergi med lave temperaturer til opvarmning eller afkøling af bygninger; |
| --- | --- |

27.

fremhæver markedspotentialet for vedvarende energi, f.eks. biobaseret og geotermisk energi, inden for den voksende fjernvarme- og fjernkølingssektor gennem produktion af grøn elektricitet og anvendelse af overskudsenergi med lave temperaturer til opvarmning eller afkøling af bygninger;

| 28. | henviser til det potentiale, der ligger i fjernvarme- og fjernkølingsnet, der som infrastrukturer giver mulighed for en optimal udnyttelse og kombination af en bred vifte af energiinput uden fossile brændstoffer: overskudsvarme fra elektricitetsproduktionen, forskellige former for varme fra vedvarende energikilder (f.eks. geotermisk energi, varme respektive kulde fra dybhavet, indsøer eller biomasse), varmepumper samt varme fra forbrænding af bionedbrydeligt affald og/eller industrielle processer; |
| --- | --- |

28.

henviser til det potentiale, der ligger i fjernvarme- og fjernkølingsnet, der som infrastrukturer giver mulighed for en optimal udnyttelse og kombination af en bred vifte af energiinput uden fossile brændstoffer: overskudsvarme fra elektricitetsproduktionen, forskellige former for varme fra vedvarende energikilder (f.eks. geotermisk energi, varme respektive kulde fra dybhavet, indsøer eller biomasse), varmepumper samt varme fra forbrænding af bionedbrydeligt affald og/eller industrielle processer;

| 29. | konstaterer, at investeringer i bæredygtigt boligbyggeri kræver øgede investeringer i begyndelsen, men sænker bygningernes driftsomkostninger; understreger nødvendigheden af, at ydere af energieffektivitetstjenester lukker hullet mellem investorer og brugere, og opfordrer EU's institutioner til at bruge det foreslåede direktiv om energieffektivitet i slutanvendelserne og energitjenester til at skabe et stabilt marked for sådanne investeringer; |
| --- | --- |

29.

konstaterer, at investeringer i bæredygtigt boligbyggeri kræver øgede investeringer i begyndelsen, men sænker bygningernes driftsomkostninger; understreger nødvendigheden af, at ydere af energieffektivitetstjenester lukker hullet mellem investorer og brugere, og opfordrer EU's institutioner til at bruge det foreslåede direktiv om energieffektivitet i slutanvendelserne og energitjenester til at skabe et stabilt marked for sådanne investeringer;

| 30. | anmoder Kommissionen om at udvide anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne (byggedirektivet) (4) med hensyn til den samlede energieffektivitet og anvendelse af vedvarende energiformer til alle erhvervsbygninger på mere end 250 m og om at forelægge et direktiv om vedvarende energi til opvarmning og afkøling; |
| --- | --- |

30.

anmoder Kommissionen om at udvide anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne (byggedirektivet) (4) med hensyn til den samlede energieffektivitet og anvendelse af vedvarende energiformer til alle erhvervsbygninger på mere end 250 m og om at forelægge et direktiv om vedvarende energi til opvarmning og afkøling;

| 31. | understreger, at EU i modsætning til, hvad der gør sig gældende i elektricitets- og brændstofsektoren, ikke har nogen systematisk tilgang til spørgsmålet om støtte til vedvarende energi inden for opvarmning og køling, selv om afhængigheden af gas- og olieimporten er særligt stor i denne sektor og omkostningerne ved at forøge den vedvarende energis andel relativt lave; anmoder derfor om en EU-dækkende strategi med sigte på at gøre opvarmnings- og køleenheder baseret på vedvarende energi konkurrencedygtige gennem en forøgelse af produktionen; bemærker i den henseende, at den bedste måde at opnå dette på ikke består i at pålægge husejere og byggefirmaer bureaukratiske regler på EU-plan, men snarere i at vedtage et direktiv, der fastlægger ambitiøse, men realistiske mål og koordinerer medlemsstaternes indsats på grundlag af midlertidige, begrænsede incitamenter for markedsadgang; |
| --- | --- |

31.

understreger, at EU i modsætning til, hvad der gør sig gældende i elektricitets- og brændstofsektoren, ikke har nogen systematisk tilgang til spørgsmålet om støtte til vedvarende energi inden for opvarmning og køling, selv om afhængigheden af gas- og olieimporten er særligt stor i denne sektor og omkostningerne ved at forøge den vedvarende energis andel relativt lave; anmoder derfor om en EU-dækkende strategi med sigte på at gøre opvarmnings- og køleenheder baseret på vedvarende energi konkurrencedygtige gennem en forøgelse af produktionen; bemærker i den henseende, at den bedste måde at opnå dette på ikke består i at pålægge husejere og byggefirmaer bureaukratiske regler på EU-plan, men snarere i at vedtage et direktiv, der fastlægger ambitiøse, men realistiske mål og koordinerer medlemsstaternes indsats på grundlag af midlertidige, begrænsede incitamenter for markedsadgang;

| 32. | finder i samme forbindelse, at Kommissionen bør fremlægge et forslag til direktiv om opvarmning og køling i et format svarende til forslaget om biobrændstoffer (KOM(2001)0547); |
| --- | --- |

32.

finder i samme forbindelse, at Kommissionen bør fremlægge et forslag til direktiv om opvarmning og køling i et format svarende til forslaget om biobrændstoffer (KOM(2001)0547);

| 33. | anmoder Kommissionens om at samarbejde med medlemsstaterne om senest i 2012 at indføre minimumsbyggestandarder for alle private boliger baseret på standarder for passiv energi (under 10 kW/m); |
| --- | --- |

33.

anmoder Kommissionens om at samarbejde med medlemsstaterne om senest i 2012 at indføre minimumsbyggestandarder for alle private boliger baseret på standarder for passiv energi (under 10 kW/m);

| 34. | anmoder Kommissionen og Rådet (Økofin) om at iværksætte hurtige og effektive foranstaltninger med henblik på at fjerne miljøskadelige tilskud på området for opvarmning og afkøling; opfordrer medlemsstaterne til at anvende effektive incitamenter i form af skattelettelser for at fremme anvendelsen af vedvarende energiformer inden for opvarmning og afkøling og anmoder Kommissionen om at fjerne alle hindringer for anvendelsen af disse energiformer; |
| --- | --- |

34.

anmoder Kommissionen og Rådet (Økofin) om at iværksætte hurtige og effektive foranstaltninger med henblik på at fjerne miljøskadelige tilskud på området for opvarmning og afkøling; opfordrer medlemsstaterne til at anvende effektive incitamenter i form af skattelettelser for at fremme anvendelsen af vedvarende energiformer inden for opvarmning og afkøling og anmoder Kommissionen om at fjerne alle hindringer for anvendelsen af disse energiformer;

Elektricitet: etablering af rimelige markedsbetingelser for vedvarende elproduktion

| 35. | gentager målet om, at vedvarende energi skal udgøre 21 % af det samlede elektricitetsforbrug i EU, der er opstillet i direktiv 2001/77/EF; |
| --- | --- |

35.

gentager målet om, at vedvarende energi skal udgøre 21 % af det samlede elektricitetsforbrug i EU, der er opstillet i direktiv 2001/77/EF;

| 36. | erindrer om, at dette mål er en procentdel af det samlede elektricitetsforbrug, og opfordrer alle EU-institutioner til ikke at glemme de enorme muligheder for at reducere elforbruget gennem aktive politikker rettet mod elektricitetsforbrugerne som helhed; |
| --- | --- |

36.

erindrer om, at dette mål er en procentdel af det samlede elektricitetsforbrug, og opfordrer alle EU-institutioner til ikke at glemme de enorme muligheder for at reducere elforbruget gennem aktive politikker rettet mod elektricitetsforbrugerne som helhed;

| 37. | bemærker, at Kommissionen glæder sig over, at nogle medlemsstater, navnlig Tyskland og Spanien, har indført passende politiske rammer med henblik på at opfylde deres nationale mål, og at andre regeringer ikke forventes at kunne opfylde de nationale mål, de har forpligtet sig til at opfylde, og opfordrer Kommissionen til at udnytte mulighederne i direktiv 2001/77/EF til at indføre bindende nationale mål; |
| --- | --- |

37.

bemærker, at Kommissionen glæder sig over, at nogle medlemsstater, navnlig Tyskland og Spanien, har indført passende politiske rammer med henblik på at opfylde deres nationale mål, og at andre regeringer ikke forventes at kunne opfylde de nationale mål, de har forpligtet sig til at opfylde, og opfordrer Kommissionen til at udnytte mulighederne i direktiv 2001/77/EF til at indføre bindende nationale mål;

| 38. | opfordrer Kommissionen til i sin rapport for 2005 om direktiv 2001/77/EF at optage yderligere bestemmelser om fjernelse af alle hindringer (f.eks. administrative og politiske hindringer) samt om retfærdig og fri adgang til nettet og ikke-diskriminerende tariffer, som i dag forhindrer udbygningen af elektricitetsproduktionen på grundlag af vedvarende energikilder i flere medlemsstater; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til i sin rapport for 2005 om direktiv 2001/77/EF at optage yderligere bestemmelser om fjernelse af alle hindringer (f.eks. administrative og politiske hindringer) samt om retfærdig og fri adgang til nettet og ikke-diskriminerende tariffer, som i dag forhindrer udbygningen af elektricitetsproduktionen på grundlag af vedvarende energikilder i flere medlemsstater;

| 39. | bemærker, at Kommissionen har betegnet de administrative hindringer, jf. artikel 6, stk. 1, i direktiv 2001/77/EF, i flere medlemsstater som væsentlige, og opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger over for disse medlemsstater; |
| --- | --- |

39.

bemærker, at Kommissionen har betegnet de administrative hindringer, jf. artikel 6, stk. 1, i direktiv 2001/77/EF, i flere medlemsstater som væsentlige, og opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger over for disse medlemsstater;

| 40. | henviser til, at Kommissionen desuden har konstateret, at den ulige adgang til nettet i flere medlemsstater gør det umuligt at videreudvikle projekter for elektricitet fra vedvarende kilder; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge overholdelsen af artikel 7 i direktiv 2001/77/EF og til at træffe foranstaltninger mod disse medlemsstater; |
| --- | --- |

40.

henviser til, at Kommissionen desuden har konstateret, at den ulige adgang til nettet i flere medlemsstater gør det umuligt at videreudvikle projekter for elektricitet fra vedvarende kilder; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge overholdelsen af artikel 7 i direktiv 2001/77/EF og til at træffe foranstaltninger mod disse medlemsstater;

| 41. | konstaterer, at der på elektricitetsmarkedet fortsat ikke er lige konkurrencebetingelser mellem tidligere monopolistisk strukturerede energiforsynere og distributører og små og mellemstore udbydere af vedvarende energi, og opfordrer Kommissionen til at medtage dette aspekt ved evalueringen af direktiv 2001/77/EF; |
| --- | --- |

41.

konstaterer, at der på elektricitetsmarkedet fortsat ikke er lige konkurrencebetingelser mellem tidligere monopolistisk strukturerede energiforsynere og distributører og små og mellemstore udbydere af vedvarende energi, og opfordrer Kommissionen til at medtage dette aspekt ved evalueringen af direktiv 2001/77/EF;

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte med at udvikle nationale strategier og strukturer for fremme af vedvarende energi og til at begrænse planlægning af og tilladelser til administrative hindringer, lette adgangen til netværk og sikre garantier for oprindelse, bevare netværksstabilitet og tage miljøskadelige støtteordninger op til overvejelse; |
| --- | --- |

42.

opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte med at udvikle nationale strategier og strukturer for fremme af vedvarende energi og til at begrænse planlægning af og tilladelser til administrative hindringer, lette adgangen til netværk og sikre garantier for oprindelse, bevare netværksstabilitet og tage miljøskadelige støtteordninger op til overvejelse;

| 43. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at tage højde for forureneren betaler-princippet og internalisering af eksterne omkostninger i forbindelse med alle energiressourcer; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at tage højde for forureneren betaler-princippet og internalisering af eksterne omkostninger i forbindelse med alle energiressourcer;

| 44. | konstaterer, at udviklingen på vindenergiområdet i enkelte europæiske lande har været imponerende med mere end 34 600 MW installeret ved udgangen 2004, hvilket oversteg alle forventninger, og kræver yderligere forskning for at løse problematikken med reguleringen af energi- og netstabilitet; bemærker, at opførelsen af vindkraftanlæg skal udføres med omtanke med henblik at begrænse de gener, som mærkes af befolkningen i de pågældende områder; beklager, at udviklingen inden for biomassebaseret elproduktion ikke har levet op til forventningerne; og glæder sig i den henseende over Kommissionens erklæring om en handlingsplan om biomasse; |
| --- | --- |

44.

konstaterer, at udviklingen på vindenergiområdet i enkelte europæiske lande har været imponerende med mere end 34 600 MW installeret ved udgangen 2004, hvilket oversteg alle forventninger, og kræver yderligere forskning for at løse problematikken med reguleringen af energi- og netstabilitet; bemærker, at opførelsen af vindkraftanlæg skal udføres med omtanke med henblik at begrænse de gener, som mærkes af befolkningen i de pågældende områder; beklager, at udviklingen inden for biomassebaseret elproduktion ikke har levet op til forventningerne; og glæder sig i den henseende over Kommissionens erklæring om en handlingsplan om biomasse;

| 45. | henviser til, at EU's elektricitetsmarked stadig lider under en række betænkelige forvridninger såsom utilstrækkelige bestemmelser om udredning af ejendomsforholdene, ikke-fungerende markeder for storkunder, tiltagende markedskoncentration, store direkte og indirekte subsidier, ingen ikke-diskriminerende adgang til afbalancerende faciliteter såsom de store kraftværker med hydrostatisk energilagring, ikke-adskilte fonde for dekommissionering og manglende internalisering af eksterne omkostninger og kræver, at Kommissionen behandler disse problemer i de rapporter om det indre marked for elektricitet og naturgas, som den skal fremlægge ved årets udgang, og tager nye lovgivningsinitiativer for at fjerne disse enorme forvridninger af markedet, som skader energiproduktionen fra vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

45.

henviser til, at EU's elektricitetsmarked stadig lider under en række betænkelige forvridninger såsom utilstrækkelige bestemmelser om udredning af ejendomsforholdene, ikke-fungerende markeder for storkunder, tiltagende markedskoncentration, store direkte og indirekte subsidier, ingen ikke-diskriminerende adgang til afbalancerende faciliteter såsom de store kraftværker med hydrostatisk energilagring, ikke-adskilte fonde for dekommissionering og manglende internalisering af eksterne omkostninger og kræver, at Kommissionen behandler disse problemer i de rapporter om det indre marked for elektricitet og naturgas, som den skal fremlægge ved årets udgang, og tager nye lovgivningsinitiativer for at fjerne disse enorme forvridninger af markedet, som skader energiproduktionen fra vedvarende energikilder;

| 46. | beklager, at EU hidtil ikke i tilstrækkeligt omfang har støttet markedsføringen af solartermisk kraftværksteknologi; opfordrer Kommissionen til at bidrage til, at denne tekniks store potentiale udnyttes i større omfang; |
| --- | --- |

46.

beklager, at EU hidtil ikke i tilstrækkeligt omfang har støttet markedsføringen af solartermisk kraftværksteknologi; opfordrer Kommissionen til at bidrage til, at denne tekniks store potentiale udnyttes i større omfang;

| 47. | mener, at højspændingstransmissionslinjer med jævnstrøm kan sætte væsentlig skub i anvendelsen af vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

47.

mener, at højspændingstransmissionslinjer med jævnstrøm kan sætte væsentlig skub i anvendelsen af vedvarende energikilder;

| 48. | henviser til det enorme potentiale for offshore-vindenergi ved Nordsøen og kræver, at EU's institutioner via TEN-E-fondene bidrager til en effektiv koordinering mellem staterne ved Nordsøen, Østersøen og Det Irske Hav for så omkostningseffektivt som muligt at integrere dette potentiale i det europæiske kombinerede system; henviser til, at der i det sydlige Marokko findes et lige så stort vindkraftpotentiale, og opfordrer Kommissionen til at overveje et strategisk partnerskab med Maghreb-landene inden for vedvarende energiformer; |
| --- | --- |

48.

henviser til det enorme potentiale for offshore-vindenergi ved Nordsøen og kræver, at EU's institutioner via TEN-E-fondene bidrager til en effektiv koordinering mellem staterne ved Nordsøen, Østersøen og Det Irske Hav for så omkostningseffektivt som muligt at integrere dette potentiale i det europæiske kombinerede system; henviser til, at der i det sydlige Marokko findes et lige så stort vindkraftpotentiale, og opfordrer Kommissionen til at overveje et strategisk partnerskab med Maghreb-landene inden for vedvarende energiformer;

| 49. | kræver, at der på længere sigt skabes en harmoniseret europæisk incitamentsordning, som skal:






  a) | bidrage til opnåelsen af både de nuværende målsætninger og fremtidige mere ambitiøse målsætninger, |
| --- | --- | --- |

49.

kræver, at der på længere sigt skabes en harmoniseret europæisk incitamentsordning, som skal:

a)

bidrage til opnåelsen af både de nuværende målsætninger og fremtidige mere ambitiøse målsætninger,

| b) | være foreneligt med principperne for det indre elektricitetsmarked, |
| --- | --- |

b)

være foreneligt med principperne for det indre elektricitetsmarked,

| c) | indgå i en systematisk strategi for udviklingen af vedvarende energi, som tager højde for forskellige vedvarende energikilders karakteristika, forskellige teknologier og geografiske forskelle, |
| --- | --- |

c)

indgå i en systematisk strategi for udviklingen af vedvarende energi, som tager højde for forskellige vedvarende energikilders karakteristika, forskellige teknologier og geografiske forskelle,

| d) | fremme anvendelsen af vedvarende energikilder på en effektiv måde, være enkel og samtidig så effektiv som muligt navnlig i henseende til omkostninger, |
| --- | --- |

d)

fremme anvendelsen af vedvarende energikilder på en effektiv måde, være enkel og samtidig så effektiv som muligt navnlig i henseende til omkostninger,

| e) | internalisere de eksterne omkostninger ved alle energikilder, |
| --- | --- |

e)

internalisere de eksterne omkostninger ved alle energikilder,

| f) | indeholde tilstrækkelige overgangsperioder for nationale støtteordninger for at fastholde investorernes tillid, |
| --- | --- |

f)

indeholde tilstrækkelige overgangsperioder for nationale støtteordninger for at fastholde investorernes tillid,

og mener, at en ensartet fællesskabslovgivning om en europæisk støtteordning, der bygger på disse kriterier, kan være fornuftig på lang sigt, men at en kvote- eller udbudsmodel også bør tages i betragtning, eftersom de nuværende svagheder ved disse modeller, der har vist sig i nogle få medlemsstater, kan fjernes;

| 50. | konstaterer, at der i EU findes øer med f.eks. autonome elektricitetsproduktionssystemer, hvor der primært bør anvendes moderne teknologier til hybride former for elektricitetsproduktion, som kombinerer vedvarende energiformer og akkumulatorteknologier, så deres effektivitet øges; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage yderligere initiativer i den retning; opfordrer Kommissionen til at undersøge bedste praksis inden for netstyring, så problemerne med opkobling til vedvarende energinetværk, særligt vind- og solenerginetværk, løses; |
| --- | --- |

50.

konstaterer, at der i EU findes øer med f.eks. autonome elektricitetsproduktionssystemer, hvor der primært bør anvendes moderne teknologier til hybride former for elektricitetsproduktion, som kombinerer vedvarende energiformer og akkumulatorteknologier, så deres effektivitet øges; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage yderligere initiativer i den retning; opfordrer Kommissionen til at undersøge bedste praksis inden for netstyring, så problemerne med opkobling til vedvarende energinetværk, særligt vind- og solenerginetværk, løses;

| 51. | beklager, at EU hidtil ikke i tilstrækkeligt omfang har støttet markedsføringen af solartermisk kraftværksteknologi; opfordrer Kommissionen til at bidrage til, at denne tekniks store potentiale udnyttes i større omfang; |
| --- | --- |

51.

beklager, at EU hidtil ikke i tilstrækkeligt omfang har støttet markedsføringen af solartermisk kraftværksteknologi; opfordrer Kommissionen til at bidrage til, at denne tekniks store potentiale udnyttes i større omfang;

Transport: effektivitet først, derefter vedvarende brændstoffer

| 52. | pointerer, at transportsektoren skaber stor afhængighed af importeret olie til voldsomt svingende priser, forårsager betydelige sundhedsproblemer som følge af luftforurening og er ansvarlig for de CO2-emissioner, der stiger mest; |
| --- | --- |

52.

pointerer, at transportsektoren skaber stor afhængighed af importeret olie til voldsomt svingende priser, forårsager betydelige sundhedsproblemer som følge af luftforurening og er ansvarlig for de CO2-emissioner, der stiger mest;

| 53. | konstaterer, at effektivitetsforbedringer gennem strukturelle foranstaltninger, f.eks. bedre byplanlægning og regional planlægning, skift af transportmåde i forbindelse med fragt og persontransport og gradvist øgede ydeevnestandarder for køretøjer og fly, er afgørende og supplerer strategierne for vedvarende brændstoffer; |
| --- | --- |

53.

konstaterer, at effektivitetsforbedringer gennem strukturelle foranstaltninger, f.eks. bedre byplanlægning og regional planlægning, skift af transportmåde i forbindelse med fragt og persontransport og gradvist øgede ydeevnestandarder for køretøjer og fly, er afgørende og supplerer strategierne for vedvarende brændstoffer;

| 54. | opfordrer Kommissionen til at gøre brug af analyserne af de samlede miljøpåvirkninger fra brændstoffer, de såkaldte well-to-wheel-energikæder, som er udviklet af Kommissionens Fælles Forskningscenter i forbindelse med CONCAWE-undersøgelsen, inden der træffes større politiske EU-foranstaltninger på dette område; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Kommissionen til at gøre brug af analyserne af de samlede miljøpåvirkninger fra brændstoffer, de såkaldte well-to-wheel-energikæder, som er udviklet af Kommissionens Fælles Forskningscenter i forbindelse med CONCAWE-undersøgelsen, inden der træffes større politiske EU-foranstaltninger på dette område;

| 55. | anmoder medlemsstaterne om at opfylde målene i biobrændstofdirektivet og anvende de skatteincitamenter, der åbnes mulighed for i Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (5); finder, at man ved at fremme anvendelsen af biobrændstoffer vil skabe nye muligheder for bæredygtig landdistriktsudvikling og åbne nye perspektiver for nyskabende landbrugsprodukter; håber, at resultaterne af vurderingen af de tekniske specifikationer for blanding af ethanol med konventionelle brændstoffer er tilfredsstillende, og at det vil være muligt snarest at ændre bilagene til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF (6); |
| --- | --- |

55.

anmoder medlemsstaterne om at opfylde målene i biobrændstofdirektivet og anvende de skatteincitamenter, der åbnes mulighed for i Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (5); finder, at man ved at fremme anvendelsen af biobrændstoffer vil skabe nye muligheder for bæredygtig landdistriktsudvikling og åbne nye perspektiver for nyskabende landbrugsprodukter; håber, at resultaterne af vurderingen af de tekniske specifikationer for blanding af ethanol med konventionelle brændstoffer er tilfredsstillende, og at det vil være muligt snarest at ændre bilagene til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF (6);

| 56. | anmoder Kommissionen om i biomassehandlingsplanen at medtage en obligatorisk og gradvist stigende forpligtelse for brændstofselskaber til at lade biomassebaserede brændstoffer indgå i deres salg; |
| --- | --- |

56.

anmoder Kommissionen om i biomassehandlingsplanen at medtage en obligatorisk og gradvist stigende forpligtelse for brændstofselskaber til at lade biomassebaserede brændstoffer indgå i deres salg;

| 57. | understreger, at anvendelsen af ethanol som brændstof vil bidrage til at skabe et opsving i landbrugsområder i EU og gøre det muligt at udnytte råstoffer fra landbruget; mener i forbindelse med de aktuelle reformer og nedskæringer af den finansielle støtte (den fælles landbrugspolitik, sukker), at fremme af anvendelse af ethanol som brændstof vil kunne skabe nye afsætningsområder for denne sektor; |
| --- | --- |

57.

understreger, at anvendelsen af ethanol som brændstof vil bidrage til at skabe et opsving i landbrugsområder i EU og gøre det muligt at udnytte råstoffer fra landbruget; mener i forbindelse med de aktuelle reformer og nedskæringer af den finansielle støtte (den fælles landbrugspolitik, sukker), at fremme af anvendelse af ethanol som brændstof vil kunne skabe nye afsætningsområder for denne sektor;

| 58. | opfordrer Kommissionen til på baggrund af de nye teknologier at udnytte potentialet i bioenergi og biobrændsel sammen med bæredygtigt landbrug og skovbrug og bæredygtig affaldshåndtering under den fælles landbrugspolitik og EU's affaldsstrategi; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Kommissionen til på baggrund af de nye teknologier at udnytte potentialet i bioenergi og biobrændsel sammen med bæredygtigt landbrug og skovbrug og bæredygtig affaldshåndtering under den fælles landbrugspolitik og EU's affaldsstrategi;

Biomasse — den sovende kæmpe blandt de vedvarende energiformer

| 59. | henviser til, at anvendelse af biomasse har mange fordele i forhold til konventionelle energikilder og visse andre vedvarende energiformer, navnlig forholdsvis lave omkostninger, mindre afhængighed af kortvarige omslag i vejret, støtte til de regionale erhvervsstrukturer og skabelse af alternative indtægtskilder for landmændene; |
| --- | --- |

59.

henviser til, at anvendelse af biomasse har mange fordele i forhold til konventionelle energikilder og visse andre vedvarende energiformer, navnlig forholdsvis lave omkostninger, mindre afhængighed af kortvarige omslag i vejret, støtte til de regionale erhvervsstrukturer og skabelse af alternative indtægtskilder for landmændene;

| 60. | beklager derfor, at biomassens enorme potentiale inden for de vedvarende energiformer ikke er blevet udnyttet i overensstemmelse med dens tekniske potentiale til acceptable omkostninger, glæder sig derfor over Kommissionens erklæring om, at den vil forelægge en handlingsplan for biomasse, og opfordrer Kommissionen til at udarbejde en ambitiøs tekst, som omfatter konkrete og retligt bindende forslag; |
| --- | --- |

60.

beklager derfor, at biomassens enorme potentiale inden for de vedvarende energiformer ikke er blevet udnyttet i overensstemmelse med dens tekniske potentiale til acceptable omkostninger, glæder sig derfor over Kommissionens erklæring om, at den vil forelægge en handlingsplan for biomasse, og opfordrer Kommissionen til at udarbejde en ambitiøs tekst, som omfatter konkrete og retligt bindende forslag;

| 61. | betoner, at fordelene ved anvendelse af biomasse på elektricitetsområder kommer stærkest til udtryk, når anlæggene er indrettet på en sådan måde, at elektricitet, varme og køling anvendes ligeligt; |
| --- | --- |

61.

betoner, at fordelene ved anvendelse af biomasse på elektricitetsområder kommer stærkest til udtryk, når anlæggene er indrettet på en sådan måde, at elektricitet, varme og køling anvendes ligeligt;

| 62. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at benytte strukturfondene og Samhørighedsfonden til at fremme anvendelsen af biomasse; |
| --- | --- |

62.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at benytte strukturfondene og Samhørighedsfonden til at fremme anvendelsen af biomasse;

| 63. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udnytte det store potentiale i anden søjle af den fælles landbrugspolitik (udvikling af landdistrikterne) til at fremme bæredygtig udnyttelse af biomasse; |
| --- | --- |

63.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udnytte det store potentiale i anden søjle af den fælles landbrugspolitik (udvikling af landdistrikterne) til at fremme bæredygtig udnyttelse af biomasse;

| 64. | opfordrer Kommissionen til at optage økologisk effektiv anvendelse af biomasse i sine prioriteter for de specifikke programmer under det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling; |
| --- | --- |

64.

opfordrer Kommissionen til at optage økologisk effektiv anvendelse af biomasse i sine prioriteter for de specifikke programmer under det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling;

| 65. | fremhæver det enorme potentiale, der ligger i samfyring af biomasse og fossile brændstoffer (f.eks. kul), hvor de vedvarende energiformers andel omkostningseffektivt kan øges på kort sigt, medens der på længere sigt skal bygges anlæg, der kun arbejder med biomasse; |
| --- | --- |

65.

fremhæver det enorme potentiale, der ligger i samfyring af biomasse og fossile brændstoffer (f.eks. kul), hvor de vedvarende energiformers andel omkostningseffektivt kan øges på kort sigt, medens der på længere sigt skal bygges anlæg, der kun arbejder med biomasse;

| 66. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at national skattepolitik ikke hindrer udvikling af biomasseproduktion; |
| --- | --- |

66.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at national skattepolitik ikke hindrer udvikling af biomasseproduktion;

| 67. | opfordrer medlemsstaterne til at undersøge deres skattesystemer, afskaffe alle unødvendige skattebelastninger for brugerne af biomasse og betragte skattelettelser som et effektivt incitament; |
| --- | --- |

67.

opfordrer medlemsstaterne til at undersøge deres skattesystemer, afskaffe alle unødvendige skattebelastninger for brugerne af biomasse og betragte skattelettelser som et effektivt incitament;

| 68. | glæder sig over Kommissionens initiativ med hensyn til udarbejdelse af en handlingsplan for biomasse; opfordrer dog Kommissionen til at gennemføre en omfattende høring af offentligheden og de berørte parter med henblik på at få udarbejdet en afbalanceret og ambitiøs arbejdsplan for fremtiden, da det er et komplekst og kontroversielt emne; |
| --- | --- |

68.

glæder sig over Kommissionens initiativ med hensyn til udarbejdelse af en handlingsplan for biomasse; opfordrer dog Kommissionen til at gennemføre en omfattende høring af offentligheden og de berørte parter med henblik på at få udarbejdet en afbalanceret og ambitiøs arbejdsplan for fremtiden, da det er et komplekst og kontroversielt emne;

| 69. | er af den opfattelse, at foranstaltninger til fremme af anvendelsen af biomasse i forbindelse med produktion af vedvarende energi ved hjælp af bæredygtige produktionsmetoder ikke betyder, at Unionen løses fra sin forpligtelse til at gennemføre forskning rettet mod at opnå større energieffektivitet (reducere energiforbruget til brændsel, opvarmning, elektricitet osv.), hvorved landbrugernes finansielle byrde kan lettes; |
| --- | --- |

69.

er af den opfattelse, at foranstaltninger til fremme af anvendelsen af biomasse i forbindelse med produktion af vedvarende energi ved hjælp af bæredygtige produktionsmetoder ikke betyder, at Unionen løses fra sin forpligtelse til at gennemføre forskning rettet mod at opnå større energieffektivitet (reducere energiforbruget til brændsel, opvarmning, elektricitet osv.), hvorved landbrugernes finansielle byrde kan lettes;

| 70. | opfordrer til, at de regler om sameksistens og mærkning, som gælder for dyrkning og brug af genmodificerede organismer i fødevareproduktion, også skal gælde inden for vedvarende energi; |
| --- | --- |

70.

opfordrer til, at de regler om sameksistens og mærkning, som gælder for dyrkning og brug af genmodificerede organismer i fødevareproduktion, også skal gælde inden for vedvarende energi;

| 71. | anerkender den fælles landbrugspolitiks bidrag til produktion af vedvarende energi via biomasse og biobrændsel og opfordrer til, at videreudviklingen og anvendelsen heraf fremmes; betragter det som nødvendigt at øge muligheden for, at Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og de øvrige strukturfonde kan medfinansiere investeringsordningerne, således at der kan sikres en afbalanceret og rationel udvikling og anvendelse af vedvarende energi, forudsat at de energi- og miljømæssige resultater af denne anvendelse viser sig at være positive og forenelige med bæredygtige produktionsmetoder; |
| --- | --- |

71.

anerkender den fælles landbrugspolitiks bidrag til produktion af vedvarende energi via biomasse og biobrændsel og opfordrer til, at videreudviklingen og anvendelsen heraf fremmes; betragter det som nødvendigt at øge muligheden for, at Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og de øvrige strukturfonde kan medfinansiere investeringsordningerne, således at der kan sikres en afbalanceret og rationel udvikling og anvendelse af vedvarende energi, forudsat at de energi- og miljømæssige resultater af denne anvendelse viser sig at være positive og forenelige med bæredygtige produktionsmetoder;

| 72. | opfordrer til, at anvendelse af biprodukter fra landbrug, f.eks. afgrøder dyrket på marginaljord, hækafklip og biprodukter fra skovbrug (træaffald) i forbindelse med energiproduktion prioriteres, så konkurrence med egentlig fødevareproduktion i realiteten udelukkes; |
| --- | --- |

72.

opfordrer til, at anvendelse af biprodukter fra landbrug, f.eks. afgrøder dyrket på marginaljord, hækafklip og biprodukter fra skovbrug (træaffald) i forbindelse med energiproduktion prioriteres, så konkurrence med egentlig fødevareproduktion i realiteten udelukkes;

| 73. | anerkender den vedvarende energiproduktions mulighed for samtidigt og effektivt at sprede og sikre landbrugsindkomster, skabe job, beskytte naturen og producere ren energi; påpeger dog, at fødevareforsyningssikkerheden fortsat skal have forrang for energiproduktion; mener derfor, at der er behov for foranstaltninger, som hindrer, at fødevareproduktion erstattes med energiproduktion i gode landbrugsområder, og at fødevareimporten til EU bliver stadig mere omfattende; |
| --- | --- |

73.

anerkender den vedvarende energiproduktions mulighed for samtidigt og effektivt at sprede og sikre landbrugsindkomster, skabe job, beskytte naturen og producere ren energi; påpeger dog, at fødevareforsyningssikkerheden fortsat skal have forrang for energiproduktion; mener derfor, at der er behov for foranstaltninger, som hindrer, at fødevareproduktion erstattes med energiproduktion i gode landbrugsområder, og at fødevareimporten til EU bliver stadig mere omfattende;

| 74. | konstaterer, at skovbrugssektoren er en uudnyttet kilde, som kan spille en afgørende rolle, ikke kun ved at udvikle og udvide markedet for biomasse, men også ved at bringe energikilden nærmere til forbrugerne; |
| --- | --- |

74.

konstaterer, at skovbrugssektoren er en uudnyttet kilde, som kan spille en afgørende rolle, ikke kun ved at udvikle og udvide markedet for biomasse, men også ved at bringe energikilden nærmere til forbrugerne;

Innovation: betydningen af bedre koordination mellem europæisk, nationalt, lokalt og regionalt niveau

| 75. | understreger, at en sammenhængende europæisk strategi for vedvarende energi og energieffektivitet kun kan opnås, hvis der sker en bedre interaktion mellem alle relevante aktører, og understreger navnlig vigtigheden af det lokale og regionale niveau i denne strategi; |
| --- | --- |

75.

understreger, at en sammenhængende europæisk strategi for vedvarende energi og energieffektivitet kun kan opnås, hvis der sker en bedre interaktion mellem alle relevante aktører, og understreger navnlig vigtigheden af det lokale og regionale niveau i denne strategi;

| 76. | opfordrer til, at der etableres et nyt Intelligent Energi i Europa-program inden for rammerne af de finansielle overslag for 2007-2013 med et væsentligt forøget budget, som kan styrke netværkssamarbejdet om bedste praksis og stimulere 100 % bæredygtige samfund; |
| --- | --- |

76.

opfordrer til, at der etableres et nyt Intelligent Energi i Europa-program inden for rammerne af de finansielle overslag for 2007-2013 med et væsentligt forøget budget, som kan styrke netværkssamarbejdet om bedste praksis og stimulere 100 % bæredygtige samfund;

| 77. | støtter Kommissionen i, at fremme af vedvarende energi fremover skal være en vigtig del af den europæiske strukturpolitik, og henviser til, at der dermed særligt i de nye medlemsstater opstår nye chancer for at styrke de små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

77.

støtter Kommissionen i, at fremme af vedvarende energi fremover skal være en vigtig del af den europæiske strukturpolitik, og henviser til, at der dermed særligt i de nye medlemsstater opstår nye chancer for at styrke de små og mellemstore virksomheder;

Forskning og udvikling: prioritering af vedvarende energi og energieffektivitet

| 78. | konstaterer, at havbaserede vedvarende energiformer som havstrømme, bølge- og tidevandsenergi samt energi fra osmose ved siden af den solartermiske energi er nye potentielle områder for elektricitetsproduktion med vedvarende energi, og at der bør investeres betydeligt i dem i forbindelse med EU's forsknings- og udviklingsaktiviteter; |
| --- | --- |

78.

konstaterer, at havbaserede vedvarende energiformer som havstrømme, bølge- og tidevandsenergi samt energi fra osmose ved siden af den solartermiske energi er nye potentielle områder for elektricitetsproduktion med vedvarende energi, og at der bør investeres betydeligt i dem i forbindelse med EU's forsknings- og udviklingsaktiviteter;

| 79. | glæder sig over EU's førende rolle på verdensplan inden for vedvarende energiteknologier; |
| --- | --- |

79.

glæder sig over EU's førende rolle på verdensplan inden for vedvarende energiteknologier;

| 80. | konstaterer, at alle ikke fuldt udviklede energiteknologier på energiområdet har behov for en vis mængde støtte i de første udviklingsår, og fremhæver, at kun 8,2 % af de samlede midler til energiforskning og -udvikling i OECD-landene i perioden 1974-2001 ifølge Det Internationale Energiagentur blev afsat til vedvarende energiformer; |
| --- | --- |

80.

konstaterer, at alle ikke fuldt udviklede energiteknologier på energiområdet har behov for en vis mængde støtte i de første udviklingsår, og fremhæver, at kun 8,2 % af de samlede midler til energiforskning og -udvikling i OECD-landene i perioden 1974-2001 ifølge Det Internationale Energiagentur blev afsat til vedvarende energiformer;

| 81. | insisterer på, at der i særprogrammerne under det kommende syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling afsættes et væsentligt beløb til vedvarende energi og 200 mio. EUR om året til energieffektivitet på baggrund af de mange fordele, vedvarende energi frembyder hvad angår klimaforandringer samt energiuafhængighed og energiforsyningssikkerhed; |
| --- | --- |

81.

insisterer på, at der i særprogrammerne under det kommende syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling afsættes et væsentligt beløb til vedvarende energi og 200 mio. EUR om året til energieffektivitet på baggrund af de mange fordele, vedvarende energi frembyder hvad angår klimaforandringer samt energiuafhængighed og energiforsyningssikkerhed;

| 82. | understreger, at der i det kommende syvende rammeprogram bør afsættes flere midler til vedvarende energi og energieffektivitet; understreger behovet for at bygge bro over kløften mellem demonstration, udbredelse og markedsføring af teknologier for vedvarende energi og for at fokusere på forskning i havvindmølleparker; |
| --- | --- |

82.

understreger, at der i det kommende syvende rammeprogram bør afsættes flere midler til vedvarende energi og energieffektivitet; understreger behovet for at bygge bro over kløften mellem demonstration, udbredelse og markedsføring af teknologier for vedvarende energi og for at fokusere på forskning i havvindmølleparker;

| 83. | kræver, at Fællesskabets vigtigste finansielle instrumenter — strukturfondene og Samhørighedsfonden samt den finansielle støtte, som ydes i forbindelse med Fællesskabets programmer for internationalt samarbejde, særligt det europæiske nabo- og partnerskabsinstrument — orienteres mod omfangsrige investeringer i de nye teknologier for vedvarende energi og energibesparelser, som yder mest; |
| --- | --- |

83.

kræver, at Fællesskabets vigtigste finansielle instrumenter — strukturfondene og Samhørighedsfonden samt den finansielle støtte, som ydes i forbindelse med Fællesskabets programmer for internationalt samarbejde, særligt det europæiske nabo- og partnerskabsinstrument — orienteres mod omfangsrige investeringer i de nye teknologier for vedvarende energi og energibesparelser, som yder mest;

| 84. | opfordrer Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) til at fastsætte gradvist stigende mål for den vedvarende energis andel af deres udlånsmidler til energirelaterede lån og til at gøre undgåelse af udledning af drivhusgasser til et uomgængeligt kriterium ved valget af projekter, der vil blive støttet; |
| --- | --- |

84.

opfordrer Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) til at fastsætte gradvist stigende mål for den vedvarende energis andel af deres udlånsmidler til energirelaterede lån og til at gøre undgåelse af udledning af drivhusgasser til et uomgængeligt kriterium ved valget af projekter, der vil blive støttet;

| 85. | mener, at der bør udvikles teknologiske platforme for solar elproduktion, vindkraft, biomasse og integration af vedvarende energi i byggesektoren, inklusive kombineret kraftvarmeteknik og fjernvarme og fjernkøling (CHP/DHC) på basis af vedvarende energi; |
| --- | --- |

85.

mener, at der bør udvikles teknologiske platforme for solar elproduktion, vindkraft, biomasse og integration af vedvarende energi i byggesektoren, inklusive kombineret kraftvarmeteknik og fjernvarme og fjernkøling (CHP/DHC) på basis af vedvarende energi;

| 86. | opfordrer medlemsstaterne til at investere i uddannelse i relation til vedvarende energi, således at de professionelt involverede og offentligheden generelt kan blive bedre oplyst; |
| --- | --- |

86.

opfordrer medlemsstaterne til at investere i uddannelse i relation til vedvarende energi, således at de professionelt involverede og offentligheden generelt kan blive bedre oplyst;

| 87. | mener, at der er et stort behov for forskning særligt inden for prognosticering for og midlertidig oplagring af energiproduktion fra flygtige energiformer som vind- og solenergi; |
| --- | --- |

87.

mener, at der er et stort behov for forskning særligt inden for prognosticering for og midlertidig oplagring af energiproduktion fra flygtige energiformer som vind- og solenergi;

| 88. | opfordrer til, at de gældende procedurer for udveksling af oplysninger udbygges, og at databaserne gøres mere gennemsigtige for at muliggøre mere multilateralt samarbejde inden for miljøforskning og planlægning; |
| --- | --- |

88.

opfordrer til, at de gældende procedurer for udveksling af oplysninger udbygges, og at databaserne gøres mere gennemsigtige for at muliggøre mere multilateralt samarbejde inden for miljøforskning og planlægning;

Eksportstrategi, udviklingspolitik

| 89. | understreger EU's ansvar for at bistå de mindst udviklede lande, udviklingslandene og de hurtigtvoksende økonomier med udvikling, fremme og finansiering af tilpassede vedvarende teknologier; |
| --- | --- |

89.

understreger EU's ansvar for at bistå de mindst udviklede lande, udviklingslandene og de hurtigtvoksende økonomier med udvikling, fremme og finansiering af tilpassede vedvarende teknologier;

| 90. | opfordrer EU til at fortsætte med at forsvare sin position som førende på verdensplan på dette område og fastholde sine forpligtelser fra verdenstopmødet i Johannesburg den 26. august til 4. september 2002 om bæredygtig udvikling og til at bruge sin indflydelse til yderligere at styrke en effektiv udviklingspolitik for vedvarende energi i de relevante internationale organer; |
| --- | --- |

90.

opfordrer EU til at fortsætte med at forsvare sin position som førende på verdensplan på dette område og fastholde sine forpligtelser fra verdenstopmødet i Johannesburg den 26. august til 4. september 2002 om bæredygtig udvikling og til at bruge sin indflydelse til yderligere at styrke en effektiv udviklingspolitik for vedvarende energi i de relevante internationale organer;

| 91. | understreger betydningen af vedvarende energi i udviklingssamarbejdet og i forbindelse med Euro-Middelhavs-partnerskabet; |
| --- | --- |

91.

understreger betydningen af vedvarende energi i udviklingssamarbejdet og i forbindelse med Euro-Middelhavs-partnerskabet;

| 92. | opfordrer Kommissionen til at øge støtten til udnyttelse af solartermisk kraftværksteknologi i den sydlige og østlige del af Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

92.

opfordrer Kommissionen til at øge støtten til udnyttelse af solartermisk kraftværksteknologi i den sydlige og østlige del af Middelhavsområdet;

| 93. | henviser til, at der er et meget stort potentiale for samarbejde med landene i Nordafrika og Middelhavsområdet om udvinding af solenergi og geotermisk energi samt vindenergi til gavn for den fortsatte udvikling af disse områder og for eksport af teknologi fra EU-markedet og import af elektricitet til dette marked. |
| --- | --- |

93.

henviser til, at der er et meget stort potentiale for samarbejde med landene i Nordafrika og Middelhavsområdet om udvinding af solenergi og geotermisk energi samt vindenergi til gavn for den fortsatte udvikling af disse områder og for eksport af teknologi fra EU-markedet og import af elektricitet til dette marked.

| 94. | opfordrer EU til at hjælpe med at fremme anvendelsen af vedvarende energier i udviklingslande af hensyn til afhjælpning af fattigdom, konfliktforebyggelse og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

94.

opfordrer EU til at hjælpe med at fremme anvendelsen af vedvarende energier i udviklingslande af hensyn til afhjælpning af fattigdom, konfliktforebyggelse og bæredygtig udvikling;

| 95. | opfordrer Kommissionen og Rådet til i forbindelse med udviklingsbistand og særligt strategierne for fattigdomsbekæmpelse at prioritere fremme af en bæredygtig energiforsyning og til at opfordre de store finansieringsinstitutioner som EIB, EBRD, Verdensbanken og de nationale eksportkreditagenturer til at prioritere investeringer i vedvarende energi og energieffektivitet for at fremme og lette en sådan udvikling; |
| --- | --- |

95.

opfordrer Kommissionen og Rådet til i forbindelse med udviklingsbistand og særligt strategierne for fattigdomsbekæmpelse at prioritere fremme af en bæredygtig energiforsyning og til at opfordre de store finansieringsinstitutioner som EIB, EBRD, Verdensbanken og de nationale eksportkreditagenturer til at prioritere investeringer i vedvarende energi og energieffektivitet for at fremme og lette en sådan udvikling;

EU-institutionerne som flagskib for vedvarende energi

| 96. | anmoder EU-institutionerne om at foregå med et positivt og synlig eksempel for de europæiske borgere ved at anvende vedvarende energi i deres egne bygninger og transportmidler; |
| --- | --- |

96.

anmoder EU-institutionerne om at foregå med et positivt og synlig eksempel for de europæiske borgere ved at anvende vedvarende energi i deres egne bygninger og transportmidler;

| 97. | opfordrer Parlamentets Præsidium til at afgive et langsigtet tilsagn om gradvis indførelse af vedvarende energiformer til dækning af Parlamentets behov på elektricitets-, opvarmnings-, kølings- og transportområdet samt at kombinere denne indsats med foranstaltninger til forøgelse af energieffektiviteten i Parlamentets drift;
  *
  - * |
| --- | --- |

97.

opfordrer Parlamentets Præsidium til at afgive et langsigtet tilsagn om gradvis indførelse af vedvarende energiformer til dækning af Parlamentets behov på elektricitets-, opvarmnings-, kølings- og transportområdet samt at kombinere denne indsats med foranstaltninger til forøgelse af energieffektiviteten i Parlamentets drift;

*

- *

| 98. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

98.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 283 af 27.10.2001, s. 33.

(2)  EUT L 123 af 17.5.2003, s. 42.

(3)  EUT C 103 E af 29.4.2004, s. 838.

(4)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 65.

(5)  EFT L 283 af 31.10.2003, s. 51. Senest ændret ved direktiv 2004/75/EF (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 100).

(6)  EFT L 350 af 28.12.1998, s. 58. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EFT L 284 af 31.10.2003, s.1).

P6_TA(2005)0366

Europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til et europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden — Halvering af antallet af trafikofre i Den Europæiske Union inden 2010: en fælles opgave (2004/2162(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog »Den europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« (KOM(2001)0370) og sin beslutning herom af 12. februar 2003 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog »Den europæiske transportpolitik frem til 2010 — De svære valg« (KOM(2001)0370) og sin beslutning herom af 12. februar 2003 (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Informations- og kommunikationsteknologier til sikre og intelligente køretøjer« (KOM(2003)0542), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Informations- og kommunikationsteknologier til sikre og intelligente køretøjer« (KOM(2003)0542),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om et europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden — Halvering af antallet af trafikofre i Den Europæiske Union inden 2010: en fælles opgave (KOM(2003)0311) og dens nyere udgivelse »Saving 20 000 lives on our roads« (20 000 færre dræbte på vejene) fra oktober 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om et europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden — Halvering af antallet af trafikofre i Den Europæiske Union inden 2010: en fælles opgave (KOM(2003)0311) og dens nyere udgivelse »Saving 20 000 lives on our roads« (20 000 færre dræbte på vejene) fra oktober 2004,

| — | der henviser til Kommissionens henstilling 2004/345/EF af 6. april 2004 om kontrol på området trafiksikkerhed (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling 2004/345/EF af 6. april 2004 om kontrol på området trafiksikkerhed (2),

| — | der henviser til Verona-erklæringen om trafiksikkerhed af 24. oktober 2003 såvel som til konklusionerne fra den anden Verona-konference den 25. og 26. oktober 2004 samt det løfte, som EU's transportministre efterfølgende gav om at prioritere trafiksikkerheden højt, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verona-erklæringen om trafiksikkerhed af 24. oktober 2003 såvel som til konklusionerne fra den anden Verona-konference den 25. og 26. oktober 2004 samt det løfte, som EU's transportministre efterfølgende gav om at prioritere trafiksikkerheden højt,

| — | der henviser til det europæiske trafiksikkerhedscharter, der er bilagt Kommissionens ovennævnte meddelelse om et europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden, |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske trafiksikkerhedscharter, der er bilagt Kommissionens ovennævnte meddelelse om et europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden,

| — | der henviser til artikel 45 i forretningsordenen, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 45 i forretningsordenen,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0225/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0225/2005),

| A. | der henviser til, at målet om at halvere antallet af dødsulykker i trafikken i EU inden udgangen af 2010 såvel som Kommissionens igangværende midtvejsevalueringer af det europæiske handlingsprogram for trafiksikkerheden må hilses velkommen, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at målet om at halvere antallet af dødsulykker i trafikken i EU inden udgangen af 2010 såvel som Kommissionens igangværende midtvejsevalueringer af det europæiske handlingsprogram for trafiksikkerheden må hilses velkommen,

| B. | der henviser til, at e-sikkerhedsforummet gør et stort arbejde, som et imponerende antal berørte parter deltager i, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at e-sikkerhedsforummet gør et stort arbejde, som et imponerende antal berørte parter deltager i,

| C. | der henviser til, at gennemførelsen af lovgivning om hastighed, alkohol og sikkerhedsseler må baseres på en udveksling af oplysninger om bedste praksis, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at gennemførelsen af lovgivning om hastighed, alkohol og sikkerhedsseler må baseres på en udveksling af oplysninger om bedste praksis,

| D. | der henviser til, at det er almindeligt kendt, at overtrædelse af fartgrænserne eller for høj fart i forhold til trafikforholdene, kørsel under indflydelse af alkohol, narkotika eller bestemte lægemidler samt manglende brug af sikkerhedsseler har ødelæggende konsekvenser for trafiksikkerheden i betragtning af det antal dræbte, kvæstede eller handicappede, som disse faktorer medfører; der henviser til, at der er ydet en betydelig indsats, men at de høje dødstal vidner om, at der skal sættes kraftigere ind for at nå målet for 2010; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er almindeligt kendt, at overtrædelse af fartgrænserne eller for høj fart i forhold til trafikforholdene, kørsel under indflydelse af alkohol, narkotika eller bestemte lægemidler samt manglende brug af sikkerhedsseler har ødelæggende konsekvenser for trafiksikkerheden i betragtning af det antal dræbte, kvæstede eller handicappede, som disse faktorer medfører; der henviser til, at der er ydet en betydelig indsats, men at de høje dødstal vidner om, at der skal sættes kraftigere ind for at nå målet for 2010;

| E. | der henviser til, at EU, for så vidt angår trafiksikkerhed, har specifikke forpligtelser, der udtrykkeligt er fastsat i traktaterne, og har beføjelse til at handle på områder, hvor EU-aktioner kan give en merværdi i forhold til medlemsstaternes foranstaltninger, og i andre vitale spørgsmål som brug af sikkerhedsseler og kørekort; der desuden henviser til, at anvendelsesområdet for EU-aktioner er blevet større og nu dækker 80 millioner flere borgere; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU, for så vidt angår trafiksikkerhed, har specifikke forpligtelser, der udtrykkeligt er fastsat i traktaterne, og har beføjelse til at handle på områder, hvor EU-aktioner kan give en merværdi i forhold til medlemsstaternes foranstaltninger, og i andre vitale spørgsmål som brug af sikkerhedsseler og kørekort; der desuden henviser til, at anvendelsesområdet for EU-aktioner er blevet større og nu dækker 80 millioner flere borgere;

| F. | der henviser til, at udveksling af bedste praksis spiller en fremtrædende rolle, når det drejer sig om at hindre trafikulykker, hvoraf 65 % sker i byområder, 30 % uden for byområder og kun 5 % på motorveje, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at udveksling af bedste praksis spiller en fremtrædende rolle, når det drejer sig om at hindre trafikulykker, hvoraf 65 % sker i byområder, 30 % uden for byområder og kun 5 % på motorveje,

| G. | der henviser til, at trafikulykker hvert år kræver over 40 000 dødsofre i EU, og at der ud over de uacceptable menneskelige lidelser også er direkte og indirekte omkostninger, som anslås til 180 mia. euro eller 2 % af EU's BNP, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at trafikulykker hvert år kræver over 40 000 dødsofre i EU, og at der ud over de uacceptable menneskelige lidelser også er direkte og indirekte omkostninger, som anslås til 180 mia. euro eller 2 % af EU's BNP,

| H. | der med tilfredshed konstaterer, at køretøjer i dag er fire gange så sikre som i 1970, hvilket i høj grad har bidraget til, at antallet af dødsofre i EU-15 er blevet reduceret med 50 % siden 1970 i en periode, hvor trafikmængden er blevet tredoblet, |
| --- | --- |

H.

der med tilfredshed konstaterer, at køretøjer i dag er fire gange så sikre som i 1970, hvilket i høj grad har bidraget til, at antallet af dødsofre i EU-15 er blevet reduceret med 50 % siden 1970 i en periode, hvor trafikmængden er blevet tredoblet,

| I. | der er bekymret over den dårlige trafiksikkerhed i en række medlemsstater, især mange af de ti nye; der henviser til, at hvis alle medlemsstaterne opnåede de samme resultater som Det Forenede Kongerige og Sverige, ville antallet af dødsofre falde med 17 000 om året i EU-25, hvilket ville svare til en reduktion på 39 % og dermed være et stort skridt fremad, men under målet på 50 %, |
| --- | --- |

I.

der er bekymret over den dårlige trafiksikkerhed i en række medlemsstater, især mange af de ti nye; der henviser til, at hvis alle medlemsstaterne opnåede de samme resultater som Det Forenede Kongerige og Sverige, ville antallet af dødsofre falde med 17 000 om året i EU-25, hvilket ville svare til en reduktion på 39 % og dermed være et stort skridt fremad, men under målet på 50 %,

| 1. | understreger, at alle berørte parter, dvs. EU, medlemsstaterne, regionale og lokale myndigheder, industrien, organisationer og enkeltpersoner, deler ansvaret for at tage konkrete, positive og sammenhængende skridt til at forbedre trafiksikkerheden med henblik på at kunne halvere antallet af trafikdræbte inden 2010, som er det fælles mål; understreger, at subsidiaritetsprincippet skal overholdes til fulde, uden at det bør bruges som en undskyldning for laden stå til eller manglende tiltag i betragtning af EU's store ansvar for at skabe den nødvendige politiske ramme; |
| --- | --- |

1.

understreger, at alle berørte parter, dvs. EU, medlemsstaterne, regionale og lokale myndigheder, industrien, organisationer og enkeltpersoner, deler ansvaret for at tage konkrete, positive og sammenhængende skridt til at forbedre trafiksikkerheden med henblik på at kunne halvere antallet af trafikdræbte inden 2010, som er det fælles mål; understreger, at subsidiaritetsprincippet skal overholdes til fulde, uden at det bør bruges som en undskyldning for laden stå til eller manglende tiltag i betragtning af EU's store ansvar for at skabe den nødvendige politiske ramme;

| 2. | glæder sig over Kommissionens planlagte midtvejsevaluering af medlemsstaternes fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af handlingsprogrammet for trafiksikkerhed; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over Kommissionens planlagte midtvejsevaluering af medlemsstaternes fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af handlingsprogrammet for trafiksikkerhed;

| 3. | opfordrer Kommissionen til i sin midtvejsevaluering at foreslå en omfattende og permanent EU-trafiksikkerhedsramme, inden for hvilken alle relevante områder af trafiksikkerheden bliver opregnet, hvor mål og ledsageforanstaltninger for EU og medlemsstaterne bliver præsenteret og fremskridt vurderet i forhold til målene og offentliggjort hvert år; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til i sin midtvejsevaluering at foreslå en omfattende og permanent EU-trafiksikkerhedsramme, inden for hvilken alle relevante områder af trafiksikkerheden bliver opregnet, hvor mål og ledsageforanstaltninger for EU og medlemsstaterne bliver præsenteret og fremskridt vurderet i forhold til målene og offentliggjort hvert år;

| 4. | beklager, at Kommissionens ovennævnte meddelelse om et europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden ikke indeholder en evaluering af det andet handlingsprogram for trafiksikkerhed (1997-2001), da en sådan evaluering er vigtig for at undgå gentagelse af fejl; beklager desuden, at meddelelsen ikke behandler de særlige trafiksikkerhedsproblemer i byområder; |
| --- | --- |

4.

beklager, at Kommissionens ovennævnte meddelelse om et europæisk handlingsprogram for trafiksikkerheden ikke indeholder en evaluering af det andet handlingsprogram for trafiksikkerhed (1997-2001), da en sådan evaluering er vigtig for at undgå gentagelse af fejl; beklager desuden, at meddelelsen ikke behandler de særlige trafiksikkerhedsproblemer i byområder;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en langsigtet trafiksikkerhedsplan, der rækker ud over 2010 og beskriver de tiltag, der er nødvendige for at undgå alle dødsfald og alvorlige kvæstelser forårsaget af trafikulykker (»VisionZero«); |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en langsigtet trafiksikkerhedsplan, der rækker ud over 2010 og beskriver de tiltag, der er nødvendige for at undgå alle dødsfald og alvorlige kvæstelser forårsaget af trafikulykker (»VisionZero«);

| 6. | mener, at Kommissionen bør fremme en forskydning i retning af anvendelse af offentlige transportmidler og ikke-motoriseret blød anvendelse af vejene med sigte på at forbedre færdselssikkerheden, og at der i denne forbindelse er behov for en klar understøttende politisk ramme; |
| --- | --- |

6.

mener, at Kommissionen bør fremme en forskydning i retning af anvendelse af offentlige transportmidler og ikke-motoriseret blød anvendelse af vejene med sigte på at forbedre færdselssikkerheden, og at der i denne forbindelse er behov for en klar understøttende politisk ramme;

| 7. | mener, at udveksling af oplysninger om bedste praksis og samordning af fælles politikker kræver en langt højere grad af samordning af politikker, udbredelse af uimodsigelige data for at lægge pres på dem med de dårligste resultater, og en mere struktureret tilgang end hidtil; mener, at nedenstående er blandt de vitale opgaver, der kræver en fælles indsats:






  — | indsamling, analyse og offentliggørelse af oplysninger såvel som indikatorer for resultater i forbindelse med sikkerhed |
| --- | --- | --- |

7.

mener, at udveksling af oplysninger om bedste praksis og samordning af fælles politikker kræver en langt højere grad af samordning af politikker, udbredelse af uimodsigelige data for at lægge pres på dem med de dårligste resultater, og en mere struktureret tilgang end hidtil; mener, at nedenstående er blandt de vitale opgaver, der kræver en fælles indsats:

—

indsamling, analyse og offentliggørelse af oplysninger såvel som indikatorer for resultater i forbindelse med sikkerhed

| — | harmonisering af ulykkesstatistikker (og derefter optagelse af disse i en EU-database) |
| --- | --- |

—

harmonisering af ulykkesstatistikker (og derefter optagelse af disse i en EU-database)

| — | EU-dækkende trafiksikkerhedskampagner |
| --- | --- |

—

EU-dækkende trafiksikkerhedskampagner

| — | fremme af forskning og derefter anvendelse af nye teknologier i tæt samarbejde med industrien og andre berørte parter |
| --- | --- |

—

fremme af forskning og derefter anvendelse af nye teknologier i tæt samarbejde med industrien og andre berørte parter

| — | udvidelse af den grænseoverskridende udveksling af oplysninger og kontrol med håndhævelsen af EU-lovgivningen om f.eks. køre- og hviletider i forbindelse med vejtransport med det formål at forbedre trafiksikkerheden, og fremme af en mere ensartet fortolkning og anvendelse af denne lovgivning; |
| --- | --- |

—

udvidelse af den grænseoverskridende udveksling af oplysninger og kontrol med håndhævelsen af EU-lovgivningen om f.eks. køre- og hviletider i forbindelse med vejtransport med det formål at forbedre trafiksikkerheden, og fremme af en mere ensartet fortolkning og anvendelse af denne lovgivning;

| 8. | anmoder Kommissionen om senest om to år at orientere Europa-Parlamentet om, hvilke institutionelle rammer der ville være de mest hensigtsmæssige, hvad angår uafhængighed og ekspertkendskab, til at undersøge og fremme fremskridt i aktionerne til fordel for vejsikkerhed; |
| --- | --- |

8.

anmoder Kommissionen om senest om to år at orientere Europa-Parlamentet om, hvilke institutionelle rammer der ville være de mest hensigtsmæssige, hvad angår uafhængighed og ekspertkendskab, til at undersøge og fremme fremskridt i aktionerne til fordel for vejsikkerhed;

| 9. | opfordrer Rådsformandskabet til at være vært for den tredje Verona-konference i 2005 og indlede Verona-processen, idet man integrerer den med den foreslåede ramme for trafiksikkerhed i EU; forventer, at Verona-processen vil hjælpe med til at skabe det nødvendige politiske lederskab, i lighed med Cardiff- og Lissabon-processerne, ved at tilskynde beslutningstagerne på højeste niveau til at tage skridt til at reducere antallet af trafikulykker; mener desuden, at resultatindikatorer og »peer reviews« fra medlemsstaternes side kan være effektive, hvis de benyttes til at fremhæve gode og dårlige eksempler og således skabe politisk pres for at nå de tilsigtede sikkerhedsniveauer; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Rådsformandskabet til at være vært for den tredje Verona-konference i 2005 og indlede Verona-processen, idet man integrerer den med den foreslåede ramme for trafiksikkerhed i EU; forventer, at Verona-processen vil hjælpe med til at skabe det nødvendige politiske lederskab, i lighed med Cardiff- og Lissabon-processerne, ved at tilskynde beslutningstagerne på højeste niveau til at tage skridt til at reducere antallet af trafikulykker; mener desuden, at resultatindikatorer og »peer reviews« fra medlemsstaternes side kan være effektive, hvis de benyttes til at fremhæve gode og dårlige eksempler og således skabe politisk pres for at nå de tilsigtede sikkerhedsniveauer;

| 10. | påpeger, at en virkelig seriøs indsats i forbindelse med trafiksikkerhed kan give store resultater i løbet af kort tid, hvilket for nylig blev demonstreret i Frankrig, hvor en kampagne, det blev iværksat i 2002, reducerede antallet af dødsofre med 30 % over to år; kræver et større politisk engagement i trafiksikkerhed over hele EU; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at en virkelig seriøs indsats i forbindelse med trafiksikkerhed kan give store resultater i løbet af kort tid, hvilket for nylig blev demonstreret i Frankrig, hvor en kampagne, det blev iværksat i 2002, reducerede antallet af dødsofre med 30 % over to år; kræver et større politisk engagement i trafiksikkerhed over hele EU;

| 11. | glæder sig over det europæiske trafiksikkerhedscharter, da det klart viser, at ansvaret for trafiksikkerheden skal deles, ligesom det tilvejebringer et udgangspunkt, som de berørte parter kan benytte til at påtage sig forpligtelser; er imidlertid foruroliget over, at chartret ikke har fået så stor tilslutning eller så meget omtale som oprindeligt forventet; foreslår at chartret støttes gennem et nyt initiativ på både EU-plan og nationalt plan til udbredelse af kendskabet til forpligtelserne i chartret; kræver, at der — også af EU-institutionerne — stilles tilstrækkelige finansielle midler til rådighed, og at der udvikles en bedre kommunikationsstrategi med henblik på at tiltrække flere aktører, f.eks. SMV'er, og at udbrede bedste praksis inden for hvert område; opfordrer til at uddele årlige trafiksikkerhedspriser ved arrangementer med stor mediedækning; opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at nå frem til den enkelte borger ved hjælp af personlige trafiksikkerhedstilkendegivelser; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over det europæiske trafiksikkerhedscharter, da det klart viser, at ansvaret for trafiksikkerheden skal deles, ligesom det tilvejebringer et udgangspunkt, som de berørte parter kan benytte til at påtage sig forpligtelser; er imidlertid foruroliget over, at chartret ikke har fået så stor tilslutning eller så meget omtale som oprindeligt forventet; foreslår at chartret støttes gennem et nyt initiativ på både EU-plan og nationalt plan til udbredelse af kendskabet til forpligtelserne i chartret; kræver, at der — også af EU-institutionerne — stilles tilstrækkelige finansielle midler til rådighed, og at der udvikles en bedre kommunikationsstrategi med henblik på at tiltrække flere aktører, f.eks. SMV'er, og at udbrede bedste praksis inden for hvert område; opfordrer til at uddele årlige trafiksikkerhedspriser ved arrangementer med stor mediedækning; opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at nå frem til den enkelte borger ved hjælp af personlige trafiksikkerhedstilkendegivelser;

| 12. | fremhæver betydningen af, at transportkøberen involveres aktivt i arbejdet for at forbedre færdselssikkerheden, og beder Kommissionen arbejde for at transportkøbere stiller krav om færdselssikkerhed hos sine leverandører; opfordrer myndigheder – europæiske, nationale, regionale og lokale — til at stille krav om en handlingsplan for færdselssikkerhed i den virksomhed, de køber en transport ydelse fra; opfordrer Kommissionen til at arbejde for, at det europæiske trafiksikkerhedscharter kan anvendes til at give transportvirksomheder et certifikat, der beviser, at de opfylder krav om færdselssikkerhed i virksomheden; |
| --- | --- |

12.

fremhæver betydningen af, at transportkøberen involveres aktivt i arbejdet for at forbedre færdselssikkerheden, og beder Kommissionen arbejde for at transportkøbere stiller krav om færdselssikkerhed hos sine leverandører; opfordrer myndigheder – europæiske, nationale, regionale og lokale — til at stille krav om en handlingsplan for færdselssikkerhed i den virksomhed, de køber en transport ydelse fra; opfordrer Kommissionen til at arbejde for, at det europæiske trafiksikkerhedscharter kan anvendes til at give transportvirksomheder et certifikat, der beviser, at de opfylder krav om færdselssikkerhed i virksomheden;

| 13. | er overbevist om, at der kun kan opnås signifikante og varige resultater gennem en integreret og systematisk tilgang, som omfatter alle områder af trafiksikkerheden, nemlig alle trafikanter og alle modtagere af transporttjenester og i særdeleshed føreren (fysisk tilstand, uddannelse og adfærd), køretøjet (udstyr, sikkerhedsbestemmelser og vedligeholdelse) og infrastrukturen (vejnettenes tilstand og vedligeholdelse, vejbenyttelsesintensitet, vejanlæg og skilte) sammenholdt med tilskyndelser til anvendelse af offentlige transportmidler og effektiv lovgivning i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

13.

er overbevist om, at der kun kan opnås signifikante og varige resultater gennem en integreret og systematisk tilgang, som omfatter alle områder af trafiksikkerheden, nemlig alle trafikanter og alle modtagere af transporttjenester og i særdeleshed føreren (fysisk tilstand, uddannelse og adfærd), køretøjet (udstyr, sikkerhedsbestemmelser og vedligeholdelse) og infrastrukturen (vejnettenes tilstand og vedligeholdelse, vejbenyttelsesintensitet, vejanlæg og skilte) sammenholdt med tilskyndelser til anvendelse af offentlige transportmidler og effektiv lovgivning i medlemsstaterne;

| 14. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale myndigheder til at fokusere deres trafiksikkerhedsuddannelse, -lovgivning og -kontrolforanstaltninger på højrisikogrupper; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale myndigheder til at fokusere deres trafiksikkerhedsuddannelse, -lovgivning og -kontrolforanstaltninger på højrisikogrupper;

| 15. | mener, at en god og velfunderet uddannelse af såvel førere som kørelærere og håndhævende instanser er af stor betydning; opfordrer Kommissionen til at fremme uddannelsen helt fra folkeskoleniveau under behørig hensyntagen til særlige behov blandt ældre, handicappede og indvandrere; støtter EU-kampagner, der specifikt sigter mod de hyppigste færdselssyndere og lægger vægt på de mest alvorlige årsager til trafikdrab som f.eks. hastighed, spirituskørsel eller manglende brug af sikkerhedssele; opfordrer til, at der hurtigst muligt indføres et europæisk kørekort, ikke mindst for at gøre det muligt regelmæssigt at kontrollere trafikanternes fysiske og mentale evner og deres kørefærdigheder; |
| --- | --- |

15.

mener, at en god og velfunderet uddannelse af såvel førere som kørelærere og håndhævende instanser er af stor betydning; opfordrer Kommissionen til at fremme uddannelsen helt fra folkeskoleniveau under behørig hensyntagen til særlige behov blandt ældre, handicappede og indvandrere; støtter EU-kampagner, der specifikt sigter mod de hyppigste færdselssyndere og lægger vægt på de mest alvorlige årsager til trafikdrab som f.eks. hastighed, spirituskørsel eller manglende brug af sikkerhedssele; opfordrer til, at der hurtigst muligt indføres et europæisk kørekort, ikke mindst for at gøre det muligt regelmæssigt at kontrollere trafikanternes fysiske og mentale evner og deres kørefærdigheder;

| 16. | støtter udtrykkeligt Kommissions bestræbelser på at undersøge, hvordan den stigende anvendelse af lette lastvogne på området for erhvervsmæssig godsbefordring påvirker færdselssikkerheden med hensyn til uddannelse, køre- og hviletider samt hastighedsbegrænsende anordninger; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at videregive resultatet af disse undersøgelser til Europa-Parlamentet, i givet fald sammen med et forslag til retsakt; |
| --- | --- |

16.

støtter udtrykkeligt Kommissions bestræbelser på at undersøge, hvordan den stigende anvendelse af lette lastvogne på området for erhvervsmæssig godsbefordring påvirker færdselssikkerheden med hensyn til uddannelse, køre- og hviletider samt hastighedsbegrænsende anordninger; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at videregive resultatet af disse undersøgelser til Europa-Parlamentet, i givet fald sammen med et forslag til retsakt;

| 17. | henviser til, at mange trafikdrab skyldes træthed hos føreren, hvilket fremgår af en britisk undersøgelse (3), som viser, at omkring 20 % af de uheld, der sker på lange ture på hoved- og motorveje, skyldes, at bilens fører er faldet i søvn ved rattet; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre statistiske oplysninger om den generelle situation i Europa og støtte foranstaltninger med henblik på at bekæmpe dette problem; |
| --- | --- |

17.

henviser til, at mange trafikdrab skyldes træthed hos føreren, hvilket fremgår af en britisk undersøgelse (3), som viser, at omkring 20 % af de uheld, der sker på lange ture på hoved- og motorveje, skyldes, at bilens fører er faldet i søvn ved rattet; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre statistiske oplysninger om den generelle situation i Europa og støtte foranstaltninger med henblik på at bekæmpe dette problem;

| 18. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og deres regionale myndigheder til at tage særligt hensyn til beskyttelsen af bløde trafikanter som fodgængere og cyklister; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og deres regionale myndigheder til at tage særligt hensyn til beskyttelsen af bløde trafikanter som fodgængere og cyklister;

| 19. | er bekymret for bløde trafikanters sikkerhed, herunder også unge mennesker, som har en særlig fremtrædende plads i statistikkerne over dødsfald i trafikken; bemærker, at risikoen for at blive dræbt på motorcykel eller knallert er 17 gange højere, end hvis man kører i bil, og at fodgængeres og cyklisters risiko er op til ni gange højere; understreger, at sikkerheden skal forbedres, ikke alene for personerne i bilen, men også for bløde trafikanter, f.eks. fodgængere, cyklister og motorcyklister; understreger behovet for at fokusere på trafiksikkerhedsuddannelse, -lovgivning og -kontrolforanstaltninger på højrisikogrupper gennem en bredere tilgang; opfordrer Kommissionen til at foreslå effektive foranstaltninger med henblik på at sikre, at alle bløde trafikanter beskyttes maksimalt, f.eks. gennem brug af advarselsblink til gavn for førere af tohjulede køretøjer; fastholder, at alle trafikanter skal gøres opmærksomme på risiciene og på, hvordan man kan begrænse dem; glæder sig over det nye EU-finansierede program til bedømmelse af børnesæder (NPACS), som udarbejder harmoniserede forsøg og bedømmelsesprotokoller; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om børnesikkerheden skal prioriteres højere i EU's trafiksikkerhedspolitik, og om der skal lægges ekstra vægt på fodgængersikkerhed i kollissionsforsøg, der udføres inden for rammerne af EuroNCAP (det europæiske vurderingsprogram for nye biler) og i indledningen til den anden fase af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/102/EF af 17. november 2003 om beskyttelse af fodgængere og andre bløde trafikanter forud for og ved kollision med et motorkøretøj og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (4); |
| --- | --- |

19.

er bekymret for bløde trafikanters sikkerhed, herunder også unge mennesker, som har en særlig fremtrædende plads i statistikkerne over dødsfald i trafikken; bemærker, at risikoen for at blive dræbt på motorcykel eller knallert er 17 gange højere, end hvis man kører i bil, og at fodgængeres og cyklisters risiko er op til ni gange højere; understreger, at sikkerheden skal forbedres, ikke alene for personerne i bilen, men også for bløde trafikanter, f.eks. fodgængere, cyklister og motorcyklister; understreger behovet for at fokusere på trafiksikkerhedsuddannelse, -lovgivning og -kontrolforanstaltninger på højrisikogrupper gennem en bredere tilgang; opfordrer Kommissionen til at foreslå effektive foranstaltninger med henblik på at sikre, at alle bløde trafikanter beskyttes maksimalt, f.eks. gennem brug af advarselsblink til gavn for førere af tohjulede køretøjer; fastholder, at alle trafikanter skal gøres opmærksomme på risiciene og på, hvordan man kan begrænse dem; glæder sig over det nye EU-finansierede program til bedømmelse af børnesæder (NPACS), som udarbejder harmoniserede forsøg og bedømmelsesprotokoller; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om børnesikkerheden skal prioriteres højere i EU's trafiksikkerhedspolitik, og om der skal lægges ekstra vægt på fodgængersikkerhed i kollissionsforsøg, der udføres inden for rammerne af EuroNCAP (det europæiske vurderingsprogram for nye biler) og i indledningen til den anden fase af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/102/EF af 17. november 2003 om beskyttelse af fodgængere og andre bløde trafikanter forud for og ved kollision med et motorkøretøj og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (4);

| 20. | mener, at god og regelmæssig håndhævelse er afgørende for forbedring af færdselssikkerheden; |
| --- | --- |

20.

mener, at god og regelmæssig håndhævelse er afgørende for forbedring af færdselssikkerheden;

| 21. | påpeger, at håndhævelse af de eksisterende færdselsregler ville betyde en betydelig forbedring af trafiksikkerheden, idet de fleste ulykker skyldes manglende overholdelse af færdselsreglerne; understreger især betydningen af overholdelse af hastigheds- og promillegrænserne, indtagelse af medicin og stoffer samt overholdelse af reglerne om brug af sikkerhedsseler og hjelme; mener imidlertid, at der her er tale om spørgsmål, der hovedsageligt falder ind under medlemsstaternes kompetence, men at der snarest muligt bør koordineres og udbredes bedste praksis på området; glæder sig især over Kommissionens henstilling af 17. januar 2001 om den maksimalt tilladte alkoholkoncentration i blodet (AKB) for førere af motorkøretøjer (5), hvori der stilles forslag om en promillegrænse på 0,5, og opfordrer indtrængende alle medlemsstaterne til at vedtage en sådan grænse; opfordrer endvidere medlemsstaterne til hurtigt at gennemføre Kommissionens henstilling af 6. april 2004 om kontrol (6); opfordrer Kommissionen til at kontrollere gennemførelsen af sidstnævnte henstilling og i det omfang, det er nødvendigt, at hjælpe de medlemsstater, der ikke får den gennemført; anmoder Kommissionen om i sin midtvejsstatus over handlingsplanen at aflægge beretning om, i hvor vid udstrækning henstillingen er gennemført; opfordrer i lyset af ovennævnte vurdering desuden indtrængende Kommissionen til at foreslå de nødvendige bindende lovgivningsforanstaltninger, hvad angår promillegrænser (baseret på Europa-Parlamentets henstilling om 0,5 for voksne og 0,2 for uerfarne chauffører) og brugen af sikkerhedsseler; |
| --- | --- |

21.

påpeger, at håndhævelse af de eksisterende færdselsregler ville betyde en betydelig forbedring af trafiksikkerheden, idet de fleste ulykker skyldes manglende overholdelse af færdselsreglerne; understreger især betydningen af overholdelse af hastigheds- og promillegrænserne, indtagelse af medicin og stoffer samt overholdelse af reglerne om brug af sikkerhedsseler og hjelme; mener imidlertid, at der her er tale om spørgsmål, der hovedsageligt falder ind under medlemsstaternes kompetence, men at der snarest muligt bør koordineres og udbredes bedste praksis på området; glæder sig især over Kommissionens henstilling af 17. januar 2001 om den maksimalt tilladte alkoholkoncentration i blodet (AKB) for førere af motorkøretøjer (5), hvori der stilles forslag om en promillegrænse på 0,5, og opfordrer indtrængende alle medlemsstaterne til at vedtage en sådan grænse; opfordrer endvidere medlemsstaterne til hurtigt at gennemføre Kommissionens henstilling af 6. april 2004 om kontrol (6); opfordrer Kommissionen til at kontrollere gennemførelsen af sidstnævnte henstilling og i det omfang, det er nødvendigt, at hjælpe de medlemsstater, der ikke får den gennemført; anmoder Kommissionen om i sin midtvejsstatus over handlingsplanen at aflægge beretning om, i hvor vid udstrækning henstillingen er gennemført; opfordrer i lyset af ovennævnte vurdering desuden indtrængende Kommissionen til at foreslå de nødvendige bindende lovgivningsforanstaltninger, hvad angår promillegrænser (baseret på Europa-Parlamentets henstilling om 0,5 for voksne og 0,2 for uerfarne chauffører) og brugen af sikkerhedsseler;

| 22. | er klar over, at håndhævelsen af færdselsloven på tværs af grænserne stadig er meget utilfredsstillende, da der ikke findes noget ensartet system, som gør det muligt for myndighederne i en medlemsstat at retsforfølge færdselssyndere fra andre medlemsstater (7); opfordrer indtrængende Kommissionen til at skitsere et forslag til en gennemførlig EU-dækkende kampagne med henblik på at sikre, at trafikanter overholder færdselsreglerne, uanset hvilken medlemsstat de kører i; opfordrer også indtrængende Kommissionen til at skitsere et forslag til en gennemførlig EU-dækkende kampagne, som sætter medlemsstaterne i stand til at følge op på overtrædelser og idømte straffe; bemærker, at hvad bøder angår, er både grundlaget for en mulig lovgivning (8) og de nødvendige rammer for et system for udveksling af oplysninger (9) forberedt; |
| --- | --- |

22.

er klar over, at håndhævelsen af færdselsloven på tværs af grænserne stadig er meget utilfredsstillende, da der ikke findes noget ensartet system, som gør det muligt for myndighederne i en medlemsstat at retsforfølge færdselssyndere fra andre medlemsstater (7); opfordrer indtrængende Kommissionen til at skitsere et forslag til en gennemførlig EU-dækkende kampagne med henblik på at sikre, at trafikanter overholder færdselsreglerne, uanset hvilken medlemsstat de kører i; opfordrer også indtrængende Kommissionen til at skitsere et forslag til en gennemførlig EU-dækkende kampagne, som sætter medlemsstaterne i stand til at følge op på overtrædelser og idømte straffe; bemærker, at hvad bøder angår, er både grundlaget for en mulig lovgivning (8) og de nødvendige rammer for et system for udveksling af oplysninger (9) forberedt;

| 23. | glæder sig over planen om at indføre obligatoriske harmoniserede piktogrammer på lægemiddelemballage baseret på den europæiske klassifikation af lægemidler efter deres virkning; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over planen om at indføre obligatoriske harmoniserede piktogrammer på lægemiddelemballage baseret på den europæiske klassifikation af lægemidler efter deres virkning;

| 24. | henviser til faren ved blinde vinkler; opfordrer til hurtige, billige foranstaltninger med henblik på montering på lastbiler af spejle, der kan fjerne risikoen for blinde vinkler; opfordrer Kommissionen til at overveje, om der er behov for, og om det er muligt at ændre fællesskabslovgivningen, således at fabrikanterne kan indføre midtermonterede A-søjler, der giver bedre udsyn; slår til lyd for, at sættevognstog særligt udstyres med spejle, der forbedrer synsfeltet fremad for at modvirke førerens blinde vinkel ved fodgængerovergange; |
| --- | --- |

24.

henviser til faren ved blinde vinkler; opfordrer til hurtige, billige foranstaltninger med henblik på montering på lastbiler af spejle, der kan fjerne risikoen for blinde vinkler; opfordrer Kommissionen til at overveje, om der er behov for, og om det er muligt at ændre fællesskabslovgivningen, således at fabrikanterne kan indføre midtermonterede A-søjler, der giver bedre udsyn; slår til lyd for, at sættevognstog særligt udstyres med spejle, der forbedrer synsfeltet fremad for at modvirke førerens blinde vinkel ved fodgængerovergange;

| 25. | erindrer om, at en nyere bilpark også vil være mere sikker; beklager, at Kommissionens meddelelse om beskatning af personvogne i Den Europæiske Union (KOM(2002)0431) og den følgende beslutning vedtaget af Europa-Parlamentet (10) ikke har ført til den foreslåede erstatning af registreringsafgifter med årlige vejafgifter, hvorved man er gået glip af en forbedring af den måde, det indre marked fungerer på, og af hurtig indførelse af nyere og sikrere biler; opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå periodiske programmer, der giver incitamenter til at udskifte de biler, der allerede findes i trafikken, og landbrugskøretøjer med nye køretøjer, da dette helt klart ville være til fordel ikke blot for trafiksikkerheden og miljøet, men også for den industrielle udvikling; opfordrer Kommissionen til i den forbindelse at undersøge, hvordan uheldstallene påvirkes af den stigende anvendelse af firhjulstrækkere og andre prototyper til andre formål (quads, buggies, osv.) og til at foreslå foranstaltninger med henblik på at reducere den medfølgende risiko; |
| --- | --- |

25.

erindrer om, at en nyere bilpark også vil være mere sikker; beklager, at Kommissionens meddelelse om beskatning af personvogne i Den Europæiske Union (KOM(2002)0431) og den følgende beslutning vedtaget af Europa-Parlamentet (10) ikke har ført til den foreslåede erstatning af registreringsafgifter med årlige vejafgifter, hvorved man er gået glip af en forbedring af den måde, det indre marked fungerer på, og af hurtig indførelse af nyere og sikrere biler; opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå periodiske programmer, der giver incitamenter til at udskifte de biler, der allerede findes i trafikken, og landbrugskøretøjer med nye køretøjer, da dette helt klart ville være til fordel ikke blot for trafiksikkerheden og miljøet, men også for den industrielle udvikling; opfordrer Kommissionen til i den forbindelse at undersøge, hvordan uheldstallene påvirkes af den stigende anvendelse af firhjulstrækkere og andre prototyper til andre formål (quads, buggies, osv.) og til at foreslå foranstaltninger med henblik på at reducere den medfølgende risiko;

| 26. | vil gerne bevare den kulturelle arv, som historiske køretøjer repræsenterer; opfordrer derfor indtrængende til, at der i den planlagte lovgivning tages hensyn til eventuel utilsigtet, men potentiel negativ indvirkning på brugen — og dermed også bevarelsen — af historiske køretøjer; |
| --- | --- |

26.

vil gerne bevare den kulturelle arv, som historiske køretøjer repræsenterer; opfordrer derfor indtrængende til, at der i den planlagte lovgivning tages hensyn til eventuel utilsigtet, men potentiel negativ indvirkning på brugen — og dermed også bevarelsen — af historiske køretøjer;

| 27. | erindrer om, at et vejnet med mange uheld, og som ikke minimerer følgerne af uheld, udgør en større sikkerhedsrisiko; mener, at vejene bør forbedres, så de passer til det nuværende trafikniveau, eller bygges efter standarder, der tager højde for alle brugeres behov, herunder de mere udsatte brugere; støtter kraftigt Kommissionens bestræbelser for at få indført en harmoniseret definition af »sorte pletter«, EU-skiltning og informering af trafikanterne samt korrigerende foranstaltninger; |
| --- | --- |

27.

erindrer om, at et vejnet med mange uheld, og som ikke minimerer følgerne af uheld, udgør en større sikkerhedsrisiko; mener, at vejene bør forbedres, så de passer til det nuværende trafikniveau, eller bygges efter standarder, der tager højde for alle brugeres behov, herunder de mere udsatte brugere; støtter kraftigt Kommissionens bestræbelser for at få indført en harmoniseret definition af »sorte pletter«, EU-skiltning og informering af trafikanterne samt korrigerende foranstaltninger;

| 28. | betragter et rammedirektiv om sikker forvaltning af infrastrukturen som et nyttigt redskab til gennemførelse af en systematisk tilgang til trafiksikkerhed; mener, at et sådant direktiv bør fastslå, hvilke operationelle procedurer der kræves til design, konstruktion og de forskellige stadier af driften af nye og eksisterende veje for at sikre, at de lever op til alle sikkerhedsstandarder, tilskynde til, at man via de nationale programmer forbedrer vejstrækninger med stor risiko for uheld, især gennem afskaffelse af niveauoverkørsler, og bidrage til at etablere netværk af eksperter, der muliggør »best in Europe«-tilgange til sikker vejdesign og forvaltning; understreger, at medlemsstaterne i forbindelse med design og anlæg af veje systematisk bør tage hensyn til sikkerheden for alle førere (af motorcykler, cykler, tunge køretøjer, osv.) og forebyggelse af uheld; |
| --- | --- |

28.

betragter et rammedirektiv om sikker forvaltning af infrastrukturen som et nyttigt redskab til gennemførelse af en systematisk tilgang til trafiksikkerhed; mener, at et sådant direktiv bør fastslå, hvilke operationelle procedurer der kræves til design, konstruktion og de forskellige stadier af driften af nye og eksisterende veje for at sikre, at de lever op til alle sikkerhedsstandarder, tilskynde til, at man via de nationale programmer forbedrer vejstrækninger med stor risiko for uheld, især gennem afskaffelse af niveauoverkørsler, og bidrage til at etablere netværk af eksperter, der muliggør »best in Europe«-tilgange til sikker vejdesign og forvaltning; understreger, at medlemsstaterne i forbindelse med design og anlæg af veje systematisk bør tage hensyn til sikkerheden for alle førere (af motorcykler, cykler, tunge køretøjer, osv.) og forebyggelse af uheld;

| 29. | anmoder Kommissionen om at være mere opmærksom på integration mellem det europæiske handlingsprogram for færdselssikkerhed og energihandlingsprogrammet, og foreslår, at sikkerhedskriterier og miljøkriterier medtages i vurderingen af finansiering af det transeuropæiske transportnetværk (TEN-T); foreslår en grundlæggende harmonisering af vejskilte og oplysninger med henblik på en fælles europæisk skiltning, for så vidt angår farve, form, størrelse, bogstavtype og symboler som et første skridt efterfulgt af, at vejene udstyres med intelligent trafikforvaltning og informationssystemer; |
| --- | --- |

29.

anmoder Kommissionen om at være mere opmærksom på integration mellem det europæiske handlingsprogram for færdselssikkerhed og energihandlingsprogrammet, og foreslår, at sikkerhedskriterier og miljøkriterier medtages i vurderingen af finansiering af det transeuropæiske transportnetværk (TEN-T); foreslår en grundlæggende harmonisering af vejskilte og oplysninger med henblik på en fælles europæisk skiltning, for så vidt angår farve, form, størrelse, bogstavtype og symboler som et første skridt efterfulgt af, at vejene udstyres med intelligent trafikforvaltning og informationssystemer;

| 30. | bemærker, at EuroTest-platformen kan føre til udvikling af en række EU-programmer for mobilitetsvurdering og benchmarking af mobilitetsinfrastrukturprodukter og -tjenester og til mere bevidsthed om dette spørgsmål blandt borgerne; glæder sig især over EuroRAP (European Road Assessment Programme) og EuroTAP (European Tunnel Assessment Programme); anmoder om, at EuroRAP- og EuroTAP-programmerne hurtigt udvides til alle EU's medlemsstater og alle store veje og tunneler, og at der offentliggøres retningslinjer for bedste praksis; støtter ideen om at give »sikkerhedspoint« til alle store EU-veje, der lever op til EU-retningslinjerne; |
| --- | --- |

30.

bemærker, at EuroTest-platformen kan føre til udvikling af en række EU-programmer for mobilitetsvurdering og benchmarking af mobilitetsinfrastrukturprodukter og -tjenester og til mere bevidsthed om dette spørgsmål blandt borgerne; glæder sig især over EuroRAP (European Road Assessment Programme) og EuroTAP (European Tunnel Assessment Programme); anmoder om, at EuroRAP- og EuroTAP-programmerne hurtigt udvides til alle EU's medlemsstater og alle store veje og tunneler, og at der offentliggøres retningslinjer for bedste praksis; støtter ideen om at give »sikkerhedspoint« til alle store EU-veje, der lever op til EU-retningslinjerne;

| 31. | henviser til resultaterne af EuroTest 2005-undersøgelsen om trafikskilte, som viser, at 91 % af trafikanterne ønsker en bedre harmonisering af trafikskiltene i Europa for at forbedre trafiksikkerheden; opfordrer Kommissionen til at reagere herpå ved at træffe effektive foranstaltninger til forbedring af trafikskiltningssystemet og trafikanternes adfærd og informering af førere af motorkøretøjer herom; opfordrer Kommissionen til at tage initiativ til en ensartet fortolkning i EU af FN's konvention af 8. november 1968 om færdselstavler og -signaler; opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge faktiske problemer som f.eks. de alt for mange trafikskilte og den mangelfulde forståelse af skilte; støtter brugervenlige og ajourførte oplysninger om de trafikskiltningssystemer, der anvendes i medlemsstaterne, hvilket vil gøre den grænseoverskridende trafik lettere; fastholder, at sådanne oplysninger bør gøres let tilgængelige via en EU-internetwebside på alle officielle EU-sprog; |
| --- | --- |

31.

henviser til resultaterne af EuroTest 2005-undersøgelsen om trafikskilte, som viser, at 91 % af trafikanterne ønsker en bedre harmonisering af trafikskiltene i Europa for at forbedre trafiksikkerheden; opfordrer Kommissionen til at reagere herpå ved at træffe effektive foranstaltninger til forbedring af trafikskiltningssystemet og trafikanternes adfærd og informering af førere af motorkøretøjer herom; opfordrer Kommissionen til at tage initiativ til en ensartet fortolkning i EU af FN's konvention af 8. november 1968 om færdselstavler og -signaler; opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge faktiske problemer som f.eks. de alt for mange trafikskilte og den mangelfulde forståelse af skilte; støtter brugervenlige og ajourførte oplysninger om de trafikskiltningssystemer, der anvendes i medlemsstaterne, hvilket vil gøre den grænseoverskridende trafik lettere; fastholder, at sådanne oplysninger bør gøres let tilgængelige via en EU-internetwebside på alle officielle EU-sprog;

| 32. | beklager, at det fælles alarmnummer 112 ikke er kendt af alle europæere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, i hvor høj grad den europæiske offentlighed på nuværende tidspunkt er bekendt med det fælles europæiske alarmnummer, og kvaliteten af de tjenester, som borgere i nød får via dette nummer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremsætte forslag på grundlag af denne undersøgelse med henblik på at forbedre situationen i EU; |
| --- | --- |

32.

beklager, at det fælles alarmnummer 112 ikke er kendt af alle europæere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, i hvor høj grad den europæiske offentlighed på nuværende tidspunkt er bekendt med det fælles europæiske alarmnummer, og kvaliteten af de tjenester, som borgere i nød får via dette nummer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremsætte forslag på grundlag af denne undersøgelse med henblik på at forbedre situationen i EU;

| 33. | opfordrer til en ex ante-omkostningseffektivitetsanalyse af enhver handling, der har betydelig finansiel indvirkning, og enhver større aktion der skal foretages; anbefaler, at Kommissionen, når det er sandsynligt, at fordelene vil være ubetydelige, skal forklare, hvorfor den er kommet til denne konklusion; henviser til det hensigtsmæssige i at inddrage medlemsstaterne i vurderingen af, hvorvidt en foranstaltning skal gennemføres; |
| --- | --- |

33.

opfordrer til en ex ante-omkostningseffektivitetsanalyse af enhver handling, der har betydelig finansiel indvirkning, og enhver større aktion der skal foretages; anbefaler, at Kommissionen, når det er sandsynligt, at fordelene vil være ubetydelige, skal forklare, hvorfor den er kommet til denne konklusion; henviser til det hensigtsmæssige i at inddrage medlemsstaterne i vurderingen af, hvorvidt en foranstaltning skal gennemføres;

| 34. | gør opmærksom på den rolle, forsikringsselskaberne kan spille for at mindske antallet af trafikulykker i forbindelse med erhvervstrafikken; mener, at graduerede præmier er en hensigtsmæssig måde at motivere transportvirksomheder til at prioritere færdselssikkerheden og derved mindske antallet af ulykker; |
| --- | --- |

34.

gør opmærksom på den rolle, forsikringsselskaberne kan spille for at mindske antallet af trafikulykker i forbindelse med erhvervstrafikken; mener, at graduerede præmier er en hensigtsmæssig måde at motivere transportvirksomheder til at prioritere færdselssikkerheden og derved mindske antallet af ulykker;

| 35. | beklager, at det tredje færdselssikkerhedshandlingsprogram ikke specifikt behandler færdselssikkerhedsproblemerne i områder med tæt bebyggelse, og at de måder, hvorpå den kollektive trafik kan bidrage til at mindske antallet af trafikulykker, ikke er nævnt; er overbevist om de store muligheder, der ligger for byområder i hele Europa i udvekslingen af bedste praksis; opfordrer til en styrket indsats til fordel for udveksling af bedste praksis og intensivering af forskningen; understreger i denne sammenhæng den store betydning for vejsikkerheden af udviklingen af fælles standarder for vejgeometri, design af infrastruktur og trafikskilte; |
| --- | --- |

35.

beklager, at det tredje færdselssikkerhedshandlingsprogram ikke specifikt behandler færdselssikkerhedsproblemerne i områder med tæt bebyggelse, og at de måder, hvorpå den kollektive trafik kan bidrage til at mindske antallet af trafikulykker, ikke er nævnt; er overbevist om de store muligheder, der ligger for byområder i hele Europa i udvekslingen af bedste praksis; opfordrer til en styrket indsats til fordel for udveksling af bedste praksis og intensivering af forskningen; understreger i denne sammenhæng den store betydning for vejsikkerheden af udviklingen af fælles standarder for vejgeometri, design af infrastruktur og trafikskilte;

| 36. | er opmærksom på, at indførelsen af mange lovende teknologier ikke kan ske øjeblikkeligt; opfordrer derfor Kommissionen til at foreslå en række prioriterede områder, hvor teknologisk forskning kan fokuseres, såvel som en plan for indførelsen af dem; insisterer på, at både den prioriterede liste og planen først skal fastlægges, når der er blevet gennemført en grundig cost-benefit-analyse; opfordrer til, at disse prioriterede aktiviteter skal dække på kort, mellemlang og lang sigt og optages som en organisk del af Verona-processen; |
| --- | --- |

36.

er opmærksom på, at indførelsen af mange lovende teknologier ikke kan ske øjeblikkeligt; opfordrer derfor Kommissionen til at foreslå en række prioriterede områder, hvor teknologisk forskning kan fokuseres, såvel som en plan for indførelsen af dem; insisterer på, at både den prioriterede liste og planen først skal fastlægges, når der er blevet gennemført en grundig cost-benefit-analyse; opfordrer til, at disse prioriterede aktiviteter skal dække på kort, mellemlang og lang sigt og optages som en organisk del af Verona-processen;

| 37. | mener, at teknologier som f.eks. telematik på lang sigt giver mulighed for næsten helt at eliminere dødsulykker; opfordrer derfor til intensiv forskning og samarbejde mellem alle berørte parter med henblik på at fremme en hurtig indførelse af de mest lovende teknologier; |
| --- | --- |

37.

mener, at teknologier som f.eks. telematik på lang sigt giver mulighed for næsten helt at eliminere dødsulykker; opfordrer derfor til intensiv forskning og samarbejde mellem alle berørte parter med henblik på at fremme en hurtig indførelse af de mest lovende teknologier;

| 38. | er opmærksom på, at indførelsen af mange nye teknologier kan vise sig at være bekostelig, og at købere af nye biler ikke altid kan eller vil betale alle omkostningerne, selv om de socioøkonomiske besparelser ville være større end prisstigningen på køretøjet; opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at definere skattemæssige og andre tilskyndelser til at fremskynde indførelsen af effektive løsninger (og samtidig at sikre funktionen af det indre marked) og forøge indførelsen af dem gennem et reformeret og mere omfattende EuroNCAP-program; |
| --- | --- |

38.

er opmærksom på, at indførelsen af mange nye teknologier kan vise sig at være bekostelig, og at købere af nye biler ikke altid kan eller vil betale alle omkostningerne, selv om de socioøkonomiske besparelser ville være større end prisstigningen på køretøjet; opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at definere skattemæssige og andre tilskyndelser til at fremskynde indførelsen af effektive løsninger (og samtidig at sikre funktionen af det indre marked) og forøge indførelsen af dem gennem et reformeret og mere omfattende EuroNCAP-program;

| 39. | mener, at af de mange teknologier, der findes, bør følgende tillægges særlig opmærksomhed og overvejes:






  — | Systemer, der minder bilisterne om at spænde sikkerhedsselen, og avancerede fastholdelsesanordninger, idet det bemærkes, at 95 % af bilisterne i Sverige bruger deres sikkerhedssele, mens halvdelen af de dræbte ikke brugte sikkerhedssele; støtter derfor med de nødvendige undtagelser for offentlig bytransport obligatorisk installering på førersædet i alle nye biler af systemer, der minder bilisterne om at spænde sikkerhedsselen, og udvidelse af sådanne anordninger til passagersædet; |
| --- | --- | --- |

39.

mener, at af de mange teknologier, der findes, bør følgende tillægges særlig opmærksomhed og overvejes:

—

Systemer, der minder bilisterne om at spænde sikkerhedsselen, og avancerede fastholdelsesanordninger, idet det bemærkes, at 95 % af bilisterne i Sverige bruger deres sikkerhedssele, mens halvdelen af de dræbte ikke brugte sikkerhedssele; støtter derfor med de nødvendige undtagelser for offentlig bytransport obligatorisk installering på førersædet i alle nye biler af systemer, der minder bilisterne om at spænde sikkerhedsselen, og udvidelse af sådanne anordninger til passagersædet;

| — | Elektronisk stabilitetskontrol (ESC), idet det påpeges, at globale forskningsresultater entydigt viser, at stabilitetskontrolsystemer som ESC kan spare mange liv (11); anbefaler derfor, at der indføres ESC-systemer for alle køretøjer så hurtigt som muligt, og at der udvikles en internationalt harmoniseret valideringstest for stabilitetskontrolsystemer; |
| --- | --- |

—

Elektronisk stabilitetskontrol (ESC), idet det påpeges, at globale forskningsresultater entydigt viser, at stabilitetskontrolsystemer som ESC kan spare mange liv (11); anbefaler derfor, at der indføres ESC-systemer for alle køretøjer så hurtigt som muligt, og at der udvikles en internationalt harmoniseret valideringstest for stabilitetskontrolsystemer;

| — | Hastighedsbegrænsningssystemer, idet der henvises til mulighederne i hastighedsbegrænsningsteknologier gennem informationer til føreren, brugeraktiverede hastighedsbegrænsningsanordninger og intelligent farttilpasning (INFATI), der som en obligatorisk og intervenerende ordning kan reducere uheldene med ca. 35 % (12); opfordrer til indførelse af hastighedsadvarselssystemer i biler og efterhånden indførelse af intelligent farttilpasning, hvor de nationale myndigheder finder det relevant; støtter udviklingen af fælles tekniske standarder og aktioner med henblik på at stille EU-dækkende hastighedsbegrænsningsdata til rådighed til digitale kort; |
| --- | --- |

—

Hastighedsbegrænsningssystemer, idet der henvises til mulighederne i hastighedsbegrænsningsteknologier gennem informationer til føreren, brugeraktiverede hastighedsbegrænsningsanordninger og intelligent farttilpasning (INFATI), der som en obligatorisk og intervenerende ordning kan reducere uheldene med ca. 35 % (12); opfordrer til indførelse af hastighedsadvarselssystemer i biler og efterhånden indførelse af intelligent farttilpasning, hvor de nationale myndigheder finder det relevant; støtter udviklingen af fælles tekniske standarder og aktioner med henblik på at stille EU-dækkende hastighedsbegrænsningsdata til rådighed til digitale kort;

| — | Alkolåse, idet det bemærkes, at der hvert år sker omkring 10 000 alkoholrelaterede trafikuheld; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme indførelsen af pålidelige alkolåse; ser fordele i en gradvis fremgangsmåde startende med rehabiliteringsforanstaltninger for trafikanter, som gentagne gange begår forseelser, frivillige foranstaltninger og foranstaltninger inden for godstransport; |
| --- | --- |

—

Alkolåse, idet det bemærkes, at der hvert år sker omkring 10 000 alkoholrelaterede trafikuheld; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme indførelsen af pålidelige alkolåse; ser fordele i en gradvis fremgangsmåde startende med rehabiliteringsforanstaltninger for trafikanter, som gentagne gange begår forseelser, frivillige foranstaltninger og foranstaltninger inden for godstransport;

| — | e-Call (emergency call), idet der henvises til, at e-Calls i vid udstrækning kan reducere antallet af dræbte, kvæstelsernes alvorlighed samt stress efter et uheld, da der kan reageres hurtigere; glæder sig over planen om at udstyre nye biler med e-Call fra 2009 og forlanger, at dette system, såfremt det vurderes at være omkostningseffektivt, udvides til også at omfatte køretøjer til personbefordring og køretøjer til transport af farligt gods; |
| --- | --- |

—

e-Call (emergency call), idet der henvises til, at e-Calls i vid udstrækning kan reducere antallet af dræbte, kvæstelsernes alvorlighed samt stress efter et uheld, da der kan reageres hurtigere; glæder sig over planen om at udstyre nye biler med e-Call fra 2009 og forlanger, at dette system, såfremt det vurderes at være omkostningseffektivt, udvides til også at omfatte køretøjer til personbefordring og køretøjer til transport af farligt gods;

| 40. | støtter indførelsen af et gennemarbejdet og omfattende EuroNCAP-program ved at styrke samarbejdet med Kommissionen gennem yderligere finansiel støtte til en mere aktiv deltagelse i arbejdet med programmet; opfordrer EuroNCAP til at inkorporere andre passive sikkerhedsaspekter såsom beskyttelse mod piskesmæld og køretøjernes egenskaber i tilfælde af sammenstød bil mod bil; noterer derudover, at aktive sikkerhedssystemer (såsom ESC) stadig stort set er en uprøvet mulighed, der frembyder store chancer for at højne trafiksikkerheden, og at de mest lovende løsninger bør inkorporeres i EuroNCAP-proceduren; |
| --- | --- |

40.

støtter indførelsen af et gennemarbejdet og omfattende EuroNCAP-program ved at styrke samarbejdet med Kommissionen gennem yderligere finansiel støtte til en mere aktiv deltagelse i arbejdet med programmet; opfordrer EuroNCAP til at inkorporere andre passive sikkerhedsaspekter såsom beskyttelse mod piskesmæld og køretøjernes egenskaber i tilfælde af sammenstød bil mod bil; noterer derudover, at aktive sikkerhedssystemer (såsom ESC) stadig stort set er en uprøvet mulighed, der frembyder store chancer for at højne trafiksikkerheden, og at de mest lovende løsninger bør inkorporeres i EuroNCAP-proceduren;

| 41. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

41.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 43 E af 19.2.2004, s. 250.

(2)  EUT L 111 af 17.4.2004, s.75.

(3)  http://www.thinkroadsafety.gov.uk/

(4)  EUT L 321 af 6.12.2003, s. 15.

(5)  EFT L 43 af 14.2.2001, s. 31.

(6)  I henhold til Kommissionens skøn kan politimæssig kontrol med bestemmelserne for hastighed, spirituskørsel og brug af sikkerhedssele alene betyde en nedgang på 6 000 dræbte og 14 000 kvæstede indtil 2010.

(7)  Dette illustreres af, at i de første fire måneder, efter at det franske nationale hastighedskontrolsystem var trådt i kraft i 2003, kunne ca. 25 % af overtrædelserne henføres til køretøjer, der var registreret uden for Frankrig (VERA 2 2004:1), mens disse køretøjer kun repræsenterer 10 % af den samlede trafik.

(8)  Rådets rammeafgørelse 2005/214/RIA af 24.2.2005 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på bødestraffe (EUT L 76 af 22.3.2005, s. 16).

(9)  EUCARIS er et system baseret på en multilateral traktat af 29. juni 2000. Det er en infrastruktur, hvorigennem de deltagende lande kan søge i andre landes databaser med oplysninger om kørekort og/eller køretøjer (www.eucaris.com)

RESPER er det kørekortnetværk, som Kommissionen og Rådet er ved at oprette til deling af oplysninger og data om alle europæiske kørekort.

(10)  EUT C 83 E af 2.4.2004, s. 191.

(11)  Forskning foretaget af den amerikanske National Highway Safety Administration viser, at der måske kan opnås en reduktion på 30 % i antallet af dræbte i aleneulykker, hvis alle biler udstyres med ESC.

(12)  Intelligent Transportation Systems and Road Safety, ETSC 1999.

P6_TA(2005)0367

Nepal

Europa-Parlamentets beslutning om Nepal

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin tidligere beslutning af 24. februar 2005 om Nepal (1), hvori det fordømte kongens kup og opfordrede kong Gyanendra til at ophæve undtagelsestilstanden og genoprette det parlamentariske demokrati og de demokratiske institutioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin tidligere beslutning af 24. februar 2005 om Nepal (1), hvori det fordømte kongens kup og opfordrede kong Gyanendra til at ophæve undtagelsestilstanden og genoprette det parlamentariske demokrati og de demokratiske institutioner,

| — | der henviser til erklæringen af 6. september 2005, fremsat af formandskabet på vegne af Den Europæiske Union, som bifalder erklæringen om våbenhvile fra formand Prachanda i det nepalesiske (maoistiske) kommunistparti CPN(M), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 6. september 2005, fremsat af formandskabet på vegne af Den Europæiske Union, som bifalder erklæringen om våbenhvile fra formand Prachanda i det nepalesiske (maoistiske) kommunistparti CPN(M),

| — | der henviser til FN's generalsekretærs særlige rådgiver Lakhar Brahimis besøg i Nepal i juli 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs særlige rådgiver Lakhar Brahimis besøg i Nepal i juli 2005,

| — | der henviser til EU-trojkaens planlagte besøg den 4.-6. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-trojkaens planlagte besøg den 4.-6. oktober 2005,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Nepals Kong Gyanendra den 1. februar 2005 på forfatningsstridig vis afsatte regeringen, overtog den direkte magt og erklærede landet i undtagelsestilstand, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Nepals Kong Gyanendra den 1. februar 2005 på forfatningsstridig vis afsatte regeringen, overtog den direkte magt og erklærede landet i undtagelsestilstand,

| B. | der henviser til, at volden er eskaleret i Nepal siden kongens kup, og at der ikke har været nogen kontrol med Nepals kongelige hær i løbet af den periode, hvor der ikke har været nogen demokratisk valgt regering, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at volden er eskaleret i Nepal siden kongens kup, og at der ikke har været nogen kontrol med Nepals kongelige hær i løbet af den periode, hvor der ikke har været nogen demokratisk valgt regering,

| C. | der henviser til, at kongens kup har styrket de maoistiske oprørsgruppers stilling, og at disse råder over mere end 15 000 krigere og har mange områder i Nepal under deres kontrol, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kongens kup har styrket de maoistiske oprørsgruppers stilling, og at disse råder over mere end 15 000 krigere og har mange områder i Nepal under deres kontrol,

| D. | der henviser til, at en alliance bestående af syv partier, og som omfattede de fleste politiske centrumspartier, og som havde mere end 190 mandater i det opløste parlament med 205 medlemmer, opfordrer til en genoprettelse af Repræsentanternes Hus fra 1999 og til at indlede fredsforhandlinger med maoisterne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en alliance bestående af syv partier, og som omfattede de fleste politiske centrumspartier, og som havde mere end 190 mandater i det opløste parlament med 205 medlemmer, opfordrer til en genoprettelse af Repræsentanternes Hus fra 1999 og til at indlede fredsforhandlinger med maoisterne,

| E. | der henviser til, at der i maj 2005 fandt møder sted mellem repræsentanter for partierne i New Delhi, og at syv-partialliancen i august 2005 besluttede at udpege en gruppe til at føre formelle forhandlinger, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der i maj 2005 fandt møder sted mellem repræsentanter for partierne i New Delhi, og at syv-partialliancen i august 2005 besluttede at udpege en gruppe til at føre formelle forhandlinger,

| F. | der henviser til, at den nyligt afholdte fredsdemonstration med 30 000 deltagere i Kathmandu opfordrede til, at den langvarige konflikt, som har kostet 12 000 menneskeliv, bringes til ophør, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den nyligt afholdte fredsdemonstration med 30 000 deltagere i Kathmandu opfordrede til, at den langvarige konflikt, som har kostet 12 000 menneskeliv, bringes til ophør,

| G. | der henviser til, at Nepal, der har en befolkning på 23 millioner, er blandt verdens fattigste og mindst udviklede lande, idet 42 % af befolkningen lever under fattigdomsgrænsen, 80 % af befolkningen bor i landdistrikter og arbejdsløsheden er på 47 %, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Nepal, der har en befolkning på 23 millioner, er blandt verdens fattigste og mindst udviklede lande, idet 42 % af befolkningen lever under fattigdomsgrænsen, 80 % af befolkningen bor i landdistrikter og arbejdsløsheden er på 47 %,

| H. | der henviser til, at der stadig sker krænkelser af de grundlæggende menneskerettigheder, herunder chikane mod demokratiske partiledere, tilbageholdelse af politiske aktivister og menneskerettighedsforkæmpere, anholdelse af 140 journalister under prodemokratiske demonstrationer og begrænsning af ytringsfriheden for repræsentanter for faglige sammenslutninger, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der stadig sker krænkelser af de grundlæggende menneskerettigheder, herunder chikane mod demokratiske partiledere, tilbageholdelse af politiske aktivister og menneskerettighedsforkæmpere, anholdelse af 140 journalister under prodemokratiske demonstrationer og begrænsning af ytringsfriheden for repræsentanter for faglige sammenslutninger,

| I. | der henviser til, at der fortsat forekommer censur af medierne samt alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder tortur, tilbageholdelse, fordrivelser, bortførelser og retsstridige drab begået af såvel politistyrker og den kongelige hær som af de maoistiske oprørsgrupper, og at hundredvis af politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere, journalister og repræsentanter for faglige sammenslutninger fortsat tilbageholdes, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der fortsat forekommer censur af medierne samt alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder tortur, tilbageholdelse, fordrivelser, bortførelser og retsstridige drab begået af såvel politistyrker og den kongelige hær som af de maoistiske oprørsgrupper, og at hundredvis af politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere, journalister og repræsentanter for faglige sammenslutninger fortsat tilbageholdes,

| J. | der henviser til, at Nepal har det højeste antal af forsvundne personer i verden, og at straffrihed er et udbredt fænomen, og som henviser til, at risikoen for en humanitær krise er stigende på grund af det stigende antal internt fordrevne, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Nepal har det højeste antal af forsvundne personer i verden, og at straffrihed er et udbredt fænomen, og som henviser til, at risikoen for en humanitær krise er stigende på grund af det stigende antal internt fordrevne,

| K. | der henviser til, at børns mest grundlæggende rettigheder hyppigt krænkes af alle de parter, der er involveret i konflikten, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at børns mest grundlæggende rettigheder hyppigt krænkes af alle de parter, der er involveret i konflikten,

| L. | der henviser til, at EU har fordømt Nepals maoistiske oprørsgrupper for deres anvendelse af børnesoldater, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU har fordømt Nepals maoistiske oprørsgrupper for deres anvendelse af børnesoldater,

| 1. | glæder sig over CPN(M)'s erklæring om våbenhvile og syv-partialliancens første skridt mod iværksættelse af en politisk proces for at løse den væbnede konflikt; opfordrer til en forlængelse på ubestemt tid af den maoistiske våbenhvile og opfordrer kong Gyanendra til også at erklære våbenhvile og gå aktivt ind i konstruktive forhandlinger med de politiske grupper, herunder de maoistiske oprørsgrupper med henblik på at genetablere den demokratiske proces i Nepal; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over CPN(M)'s erklæring om våbenhvile og syv-partialliancens første skridt mod iværksættelse af en politisk proces for at løse den væbnede konflikt; opfordrer til en forlængelse på ubestemt tid af den maoistiske våbenhvile og opfordrer kong Gyanendra til også at erklære våbenhvile og gå aktivt ind i konstruktive forhandlinger med de politiske grupper, herunder de maoistiske oprørsgrupper med henblik på at genetablere den demokratiske proces i Nepal;

| 2. | opfordrer de nepalesiske myndigheder til umiddelbart at træffe foranstaltninger i betragtning af det kommende trojka-besøg; anmoder dem om at samarbejde på disse møder for at muliggøre en frugtbar drøftelse med henblik på at fremme fredsprocessen og genindføre demokratiet med hjælp og tilskyndelse fra det internationale samfund; |
| --- | --- |

2.

opfordrer de nepalesiske myndigheder til umiddelbart at træffe foranstaltninger i betragtning af det kommende trojka-besøg; anmoder dem om at samarbejde på disse møder for at muliggøre en frugtbar drøftelse med henblik på at fremme fredsprocessen og genindføre demokratiet med hjælp og tilskyndelse fra det internationale samfund;

| 3. | opfordrer kong Gyanendra til at garantere de demokratiske parlamentariske myndigheders fulde suverænitet; |
| --- | --- |

3.

opfordrer kong Gyanendra til at garantere de demokratiske parlamentariske myndigheders fulde suverænitet;

| 4. | anmoder det internationale samfund om at oprette en kontaktgruppe, der består af Nepals vigtigste partnere og internationale organisationer (EU, USA, Indien og FN), og om at træffe samordnede internationale foranstaltninger, hvad angår Nepal; foreslår, at Europa-Parlamentet udpeger en særlig rapportør til at overvåge situationen; |
| --- | --- |

4.

anmoder det internationale samfund om at oprette en kontaktgruppe, der består af Nepals vigtigste partnere og internationale organisationer (EU, USA, Indien og FN), og om at træffe samordnede internationale foranstaltninger, hvad angår Nepal; foreslår, at Europa-Parlamentet udpeger en særlig rapportør til at overvåge situationen;

| 5. | glæder sig over FN's initiativ til at udsende en særlig rapportør og oprette et FN-kontor for menneskerettigheder i Nepal, der omhyggeligt skal overvåge menneskerettighedssituationen; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over FN's initiativ til at udsende en særlig rapportør og oprette et FN-kontor for menneskerettigheder i Nepal, der omhyggeligt skal overvåge menneskerettighedssituationen;

| 6. | opfordrer kontaktgruppen til at arrangere en opfølgning på den internationale konference i London i 2002 og til at fastsætte de principper og værdier, der er nødvendige for at styrke fredsprocessen i Nepal og samle det internationale samfunds hovedaktører samt kong Gyanendra, de maoistiske oprørsgrupper og de største politiske partier; |
| --- | --- |

6.

opfordrer kontaktgruppen til at arrangere en opfølgning på den internationale konference i London i 2002 og til at fastsætte de principper og værdier, der er nødvendige for at styrke fredsprocessen i Nepal og samle det internationale samfunds hovedaktører samt kong Gyanendra, de maoistiske oprørsgrupper og de største politiske partier;

| 7. | anmoder Rådet og medlemsstaterne om at opretholde suspensionen af den militære bistand; anmoder om, at al støtte til Nepal overvåges, og at der indføres såkaldte intelligente sanktioner med henblik på fortsat at lægge pres på den kongelige regering for at få den til at genoprette et demokratisk styre og udnytte alle muligheder for fredsforhandlinger; |
| --- | --- |

7.

anmoder Rådet og medlemsstaterne om at opretholde suspensionen af den militære bistand; anmoder om, at al støtte til Nepal overvåges, og at der indføres såkaldte intelligente sanktioner med henblik på fortsat at lægge pres på den kongelige regering for at få den til at genoprette et demokratisk styre og udnytte alle muligheder for fredsforhandlinger;

| 8. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes regeringer til nøje at overvåge al udviklingsbistand til Nepal, til nøje at sikre sig, at den opfylder det primære formål om fattigdomsreduktion og tager fat på de skjulte årsager til konflikten i landet; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes regeringer til nøje at overvåge al udviklingsbistand til Nepal, til nøje at sikre sig, at den opfylder det primære formål om fattigdomsreduktion og tager fat på de skjulte årsager til konflikten i landet;

| 9. | bemærker, at der skal afholdes kommunalvalg i april 2006; opfordrer til, at der samtidig afholdes parlamentsvalg; opfordrer EU til at sende en valgobservatørmission til at overvåge disse valg; opfordrer til, at alle de politiske partier kan deltage fuldt ud i valgene; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at der skal afholdes kommunalvalg i april 2006; opfordrer til, at der samtidig afholdes parlamentsvalg; opfordrer EU til at sende en valgobservatørmission til at overvåge disse valg; opfordrer til, at alle de politiske partier kan deltage fuldt ud i valgene;

| 10. | fordømmer kraftigt alle former for vold fra et hvilket som helst politisk partis side, understreger, at de grundlæggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder skal overholdes i Nepal, og anmoder derfor både kongen og maoisterne om at undertegne menneskerettighedsaftaler for at standse krænkelser af disse rettigheder; |
| --- | --- |

10.

fordømmer kraftigt alle former for vold fra et hvilket som helst politisk partis side, understreger, at de grundlæggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder skal overholdes i Nepal, og anmoder derfor både kongen og maoisterne om at undertegne menneskerettighedsaftaler for at standse krænkelser af disse rettigheder;

| 11. | bemærker løsladelsen af visse politiske fanger, men er stadig meget bekymret over, at andre politiske ledere, studerende og menneskerettighedsaktivister stadig holdes fængslede; |
| --- | --- |

11.

bemærker løsladelsen af visse politiske fanger, men er stadig meget bekymret over, at andre politiske ledere, studerende og menneskerettighedsaktivister stadig holdes fængslede;

| 12. | understreger, at enhver form for begrænsning af mediefriheden bør ophøre øjeblikket, og at alle politiske fanger bør enten løslades eller tiltales; |
| --- | --- |

12.

understreger, at enhver form for begrænsning af mediefriheden bør ophøre øjeblikket, og at alle politiske fanger bør enten løslades eller tiltales;

| 13. | anmoder kongen om at reintegrere de 30 000 indbyggere i Kapilvastu, der er blevet fordrevet på grund af voldsomme konflikter; |
| --- | --- |

13.

anmoder kongen om at reintegrere de 30 000 indbyggere i Kapilvastu, der er blevet fordrevet på grund af voldsomme konflikter;

| 14. | opfordrer endnu engang kraftigt den nepalesiske regering til at genoprette det tibetanske flygtningekontor i Kathmandu og tillade, at Dalai Lamas repræsentanter som partnere for FN's Flygtningehøjkommissariat genoptager sine aktiviteter med henblik på at yde bistand til tibetanske flygtninge; |
| --- | --- |

14.

opfordrer endnu engang kraftigt den nepalesiske regering til at genoprette det tibetanske flygtningekontor i Kathmandu og tillade, at Dalai Lamas repræsentanter som partnere for FN's Flygtningehøjkommissariat genoptager sine aktiviteter med henblik på at yde bistand til tibetanske flygtninge;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, kong Gyanendra, regeringerne i Indien og de øvrige lande, der er medlemmer af Den Sydasiatiske Sammenslutning af Regionalt Samarbejde samt til FN's generalsekretær og FN's Højkommissær for Menneskerettigheder. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, kong Gyanendra, regeringerne i Indien og de øvrige lande, der er medlemmer af Den Sydasiatiske Sammenslutning af Regionalt Samarbejde samt til FN's generalsekretær og FN's Højkommissær for Menneskerettigheder.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2005)0058.

P6_TA(2005)0368

Tunesien

Europa-Parlamentets beslutning om Tunesien

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Euro-Middelhavs-associeringsaftalen (1) mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater og Den Tunesiske Republik, særlig artikel 2 heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Euro-Middelhavs-associeringsaftalen (1) mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater og Den Tunesiske Republik, særlig artikel 2 heri,

| — | der henviser til rapporter fra UNDP (FN's udviklingsprogram) for 2002, 2003 og 2004 om den menneskelige udvikling i den arabiske verden, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporter fra UNDP (FN's udviklingsprogram) for 2002, 2003 og 2004 om den menneskelige udvikling i den arabiske verden,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. maj 2003 om styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder og demokratisering med partnere i Middelhavsområdet (KOM(2003)0294), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. maj 2003 om styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder og demokratisering med partnere i Middelhavsområdet (KOM(2003)0294),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. april 2005»Euro-middelhavspartnerskabet har bestået i ti år — Et arbejdsprogram til at imødegå de næste fem års udfordringer« (KOM(2005)0139), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. april 2005»Euro-middelhavspartnerskabet har bestået i ti år — Et arbejdsprogram til at imødegå de næste fem års udfordringer« (KOM(2005)0139),

| — | der henviser til den beslutning, som Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavssamarbejdet vedtog i Kairo den 15. marts 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til den beslutning, som Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavssamarbejdet vedtog i Kairo den 15. marts 2005,

| — | der henviser til erklæring af 7. september 2005 fra Europa-Parlamentets formand om aflysning af den tunesiske menneskerettighedsligas (LTDH) kongres, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 7. september 2005 fra Europa-Parlamentets formand om aflysning af den tunesiske menneskerettighedsligas (LTDH) kongres,

| — | der henviser til erklæring af 13. september 2005 fra formandskabet på Den Europæiske Unions vegne om obstruktionen af de aktiviteter, der udføres af LTDH, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 13. september 2005 fra formandskabet på Den Europæiske Unions vegne om obstruktionen af de aktiviteter, der udføres af LTDH,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at formålet med Euro-Middelhavs-partnerskabet navnlig er at skabe et område med fred og stabilitet baseret på principperne om menneskerettigheder, grundlæggende frihedsrettigheder og demokrati, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med Euro-Middelhavs-partnerskabet navnlig er at skabe et område med fred og stabilitet baseret på principperne om menneskerettigheder, grundlæggende frihedsrettigheder og demokrati,

| B. | der henviser til, at EU's naboskabspolitik bygger på gensidigt anerkendt tilslutning til fælles værdier som demokrati, retsstatsprincipper, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's naboskabspolitik bygger på gensidigt anerkendt tilslutning til fælles værdier som demokrati, retsstatsprincipper, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne,

| C. | der i denne forbindelse minder om, at Tunesien og EU i fællesskab har udarbejdet en handlingsplan, hvis prioriterede foranstaltninger bl.a. omfatter en styrkelse af reformer, der skal sikre demokrati og retsstatsprincipper og navnlig fremme af ytrings-, menings-, forenings- og forsamlingsfriheden, |
| --- | --- |

C.

der i denne forbindelse minder om, at Tunesien og EU i fællesskab har udarbejdet en handlingsplan, hvis prioriterede foranstaltninger bl.a. omfatter en styrkelse af reformer, der skal sikre demokrati og retsstatsprincipper og navnlig fremme af ytrings-, menings-, forenings- og forsamlingsfriheden,

| D. | der henviser til det besøg, som Europa-Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Maghreb-landene for nylig aflagde i Tunis, og hvis formål var at styrke de parlamentariske forbindelser mellem Tunesien og EU, |
| --- | --- |

D.

der henviser til det besøg, som Europa-Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Maghreb-landene for nylig aflagde i Tunis, og hvis formål var at styrke de parlamentariske forbindelser mellem Tunesien og EU,

| E. | der henviser til, at Tunesien uden tvivl er et af de lande i regionen, der er nået længst på det økonomiske, sociale og sundhedsmæssige område, og som desuden på et meget tidligt tidspunkt har anerkendt princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder og statens sekulære karakter, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Tunesien uden tvivl er et af de lande i regionen, der er nået længst på det økonomiske, sociale og sundhedsmæssige område, og som desuden på et meget tidligt tidspunkt har anerkendt princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder og statens sekulære karakter,

| F. | der er meget bekymret over, at LTDH's kongres, der skulle have været afholdt den 9.-11. september 2005 i Tunis, blev aflyst den 5. september 2005, |
| --- | --- |

F.

der er meget bekymret over, at LTDH's kongres, der skulle have været afholdt den 9.-11. september 2005 i Tunis, blev aflyst den 5. september 2005,

| G. | der henviser til den meget vigtige rolle, Tunesien, der som det første Middelhavsland undertegnede en associeringsaftale med Den Europæiske Union, spiller i integrationsprocessen mellem EU-landene og tredjelandene i Middelhavsområdet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til den meget vigtige rolle, Tunesien, der som det første Middelhavsland undertegnede en associeringsaftale med Den Europæiske Union, spiller i integrationsprocessen mellem EU-landene og tredjelandene i Middelhavsområdet,

| H. | der henviser til de henstillinger, som De Forenede Nationers særlige ordfører har fremsat om fremme og beskyttelse af menings- og ytringsfriheden, |
| --- | --- |

H.

der henviser til de henstillinger, som De Forenede Nationers særlige ordfører har fremsat om fremme og beskyttelse af menings- og ytringsfriheden,

| 1. | glæder sig over de væsentlige fremskridt, der er sket i Tunesien på det økonomiske og sociale område, herunder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, sundhed og social sikring, og giver udtryk for ønsket om, at der sideløbende hermed også sker fremskridt med hensyn til styrkelse af demokratiet, retsstatsprincipperne og menneskerettighederne, navnlig ytrings- og foreningsfriheden og retsvæsenets uafhængighed, som indgår i Barcelona-processens resultater; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over de væsentlige fremskridt, der er sket i Tunesien på det økonomiske og sociale område, herunder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, sundhed og social sikring, og giver udtryk for ønsket om, at der sideløbende hermed også sker fremskridt med hensyn til styrkelse af demokratiet, retsstatsprincipperne og menneskerettighederne, navnlig ytrings- og foreningsfriheden og retsvæsenets uafhængighed, som indgår i Barcelona-processens resultater;

| 2. | ønsker, at den politiske dialog mellem EU og Tunesien inden for rammerne af associeringsaftalen fortsat skal være et vigtigt redskab, når det gælder fremme og forbedring af situationen på menneskerettighedsområdet; |
| --- | --- |

2.

ønsker, at den politiske dialog mellem EU og Tunesien inden for rammerne af associeringsaftalen fortsat skal være et vigtigt redskab, når det gælder fremme og forbedring af situationen på menneskerettighedsområdet;

| 3. | giver udtryk for bekymring over Abbou-sagen og kræver, at advokat Mohammed Abbou øjeblikkeligt løslades; |
| --- | --- |

3.

giver udtryk for bekymring over Abbou-sagen og kræver, at advokat Mohammed Abbou øjeblikkeligt løslades;

| 4. | kræver, at de tunesiske myndigheder fremkommer med alle de nødvendige forklaringer med hensyn til internetbrugerne i Zarzis; |
| --- | --- |

4.

kræver, at de tunesiske myndigheder fremkommer med alle de nødvendige forklaringer med hensyn til internetbrugerne i Zarzis;

| 5. | opfordrer de tunesiske myndigheder til at tillade LTDH, den tunesiske journalistsammenslutning og den tunesiske dommerforening frit at udøve deres virksomhed og afholde deres kongres; |
| --- | --- |

5.

opfordrer de tunesiske myndigheder til at tillade LTDH, den tunesiske journalistsammenslutning og den tunesiske dommerforening frit at udøve deres virksomhed og afholde deres kongres;

| 6. | giver udtryk for bekymring over de manglende fremskridt med hensyn til frigivelsen af de EU-midler, der er afsat som økonomisk støtte til projekter, der gennemføres af LTDH, og det projekt om positive foranstaltninger til fremme af kvinders borgerrettigheder og ligestillingen i Maghreb-landene, der gennemføres af Middelhavsinstituttet (IMED) og Sammenslutningen af tunesiske kvinder til fremme af forskning og udvikling (AFTURD) samt Santé Sud's projekt og projektet til modernisering af retsvæsenet; |
| --- | --- |

6.

giver udtryk for bekymring over de manglende fremskridt med hensyn til frigivelsen af de EU-midler, der er afsat som økonomisk støtte til projekter, der gennemføres af LTDH, og det projekt om positive foranstaltninger til fremme af kvinders borgerrettigheder og ligestillingen i Maghreb-landene, der gennemføres af Middelhavsinstituttet (IMED) og Sammenslutningen af tunesiske kvinder til fremme af forskning og udvikling (AFTURD) samt Santé Sud's projekt og projektet til modernisering af retsvæsenet;

| 7. | opfordrer den tunesiske regering til øjeblikkeligt at tage skridt til at frigive de EU-midler, der er afsat til de nævnte projekter, og til hurtigt at nå frem til en aftale om moderniseringsplanen for retsvæsenet; |
| --- | --- |

7.

opfordrer den tunesiske regering til øjeblikkeligt at tage skridt til at frigive de EU-midler, der er afsat til de nævnte projekter, og til hurtigt at nå frem til en aftale om moderniseringsplanen for retsvæsenet;

| 8. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at arbejde for at forbedre forvaltningen af projekterne under Meda-programmet og det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder, og henstiller til Kommissionen at udarbejde passende foranstaltninger, der skal iværksættes, hvis der ikke sker fremskridt med hensyn til frigivelsen af de indefrosne midler; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at arbejde for at forbedre forvaltningen af projekterne under Meda-programmet og det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder, og henstiller til Kommissionen at udarbejde passende foranstaltninger, der skal iværksættes, hvis der ikke sker fremskridt med hensyn til frigivelsen af de indefrosne midler;

| 9. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at intensivere deres politiske dialog med Tunesien på grundlag af gensidig forståelse og respekt og med henblik på at fremme demokratiet, respekten for menneskerettighederne, retsstatsprincipperne og god regeringsførelse ved at kræve, at det underudvalg EU-Tunesien om menneskerettigheder, der er blevet nedsat, bliver fuldt funktionsdygtigt med henblik på at drøfte hele menneskerettighedssituationen og navnlig individuelle sager; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at intensivere deres politiske dialog med Tunesien på grundlag af gensidig forståelse og respekt og med henblik på at fremme demokratiet, respekten for menneskerettighederne, retsstatsprincipperne og god regeringsførelse ved at kræve, at det underudvalg EU-Tunesien om menneskerettigheder, der er blevet nedsat, bliver fuldt funktionsdygtigt med henblik på at drøfte hele menneskerettighedssituationen og navnlig individuelle sager;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, den tunesiske regering og det tunesiske parlament. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, den tunesiske regering og det tunesiske parlament.

---

(1)  EFT L 97 af 30.3.1998, s. 2.

P6_TA(2005)0369

Vojvodina

Europa-Parlamentets beslutning om beskyttelse af multietniciteten i Vojvodina

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. september 2004 om chikane mod mindretal i Vojvodina (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. september 2004 om chikane mod mindretal i Vojvodina (1),

| — | der henviser til rapporten af 2. marts 2005 om en undersøgelsesrejse udført af dets ad hoc-delegation til Vojvodina og Belgrad, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 2. marts 2005 om en undersøgelsesrejse udført af dets ad hoc-delegation til Vojvodina og Belgrad,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. april 2005 om Serbien og Montenegros fremskridt i forberedelserne til forhandlingen af en stabiliserings- og associeringsaftale med Den Europæiske Union (KOM(2005)0476), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. april 2005 om Serbien og Montenegros fremskridt i forberedelserne til forhandlingen af en stabiliserings- og associeringsaftale med Den Europæiske Union (KOM(2005)0476),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at EU og dets medlemsstater har fremmet demokratisering og respekt for menneskerettigheder og mindretalsrettigheder i Republikken Serbien og Statsforbundet Serbien og Montenegro, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og dets medlemsstater har fremmet demokratisering og respekt for menneskerettigheder og mindretalsrettigheder i Republikken Serbien og Statsforbundet Serbien og Montenegro,

| B. | der henviser til, at der fortsat rapporteres om krænkelser af menneskerettighederne og mindretalsrettighederne fra såvel politisk hold som civilsamfundet, herunder chikane og fysiske overgreb mod ikke-etniske serbere og trusler mod etnisk ungarske politiske ledere, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der fortsat rapporteres om krænkelser af menneskerettighederne og mindretalsrettighederne fra såvel politisk hold som civilsamfundet, herunder chikane og fysiske overgreb mod ikke-etniske serbere og trusler mod etnisk ungarske politiske ledere,

| C. | der henviser til, at Serbiens centrale og lokale myndigheder i de senere år ikke har forbedret respekten for menneskerettigheder og mindretalsrettigheder og ikke har draget gerningsmændene bag voldelige handlinger og chikane til ansvar, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Serbiens centrale og lokale myndigheder i de senere år ikke har forbedret respekten for menneskerettigheder og mindretalsrettigheder og ikke har draget gerningsmændene bag voldelige handlinger og chikane til ansvar,

| D. | der henviser til, at både dets beslutning af 16. september 2004 og undersøgelsesrejsen har haft en positiv indvirkning på situationen i Vojvodina, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at både dets beslutning af 16. september 2004 og undersøgelsesrejsen har haft en positiv indvirkning på situationen i Vojvodina,

| E. | der henviser til, at der ikke er nogen virkelige fremskridt med hensyn til at vende udviklingen til det bedre, hvad angår de nationale og etniske mindretals levevilkår i Vojvodina, hvilket bringer deres fremtid i regionen i fare, eller med hensyn til at lette deres adgang til uddannelse og deres repræsentation i den offentlige administration, retsvæsen og politi eller sikre deres adgang til retfærdig rettergang og institutionerne i en stat baseret på retsstatsprincipperne, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der ikke er nogen virkelige fremskridt med hensyn til at vende udviklingen til det bedre, hvad angår de nationale og etniske mindretals levevilkår i Vojvodina, hvilket bringer deres fremtid i regionen i fare, eller med hensyn til at lette deres adgang til uddannelse og deres repræsentation i den offentlige administration, retsvæsen og politi eller sikre deres adgang til retfærdig rettergang og institutionerne i en stat baseret på retsstatsprincipperne,

| F. | der henviser til, at den serbiske regering har forsømt at oprette to udvalg, der skal beskæftige sig med henholdsvis enkeltstående etnisk motiverede hændelser og forholdet mellem de etniske grupper generelt, og dermed ikke har efterkommet Kostunicas erklæringer fra september 2004, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den serbiske regering har forsømt at oprette to udvalg, der skal beskæftige sig med henholdsvis enkeltstående etnisk motiverede hændelser og forholdet mellem de etniske grupper generelt, og dermed ikke har efterkommet Kostunicas erklæringer fra september 2004,

| G. | der henviser til, at Statsforbundet Serbien og Montenegro er bundet af internationale og europæiske konventioner om menneskerettigheder og skal sikre den fuldstændige gennemførelse af disse konventioner som en forudsætning for, at der kan gøres yderligere fremskridt i retning af integration i EU, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Statsforbundet Serbien og Montenegro er bundet af internationale og europæiske konventioner om menneskerettigheder og skal sikre den fuldstændige gennemførelse af disse konventioner som en forudsætning for, at der kan gøres yderligere fremskridt i retning af integration i EU,

| 1. | udtrykker sin dybe bekymring over de gentagne brud på menneskerettighederne og manglen på lov og orden i Vojvodina-provinsen; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybe bekymring over de gentagne brud på menneskerettighederne og manglen på lov og orden i Vojvodina-provinsen;

| 2. | opfordrer myndighederne i Republikken Serbien og Statsforbundet Serbien og Montenegro til at anerkende disse voldshandlinger som kriminelle handlinger, der er i strid med gældende lovgivning, og fastholder betydningen af omgående og effektiv handling, med henblik på at forhindre gentagelser af sådanne hændelser og sikre, at de ikke går ustraffet hen, |
| --- | --- |

2.

opfordrer myndighederne i Republikken Serbien og Statsforbundet Serbien og Montenegro til at anerkende disse voldshandlinger som kriminelle handlinger, der er i strid med gældende lovgivning, og fastholder betydningen af omgående og effektiv handling, med henblik på at forhindre gentagelser af sådanne hændelser og sikre, at de ikke går ustraffet hen,

| 3. | agter at fortsætte sin overvågning af situationen i Vojvodina, navnlig med hensyn til indholdet og principperne i stabiliserings- og associeringsaftalen, idet det kræver regelmæssige høringer med Kommissionen og Rådet under denne proces; |
| --- | --- |

3.

agter at fortsætte sin overvågning af situationen i Vojvodina, navnlig med hensyn til indholdet og principperne i stabiliserings- og associeringsaftalen, idet det kræver regelmæssige høringer med Kommissionen og Rådet under denne proces;

| 4. | Støtter det initiativ, som blev taget af Den Interparlamentariske Delegation for Forbindelserne med Landene i Sydøsteuropa, til en offentlig høring om mindretalssituationen og den politiske situation i Vojvodina; |
| --- | --- |

4.

Støtter det initiativ, som blev taget af Den Interparlamentariske Delegation for Forbindelserne med Landene i Sydøsteuropa, til en offentlig høring om mindretalssituationen og den politiske situation i Vojvodina;

| 5. | bekræfter atter sin vilje til at bruge sine budgetbeføjelser til både at støtte og lægge pres på Serbien-Montenegro med henblik på at fremme respekten for de grundlæggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder, herunder mindretalsrettighederne; |
| --- | --- |

5.

bekræfter atter sin vilje til at bruge sine budgetbeføjelser til både at støtte og lægge pres på Serbien-Montenegro med henblik på at fremme respekten for de grundlæggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder, herunder mindretalsrettighederne;

| 6. | opfordrer myndighederne i Republikken Serbien og Statsforbundet Serbien og Montenegro til at genindføre det selvstyre, som Vojvodina havde ind til 1990, og til at genindføre Vojvodinas regionale parlaments reelle beføjelser på området for uddannelse og medier for at gøre det regionale parlament i stand til at udvikle passende politikker i denne multietniske region; |
| --- | --- |

6.

opfordrer myndighederne i Republikken Serbien og Statsforbundet Serbien og Montenegro til at genindføre det selvstyre, som Vojvodina havde ind til 1990, og til at genindføre Vojvodinas regionale parlaments reelle beføjelser på området for uddannelse og medier for at gøre det regionale parlament i stand til at udvikle passende politikker i denne multietniske region;

| 7. | opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet og den Høje Repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik til nøje at overvåge udviklingen i Vojvodina, idet de i højere grad retter opmærksomheden mod de store sikkerhedsrisici, som forfølgelsen af mindretallene i Vojvodina udgør, og opfordrer derfor til, at der udsendes EU-observatører (EUMM) til provinsen; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet og den Høje Repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik til nøje at overvåge udviklingen i Vojvodina, idet de i højere grad retter opmærksomheden mod de store sikkerhedsrisici, som forfølgelsen af mindretallene i Vojvodina udgør, og opfordrer derfor til, at der udsendes EU-observatører (EUMM) til provinsen;

| 8. | minder Statsforbundet Serbien og Montenegros regeringer og Serbiens regering om, at principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og grundelementerne i stabiliserings- og associeringsprocessen samt retsstatsprincipperne er en forudsætning for Parlamentets samstemmende udtalelse til indgåelse af en stabiliserings- og associeringsaftale og ethvert kommende partnerskab med Den Europæiske Union generelt; |
| --- | --- |

8.

minder Statsforbundet Serbien og Montenegros regeringer og Serbiens regering om, at principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og grundelementerne i stabiliserings- og associeringsprocessen samt retsstatsprincipperne er en forudsætning for Parlamentets samstemmende udtalelse til indgåelse af en stabiliserings- og associeringsaftale og ethvert kommende partnerskab med Den Europæiske Union generelt;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, og den Høje Repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Kommissionen, Serbiens regering og Statsforbundet Serbien og Montenegros regering samt myndighederne i Vojvodina. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, og den Høje Repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Kommissionen, Serbiens regering og Statsforbundet Serbien og Montenegros regering samt myndighederne i Vojvodina.

---

(1)  EUT C 140 E af 9.6.2005, s. 163.

---

21.9.2006

| 21.9.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 227/s16 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 227/s16

---

Tegnforklaring

| * | | høringsprocedure |
| --- | --- | --- |
| **I | | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | | samstemmende udtalelse |
| ***I | | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Oplysninger vedrørende afstemningerne

Medmindre andet er angivet, har ordføreren skriftligt tilkendegivet sin stilling til ændringsforslagene.

Forkortelser af udvalgenes navne

| AFET | | Udenrigsudvalget |
| --- | --- | --- |
| DEVE | | Udviklingsudvalget |
| INTA | | Udvalget om International Handel |
| BUDG | | Budgetudvalget |
| CONT | | Budgetkontroludvalget |
| ECON | | Økonomi- og Valutaudvalget |
| EMPL | | Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender |
| ENVI | | Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed |
| ITRE | | Udvalget om Industri, Forskning og Energi |
| IMCO | | Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse |
| TRAN | | Transport- og Turismeudvalget |
| REGI | | Regionaludviklingsudvalget |
| AGRI | | Landbrugsudvalget |
| PECH | | Fiskeriudvalget |
| CULT | | Kultur- og Uddannelsesudvalget |
| JURI | | Retsudvalget |
| LIBE | | Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender |
| AFCO | | Udvalget om Konstitutionelle Anliggender |
| FEMM | | Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling |
| PETI | | Udvalget for Andragender |

AFET

Udenrigsudvalget

DEVE

Udviklingsudvalget

INTA

Udvalget om International Handel

BUDG

Budgetudvalget

CONT

Budgetkontroludvalget

ECON

Økonomi- og Valutaudvalget

EMPL

Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

ENVI

Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

ITRE

Udvalget om Industri, Forskning og Energi

IMCO

Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse

TRAN

Transport- og Turismeudvalget

REGI

Regionaludviklingsudvalget

AGRI

Landbrugsudvalget

PECH

Fiskeriudvalget

CULT

Kultur- og Uddannelsesudvalget

JURI

Retsudvalget

LIBE

Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

AFCO

Udvalget om Konstitutionelle Anliggender

FEMM

Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling

PETI

Udvalget for Andragender

Forkortelser for de politiske grupper

| PPE-DE | | Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater |
| --- | --- | --- |
| PSE | | De Europæiske Socialdemokraters Gruppe |
| ALDE | | Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa |
| Verts/ALE | | Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance |
| GUE/NGL | | Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre |
| IND/DEM | | Gruppen for Selvstændighed og Demokrati |
| UEN | | Gruppen Union for Nationernes Europa |
| NI | | Løsgængere |

PPE-DE

Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater

PSE

De Europæiske Socialdemokraters Gruppe

ALDE

Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa

Verts/ALE

Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance

GUE/NGL

Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre

IND/DEM

Gruppen for Selvstændighed og Demokrati

UEN

Gruppen Union for Nationernes Europa

NI

Løsgængere

---