# Europos Sąjungos C 235/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 235 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. rugsėjo 29d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 235

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. rugsėjo 29d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Audito Rūmai |
| 2006/C 235/1 | Specialioji ataskaita Nr. 6/2006 apie Komisijos vykdomo vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektus, su Komisijos atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Audito Rūmai

2006/C 235/1

Specialioji ataskaita Nr. 6/2006 apie Komisijos vykdomo vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektus, su Komisijos atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Audito Rūmai

| 29.9.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 6/2006

apie Komisijos vykdomo vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektus, su Komisijos atsakymais

(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrąją pastraipą)

(2006/C 235/01)

TURINYS

SANTRUMPOS

| I–VI | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–VI

| 1–7 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–7

| 1–3 | Prielaidos |
| --- | --- |

1–3

| 4–7 | Audito apimtis ir metodas |
| --- | --- |

4–7

| 8–27 | KOMISIJOS TEIKIAMOS VYSTYMO PARAMOS APLINKOS ASPEKTŲ STRATEGIJA |
| --- | --- |

8–27

| 8 | Įvadas |
| --- | --- |

8

| 9–13 | Būtina apibrėžti aiškią ir globalią aplinkos strategiją |
| --- | --- |

9–13

| 14–27 | Dar turi būti sudaryti atitinkami valdymo susitarimai dėl Komisijos aplinkos aspektų integravimo strategijos įgyvendinimo ir jos vystymo paramos poveikio aplinkai |
| --- | --- |

14–27

| 15–17 | Aplinkos aspekto integravimo strategijos įgyvendinimo priežiūros mechanizmas |
| --- | --- |

15–17

| 18–23 | Komisijos pajėgumų, skirtų aplinkos aspekto integravimo strategijos įgyvendinimui, stiprinimas |
| --- | --- |

18–23

| 24–27 | Komisijos vystymo paramos poveikio aplinkai įvertinimo sistemos |
| --- | --- |

24–27

| 28–46 | KOMISIJOS VYKDOMO APLINKOS ASPEKTO INTEGRAVIMO REZULTATYVUMO ĮVERTINIMAS |
| --- | --- |

28–46

| 28 | Įvadas |
| --- | --- |

28

| 29–35 | 2005 m. buvo pasiekta pažanga vystant naujiems šalių strateginiams dokumentams skirtą aplinkos analizę, nors jos poveikio dar neįmanoma įvertinti |
| --- | --- |

29–35

| 36–38 | Nedaug buvo nuveikta, siekiant aplinką integruoti į biudžetinės pagalbos programas |
| --- | --- |

36–38

| 39–46 | Aplinkos aspekto integravimo procedūros projekto lygmenyje neturėjo vientisos sistemos |
| --- | --- |

39–46

| 47–81 | APLINKOS PROJEKTŲ REZULTATYVUMO ĮVERTINIMAS IR REZULTATYVUMĄ ĮTAKOJANTYS VEIKSNIAI |
| --- | --- |

47–81

| 47 | Įvadas |
| --- | --- |

47

| 48–56 | Projekto rezultatyvumo įvertinimas |
| --- | --- |

48–56

| 57–81 | Aplinkos projektų rezultatyvumą įtakojantys veiksniai |
| --- | --- |

57–81

| 58–63 | Pernelyg ambicingi projektų planai |
| --- | --- |

58–63

| 64–67 | Projekto parengimo ir įgyvendinimo vėlavimai |
| --- | --- |

64–67

| 68–70 | Menka pažanga institucinių pajėgumų stiprinimo srityje |
| --- | --- |

68–70

| 71–72 | Būtina labiau skatinti vietines bendruomenes tausiai naudoti gamtinius išteklius |
| --- | --- |

71–72

| 73–77 | Nepakankamas projektų poveikis politikai ir teisinei sistemai |
| --- | --- |

73–77

| 78–81 | Nerealus finansiniam gyvybingumui taikomas metodas |
| --- | --- |

78–81

| 82–101 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

82–101

| 82–86 | Išvados |
| --- | --- |

82–86

| 87–101 | Rekomendacijos |
| --- | --- |

87–101

| 87–93 | Išsamios aplinkos strategijos patvirtinimas ir tolesnis jos įgyvendinimas |
| --- | --- |

87–93

| 94–97 | Aplinkos aspekto integravimo rezultatyvumo didinimas |
| --- | --- |

94–97

| 98–101 | Aplinkos projektų veiksmingumo didinimas |
| --- | --- |

98–101

I PRIEDAS – EBPO plėtros paramos komitetas. Projekto klasifikacija

II PRIEDAS – Patikrinti aplinkos projektai ir jų rezultatyvumo įvertinimas

III PRIEDAS – Projekto rezultatyvumo apžvalga

Komisijos atsakymai

SANTRUMPOS





  AKR

| AKR | Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalys, kurios yra pasirašiusios Kotonu susitarimą |
| --- | --- |
| ALA | Azijos ir Lotynų Amerikos besivystančios šalys |
| DG DEV | Paramos raidai generalinis direktoratas |
| DG ENV | Aplinkos generalinis direktoratas |
| DG Relex | Išorinių santykių generalinis direktoratas |
| EBPO | Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija |
| ECOFAC | Centrinės Afrikos miškų ekosistemos |
| EuropeAid | EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba |
| MEDA | Viduržemio jūros ES nepriklausančių valstybių ekonominių ir socialinių reformų lydimosios priemonės |
| TVT | Tūkstantmečio vystymosi tikslai |

Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalys, kurios yra pasirašiusios Kotonu susitarimą

ALA

Azijos ir Lotynų Amerikos besivystančios šalys

DG DEV

Paramos raidai generalinis direktoratas

DG ENV

Aplinkos generalinis direktoratas

DG Relex

Išorinių santykių generalinis direktoratas

EBPO

Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija

ECOFAC

Centrinės Afrikos miškų ekosistemos

EuropeAid

EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba

MEDA

Viduržemio jūros ES nepriklausančių valstybių ekonominių ir socialinių reformų lydimosios priemonės

TVT

Tūkstantmečio vystymosi tikslai

SANTRAUKA

| I. | Pripažinta, kad aplinkos apsauga yra gyvybiškai svarbus veiksnys, skatinant tvarų vystymą. Iš tikrųjų dėl jos svarbos, vadovaujantis Sutarties 6 straipsnio nuostatomis nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis, įskaitant Bendrijos išorės pagalbą, turi būti integruota aplinkos apsauga. Apskritai aplinka yra svarbiausias tarptautinių vystymo darbotvarkių klausimu, o aplinkosauginis tvarumas yra vienas iš Tūkstantmečio vystymosi tikslų (žr. 1–3 dalis). |
| --- | --- |

I.

Pripažinta, kad aplinkos apsauga yra gyvybiškai svarbus veiksnys, skatinant tvarų vystymą. Iš tikrųjų dėl jos svarbos, vadovaujantis Sutarties 6 straipsnio nuostatomis nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis, įskaitant Bendrijos išorės pagalbą, turi būti integruota aplinkos apsauga. Apskritai aplinka yra svarbiausias tarptautinių vystymo darbotvarkių klausimu, o aplinkosauginis tvarumas yra vienas iš Tūkstantmečio vystymosi tikslų (žr. 1–3 dalis).

| II. | Todėl 2005 m. Europos Audito Rūmai atliko Komisijos vykdomos vystymo pagalbos aplinkosaugos aspektų valdymo auditą. Audito metu buvo patikrinta, ar Komisija turi kompleksinę strategiją, skirtą vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektams, ir ar įgyvendino atitinkamas valdymo priemones, leidžiančias taikyti šią strategiją, ar Komisija rezultatyviai integruoja aplinkos aspektus į savo vystymo programas ir projektus, kokie buvo Komisijos aplinkos projektų rezultatai. Taip pat peržiūrint Komisijos sistemas būstinėje ir delegacijose, buvo patikrinti 65 aplinkos projektai (bendra vertė: 560 milijonų eurų) bei 43 ne aplinkai skirtos programos ir projektai (bendra vertė: 1 073 milijonai eurų) 16 valstybių (žr. 4–7 dalis). |
| --- | --- |

II.

Todėl 2005 m. Europos Audito Rūmai atliko Komisijos vykdomos vystymo pagalbos aplinkosaugos aspektų valdymo auditą. Audito metu buvo patikrinta, ar Komisija turi kompleksinę strategiją, skirtą vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektams, ir ar įgyvendino atitinkamas valdymo priemones, leidžiančias taikyti šią strategiją, ar Komisija rezultatyviai integruoja aplinkos aspektus į savo vystymo programas ir projektus, kokie buvo Komisijos aplinkos projektų rezultatai. Taip pat peržiūrint Komisijos sistemas būstinėje ir delegacijose, buvo patikrinti 65 aplinkos projektai (bendra vertė: 560 milijonų eurų) bei 43 ne aplinkai skirtos programos ir projektai (bendra vertė: 1 073 milijonai eurų) 16 valstybių (žr. 4–7 dalis).

| III. | Komisija neturi aiškios kompleksinės strategijos, skirtos jos vykdomos vystymo pagalbos aplinkosaugos aspektams. Nors nuo 2001 m. buvo priimta vystymo bendradarbiavimo strategija, kurioje atsižvelgta į poreikį integruoti aplinką, tačiau joje nebuvo aiškiai numatytas aplinkos ir gamtinių išteklių sektoriaus programų ir projektų finansavimo metodas. 2005 m. gruodžio mėn. pasirašyta naujoji vystymo politika suteikia tinkamą pagrindą visaapimančiai strategijai sukurti. (9–12 dalys). Trijuose (labiausiai susijusiuose) generaliniuose direktoratuose nebuvo sistemiškai prižiūrimas ir derinamas Komisijos veiksmų planas, skirtas jos aplinkos integravimo strategijos įgyvendinimui. Todėl buvo vėluojama įgyvendinti planuotas priemones arba jos buvo iš viso neįgyvendintos (15–17 dalys). Komisija tinkamai neperžiūrėjo savo personalo reikšmės įgyvendinant integravimo strategiją. Komisija buvo priklausoma nuo Aplinkos pagalbos tarnybos, kurią valdė išorės ekspertai, teikiamos pagalbos Komisijos darbuotojams, tačiau pagalbos tarnybos nebuvo nuo 2002 m. vidurio iki 2004 m. vidurio. Aplinkos integravimo vadovas, kuris turėjo būti patvirtintas 2003 m., dar nebuvo pabaigtas rengti 2005 m. pabaigoje, nors jis buvo tiek nustatant integravimo procedūras, kurių turi laikytis Komisijos darbuotojai, taip pat kaip pagrindinė mokymo priemonė. Pagrindiniams darbuotojams mokymo kursai nebuvo privalomi, nors taip buvo numatyta, todėl dažnai buvo negausiai lankomi (žr. 18–23 dalis). Reikia toliau tobulinti Komisijos vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektų pranešimo, priežiūros ir vertinimo sistemas, sudarant sąlygas geriau įvertinti jos veiklą šioje srityje (žr. 24–28 dalis). |
| --- | --- |

III.

Komisija neturi aiškios kompleksinės strategijos, skirtos jos vykdomos vystymo pagalbos aplinkosaugos aspektams. Nors nuo 2001 m. buvo priimta vystymo bendradarbiavimo strategija, kurioje atsižvelgta į poreikį integruoti aplinką, tačiau joje nebuvo aiškiai numatytas aplinkos ir gamtinių išteklių sektoriaus programų ir projektų finansavimo metodas. 2005 m. gruodžio mėn. pasirašyta naujoji vystymo politika suteikia tinkamą pagrindą visaapimančiai strategijai sukurti. (9–12 dalys). Trijuose (labiausiai susijusiuose) generaliniuose direktoratuose nebuvo sistemiškai prižiūrimas ir derinamas Komisijos veiksmų planas, skirtas jos aplinkos integravimo strategijos įgyvendinimui. Todėl buvo vėluojama įgyvendinti planuotas priemones arba jos buvo iš viso neįgyvendintos (15–17 dalys). Komisija tinkamai neperžiūrėjo savo personalo reikšmės įgyvendinant integravimo strategiją. Komisija buvo priklausoma nuo Aplinkos pagalbos tarnybos, kurią valdė išorės ekspertai, teikiamos pagalbos Komisijos darbuotojams, tačiau pagalbos tarnybos nebuvo nuo 2002 m. vidurio iki 2004 m. vidurio. Aplinkos integravimo vadovas, kuris turėjo būti patvirtintas 2003 m., dar nebuvo pabaigtas rengti 2005 m. pabaigoje, nors jis buvo tiek nustatant integravimo procedūras, kurių turi laikytis Komisijos darbuotojai, taip pat kaip pagrindinė mokymo priemonė. Pagrindiniams darbuotojams mokymo kursai nebuvo privalomi, nors taip buvo numatyta, todėl dažnai buvo negausiai lankomi (žr. 18–23 dalis). Reikia toliau tobulinti Komisijos vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektų pranešimo, priežiūros ir vertinimo sistemas, sudarant sąlygas geriau įvertinti jos veiklą šioje srityje (žr. 24–28 dalis).

| IV. | Nuo 2001 m. Komisija pasiekė nežymią pažangą integruojant aplinką į jos vykdomą bendradarbiavimą vystymosi labui. Komisijos kartu su naudą gaunančia šalimi parengtuose šalies strateginiuose dokumentuose, apimančiuose Komisijos pagalbą naudą gaunančioms šalims 2001–2006 m. laikotarpiu, nebuvo pakankamai nagrinėjami aplinkos klausimai. Naujos kartos šalių strateginiams dokumentams Komisija taikė labiau sisteminį metodą, skirtą analizuoti aplinkosaugos klausimus naudą gaunančiose šalyse, sukūrus šalies aplinkos aprašus, nors dar ir per anksti vertinti kaip tokia analizė įtakos pačius šalies strateginius dokumentus (žr. 29–35 dalys). Nepaisant didėjančios biudžetinės pagalbos svarbos, Komisija nedaug nuveikė integruodama aplinkos klausimus į šią sritį (žr. 36–38 dalys). Nėra patikimos naujų projektų aplinkosauginio patikrinimo sistemos. Komisija neturi plėtros projektų atliktų poveikio aplinkai įvertinimų sąrašo, be to, rasta įrodymų, kad ne visi šie įvertinimai buvo atlikti. Taip pat reikia nustatyti procedūras, siekiant užtikrinti, kad poveikio aplinkai vertinimo rekomendacijos būtų įgyvendintos (žr. 39–46 dalis). |
| --- | --- |

IV.

Nuo 2001 m. Komisija pasiekė nežymią pažangą integruojant aplinką į jos vykdomą bendradarbiavimą vystymosi labui. Komisijos kartu su naudą gaunančia šalimi parengtuose šalies strateginiuose dokumentuose, apimančiuose Komisijos pagalbą naudą gaunančioms šalims 2001–2006 m. laikotarpiu, nebuvo pakankamai nagrinėjami aplinkos klausimai. Naujos kartos šalių strateginiams dokumentams Komisija taikė labiau sisteminį metodą, skirtą analizuoti aplinkosaugos klausimus naudą gaunančiose šalyse, sukūrus šalies aplinkos aprašus, nors dar ir per anksti vertinti kaip tokia analizė įtakos pačius šalies strateginius dokumentus (žr. 29–35 dalys). Nepaisant didėjančios biudžetinės pagalbos svarbos, Komisija nedaug nuveikė integruodama aplinkos klausimus į šią sritį (žr. 36–38 dalys). Nėra patikimos naujų projektų aplinkosauginio patikrinimo sistemos. Komisija neturi plėtros projektų atliktų poveikio aplinkai įvertinimų sąrašo, be to, rasta įrodymų, kad ne visi šie įvertinimai buvo atlikti. Taip pat reikia nustatyti procedūras, siekiant užtikrinti, kad poveikio aplinkai vertinimo rekomendacijos būtų įgyvendintos (žr. 39–46 dalis).

| V. | Beveik visi tikrinti projektai atitiko naudą gaunančios šalies poreikius, o dauguma jų atitiko ir bendrus išsaugojimo poreikius, ypač susijusius su miškų ir biologinės įvairovės apsauga. Įgyvendinti projekto darbai ir rezultatai labai dažnai neatitikdavo tikslų. Be to, pats projekto metodas buvo ydingas, todėl negalėjo būti pasiektas reikšmingam poveikis ir užtikrintas finansinis gyvybingumas. (47–56 dalys). Pagrindiniai veiksniai, kurie įtakojo projekto rezultatyvumą buvos pernelyg ambicinga projekto koncepcija, vėlavimai rengiant ir įgyvendinant projektą, ribota pažanga stiprinant institucinius pajėgumus, kliūtys nagrinėjant vietinės bendruomenės vystymo poreikius, įgyvendinant išsaugojimo tikslus, nepakankamas projektų poveikis politikai ir teisinei sistemai bei nerealūs uždaviniai finansinio gyvybingumo, pasibaigus projekto finansavimui, požiūriu (žr. 57–81 dalis). |
| --- | --- |

V.

Beveik visi tikrinti projektai atitiko naudą gaunančios šalies poreikius, o dauguma jų atitiko ir bendrus išsaugojimo poreikius, ypač susijusius su miškų ir biologinės įvairovės apsauga. Įgyvendinti projekto darbai ir rezultatai labai dažnai neatitikdavo tikslų. Be to, pats projekto metodas buvo ydingas, todėl negalėjo būti pasiektas reikšmingam poveikis ir užtikrintas finansinis gyvybingumas. (47–56 dalys). Pagrindiniai veiksniai, kurie įtakojo projekto rezultatyvumą buvos pernelyg ambicinga projekto koncepcija, vėlavimai rengiant ir įgyvendinant projektą, ribota pažanga stiprinant institucinius pajėgumus, kliūtys nagrinėjant vietinės bendruomenės vystymo poreikius, įgyvendinant išsaugojimo tikslus, nepakankamas projektų poveikis politikai ir teisinei sistemai bei nerealūs uždaviniai finansinio gyvybingumo, pasibaigus projekto finansavimui, požiūriu (žr. 57–81 dalis).

| VI. | Išsamios rekomendacijos dėl kompleksinės aplinkosaugos strategijos sukūrimo ir tolimesnių jos įgyvendinimo priemonių, taip pat kaip aplinkosaugos integravimą ir aplinkos projektus padaryti efektyvesnius yra išdėstyta 88–101 dalyse. |
| --- | --- |

VI.

Išsamios rekomendacijos dėl kompleksinės aplinkosaugos strategijos sukūrimo ir tolimesnių jos įgyvendinimo priemonių, taip pat kaip aplinkosaugos integravimą ir aplinkos projektus padaryti efektyvesnius yra išdėstyta 88–101 dalyse.

ĮVADAS

Prielaidos

| 1. | Po 1972 m. Stokholme vykusios Jungtinių Tautų žmogaus aplinkos konferencijos, aplinkos problemos ir tvarų vystymą garantuojančios priemonės tapo tarptautinio susirūpinimo objektu. Dar didesnis dėmesys aplinkos ir tvaraus vystymo klausimams buvo skirtas 1992 metais Rio de Žaneire surengtoje Jungtinių Tautų aplinkos ir vystymo konferencijoje, kurioje buvo pasirašyti trys daugiašaliai aplinkos apsaugos susitarimai: Klimato kaitos konvencija, Biologinės įvairovės konvencija ir Kovos su dykumų plėtra konvencija. Nepaisant to, kad dešimtojo dešimtmečio antrojoje pusėje vystymo programoje pagrindinis dėmesys tam tikru mastu buvo sutelktas į skurdo mažinimo problemas, aplinkos apsauga buvo pasirinkta kaip vienas iš aštuonių 2000 m. JT Tūkstantmečio vadovų susitikime patvirtintų Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT). 2002 m. Johanesburgo pasaulio vadovų susitikime nagrinėjant tvaraus vystymo klausimus buvo nagrinėjamos tiek skurdo, tiek aplinkos problemos. |
| --- | --- |

1.

Po 1972 m. Stokholme vykusios Jungtinių Tautų žmogaus aplinkos konferencijos, aplinkos problemos ir tvarų vystymą garantuojančios priemonės tapo tarptautinio susirūpinimo objektu. Dar didesnis dėmesys aplinkos ir tvaraus vystymo klausimams buvo skirtas 1992 metais Rio de Žaneire surengtoje Jungtinių Tautų aplinkos ir vystymo konferencijoje, kurioje buvo pasirašyti trys daugiašaliai aplinkos apsaugos susitarimai: Klimato kaitos konvencija, Biologinės įvairovės konvencija ir Kovos su dykumų plėtra konvencija. Nepaisant to, kad dešimtojo dešimtmečio antrojoje pusėje vystymo programoje pagrindinis dėmesys tam tikru mastu buvo sutelktas į skurdo mažinimo problemas, aplinkos apsauga buvo pasirinkta kaip vienas iš aštuonių 2000 m. JT Tūkstantmečio vadovų susitikime patvirtintų Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT). 2002 m. Johanesburgo pasaulio vadovų susitikime nagrinėjant tvaraus vystymo klausimus buvo nagrinėjamos tiek skurdo, tiek aplinkos problemos.

| 2. | Vystymo bendradarbiavimo aplinkos klausimams spręsti, pagalbos teikėjų bendruomenė iš esmės naudojo dvi intervencijos rūšis:






  a) | programų ir projektų, kurių pagrindinis tikslas yra pagerinti aplinkos sąlygas, finansavimas; |
| --- | --- | --- |

2.

Vystymo bendradarbiavimo aplinkos klausimams spręsti, pagalbos teikėjų bendruomenė iš esmės naudojo dvi intervencijos rūšis:

a)

programų ir projektų, kurių pagrindinis tikslas yra pagerinti aplinkos sąlygas, finansavimas;

| b) | susirūpinimo dėl aplinkos integravimo į visas kitas vystymo programų ir projektų rūšis. Dažniausiai tai vadinama aplinkos „aspekto integravimu“. Pastaraisiais metais pagalbos teikėjų bendruomenė, įskaitant Europos Komisiją, šiam metodui skyrė ypatingą dėmesį. |
| --- | --- |

b)

susirūpinimo dėl aplinkos integravimo į visas kitas vystymo programų ir projektų rūšis. Dažniausiai tai vadinama aplinkos „aspekto integravimu“. Pastaraisiais metais pagalbos teikėjų bendruomenė, įskaitant Europos Komisiją, šiam metodui skyrė ypatingą dėmesį.

| 3. | Komisijos skiriamą dėmesį aplinkos aspekto integravimui į vystymo kontekstą reikėtų traktuoti ne vien tik kaip išaugusį šio metodo svarbos pripažinimą iš pagalbos teikėjų pusės, bet ir pažvelgti į jį platesniu Europos Sąjungos teisės ir politikos aspektu. Europos bendrijos steigimo sutarties, kuri 1997 m. buvo iš dalies pakeista Amsterdamo sutartimi, 6 straipsnyje numatyta, kad: „nustatant ir įgyvendinant... Bendrijos politikos ir veiklos kryptis, ypač siekiant skatinti tvarų vystymą, turi būti atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus“. 1998 m. birželio mėn. Kardifo Europos Vadovų Taryba pabrėžė aplinkos apsaugos ir tvaraus vystymo integravimo į pagrindines Komisijos valdomas politikos sritis, įskaitant vystymo pagalbą, svarbą ir ragino teikti atitinkančias strategijas. 2000 m. buvo priimta Europos bendrijos vystymo politika, į kurią aplinka įtraukta kaip horizontali tema. Konsensuse dėl vystymo politikos, kuris buvo pasiektas tarp Europos Komisijos, valstybių narių ir Europos Parlamento 2005 m. gruodžio mėn. aplinka ne tik buvo išlaikyta kaip horizontali tema, bet aplinka ir gamtiniai ištekliai buvo paskelbti vienu iš devynių remiamų prioritetinių sektorių, |
| --- | --- |

3.

Komisijos skiriamą dėmesį aplinkos aspekto integravimui į vystymo kontekstą reikėtų traktuoti ne vien tik kaip išaugusį šio metodo svarbos pripažinimą iš pagalbos teikėjų pusės, bet ir pažvelgti į jį platesniu Europos Sąjungos teisės ir politikos aspektu. Europos bendrijos steigimo sutarties, kuri 1997 m. buvo iš dalies pakeista Amsterdamo sutartimi, 6 straipsnyje numatyta, kad: „nustatant ir įgyvendinant... Bendrijos politikos ir veiklos kryptis, ypač siekiant skatinti tvarų vystymą, turi būti atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus“. 1998 m. birželio mėn. Kardifo Europos Vadovų Taryba pabrėžė aplinkos apsaugos ir tvaraus vystymo integravimo į pagrindines Komisijos valdomas politikos sritis, įskaitant vystymo pagalbą, svarbą ir ragino teikti atitinkančias strategijas. 2000 m. buvo priimta Europos bendrijos vystymo politika, į kurią aplinka įtraukta kaip horizontali tema. Konsensuse dėl vystymo politikos, kuris buvo pasiektas tarp Europos Komisijos, valstybių narių ir Europos Parlamento 2005 m. gruodžio mėn. aplinka ne tik buvo išlaikyta kaip horizontali tema, bet aplinka ir gamtiniai ištekliai buvo paskelbti vienu iš devynių remiamų prioritetinių sektorių,

Audito apimtis ir metodas

| 4. | Atsižvelgdama į aplinkos apsaugos kaip vieno iš trijų tvaraus vystymosi ramsčių pagrindinį vaidmenį ir jos kaip vieno iš Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) svarbą, 2005 m. Europos Audito Rūmai atliko Europos Komisijos bendradarbiavimo su Azijos ir Lotynų Amerikos besivystančiomis šalimis, Viduržemio jūros pietinio regiono valstybėmis, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybėmis vystymosi labui aplinkos aspektų valdymo auditą. Konkrečiau, auditas apėmė šiuos pagrindinius klausimus (1):






  a) | ar Komisija turi kompleksinę ir globalią strategiją savo vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektams traktuoti, ir ar įgyvendino atitinkamas valdymo priemones, kurios leistų jai įgyvendinti savo strategiją bei įvertinti jos teikiamos vystymo paramos poveikį aplinkai? |
| --- | --- | --- |

4.

Atsižvelgdama į aplinkos apsaugos kaip vieno iš trijų tvaraus vystymosi ramsčių pagrindinį vaidmenį ir jos kaip vieno iš Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) svarbą, 2005 m. Europos Audito Rūmai atliko Europos Komisijos bendradarbiavimo su Azijos ir Lotynų Amerikos besivystančiomis šalimis, Viduržemio jūros pietinio regiono valstybėmis, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybėmis vystymosi labui aplinkos aspektų valdymo auditą. Konkrečiau, auditas apėmė šiuos pagrindinius klausimus (1):

a)

ar Komisija turi kompleksinę ir globalią strategiją savo vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektams traktuoti, ir ar įgyvendino atitinkamas valdymo priemones, kurios leistų jai įgyvendinti savo strategiją bei įvertinti jos teikiamos vystymo paramos poveikį aplinkai?

| b) | ar Komisija rezultatyviai integruoja aplinkos aspektus į visas jos vystymo bendradarbiavimo formas? |
| --- | --- |

b)

ar Komisija rezultatyviai integruoja aplinkos aspektus į visas jos vystymo bendradarbiavimo formas?

| c) | ar Komisijos finansuojamos aplinkos programos ir projektai yra veiksmingi? |
| --- | --- |

c)

ar Komisijos finansuojamos aplinkos programos ir projektai yra veiksmingi?

| 5. | Nelengva apibrėžti aplinkos sąvoką. Šio audito tikslams aplinka buvo suprantama visų pirma vadovaujantis santykinai siaura jos reikšme, kurią projektų klasifikavimo tikslais nustatė EBPO plėtros pagalbos komitetas (žr. I priedą). Be to, audito metu taip pat buvo atsižvelgta į gamtinių išteklių sektorius (miškininkystę, vandenį, žvejybą), ypatingą dėmesį skiriant vienai šių sričių – miškininkystei (2). 2003 m. ir 2004 m. įsipareigojimai šios srities programoms ir projektams pateikti lentelėje:

  lentelė
  Biudžetiniai įsipareigojimai aplinkos ir gamtinių išteklių sektoriui 2003–2004 m.







  Sritis | 2003–2004 m. įsipareigojimai (EPF ir ES bendrasis biudžetas, milijonais eurų) | Įsipareigojimai (% nuo visos Komisijos pagalbos 2003–2004 m.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bendra aplinkosauga | 279 | 1,8 % |
| Vandens tiekimas ir sanitarija | 679 | 4,3 % |
| Miškininkystė | 42 | 0,3 % |
| Žvejyba | 70 | 0,4 % |
| Iš viso | 1 070 | 6,8 % |
| Šaltinis: Europos Komisija. |

5.

Nelengva apibrėžti aplinkos sąvoką. Šio audito tikslams aplinka buvo suprantama visų pirma vadovaujantis santykinai siaura jos reikšme, kurią projektų klasifikavimo tikslais nustatė EBPO plėtros pagalbos komitetas (žr. I priedą). Be to, audito metu taip pat buvo atsižvelgta į gamtinių išteklių sektorius (miškininkystę, vandenį, žvejybą), ypatingą dėmesį skiriant vienai šių sričių – miškininkystei (2). 2003 m. ir 2004 m. įsipareigojimai šios srities programoms ir projektams pateikti lentelėje:

lentelė

Biudžetiniai įsipareigojimai aplinkos ir gamtinių išteklių sektoriui 2003–2004 m.

Sritis

2003–2004 m. įsipareigojimai (EPF ir ES bendrasis biudžetas, milijonais eurų)

Įsipareigojimai (% nuo visos Komisijos pagalbos 2003–2004 m.)

Bendra aplinkosauga

279

1,8 %

Vandens tiekimas ir sanitarija

679

4,3 %

Miškininkystė

42

0,3 %

Žvejyba

70

0,4 %

Iš viso

1 070

6,8 %

Šaltinis: Europos Komisija.

| 6. | Komisijos būstinėje, būtent EuropeAid bendradarbiavimo tarnyboje, Paramos raidai generaliniame direktorate (DG DEV), Išorinių santykių generaliniame direktorate (DG Relex) bei Aplinkos generaliniame direktorate (DG ENV), atliktų auditų tikslas buvo apibrėžti ir įvertinti sistemas, sukurtas vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektų valdymui. Patikros vietoje buvo atliktos Botsvanoje, Brazilijoje, Gabone, Indonezijoje, Kinijoje, Konge, Malyje, Maroke, Mauricijuje, Ramiojo vandenyno regione, Tanzanijoje ir Vidurio Amerikos regione. Audito vizitų metu, siekdami įvertinti rezultatyvumą, Audito Rūmai patikrino 65 1995–2005 m. laikotarpį apimančius aplinkos projektus, kurių bendra įsipareigojimų suma sudarė 560 milijonų eurų. Be to, Audito Rūmai patikrino 43 kitas vystymo programas ir projektus (bendra įsipareigojimų suma: 1 073 milijonai eurų), kuriuose pagalba aplinkai nebuvo pagrindinis tikslas, turint tikslą įvertinti, kaip į tokias intervencijas yra integruoti aplinkos aspektai. |
| --- | --- |

6.

Komisijos būstinėje, būtent EuropeAid bendradarbiavimo tarnyboje, Paramos raidai generaliniame direktorate (DG DEV), Išorinių santykių generaliniame direktorate (DG Relex) bei Aplinkos generaliniame direktorate (DG ENV), atliktų auditų tikslas buvo apibrėžti ir įvertinti sistemas, sukurtas vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektų valdymui. Patikros vietoje buvo atliktos Botsvanoje, Brazilijoje, Gabone, Indonezijoje, Kinijoje, Konge, Malyje, Maroke, Mauricijuje, Ramiojo vandenyno regione, Tanzanijoje ir Vidurio Amerikos regione. Audito vizitų metu, siekdami įvertinti rezultatyvumą, Audito Rūmai patikrino 65 1995–2005 m. laikotarpį apimančius aplinkos projektus, kurių bendra įsipareigojimų suma sudarė 560 milijonų eurų. Be to, Audito Rūmai patikrino 43 kitas vystymo programas ir projektus (bendra įsipareigojimų suma: 1 073 milijonai eurų), kuriuose pagalba aplinkai nebuvo pagrindinis tikslas, turint tikslą įvertinti, kaip į tokias intervencijas yra integruoti aplinkos aspektai.

| 7. | Taip pat buvo organizuoti susitikimai su Pasaulio banku, Jungtinių Tautų vystymo programa, Didžiosios Britanijos tarptautinio vystymo departamentu bei Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO). Tai sudarė galimybę palyginti su Komisijos vystymo bendradarbiavimo aplinkosaugos valdymo metodu. Be to, susitikimai buvo organizuoti su dviem aplinkos srityje pirmaujančiomis NVO: Pasaulio gamtos fondu (Europos politikos tarnyba) bei Tarptautiniu aplinkos ir vystymo institutu. |
| --- | --- |

7.

Taip pat buvo organizuoti susitikimai su Pasaulio banku, Jungtinių Tautų vystymo programa, Didžiosios Britanijos tarptautinio vystymo departamentu bei Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO). Tai sudarė galimybę palyginti su Komisijos vystymo bendradarbiavimo aplinkosaugos valdymo metodu. Be to, susitikimai buvo organizuoti su dviem aplinkos srityje pirmaujančiomis NVO: Pasaulio gamtos fondu (Europos politikos tarnyba) bei Tarptautiniu aplinkos ir vystymo institutu.

KOMISIJOS TEIKIAMOS VYSTYMO PARAMOS APLINKOS ASPEKTŲ STRATEGIJA

Įvadas

| 8. | Audito metu buvo siekiama nustatyti:






  a) | ar Komisija turėjo jos vystymo paramos aplinkos aspektams skirtą kompleksinę ir globalią strategiją, kuri apimtų tiek aplinkos programų ir projektų finansavimą, tiek aplinkos aspektų integravimą į kitas vystymo programas ir projektus; |
| --- | --- | --- |

8.

Audito metu buvo siekiama nustatyti:

a)

ar Komisija turėjo jos vystymo paramos aplinkos aspektams skirtą kompleksinę ir globalią strategiją, kuri apimtų tiek aplinkos programų ir projektų finansavimą, tiek aplinkos aspektų integravimą į kitas vystymo programas ir projektus;

| b) | ar Komisija sukūrė valdymo sistemas, kurios užtikrina šios strategijos įgyvendinimą ir tolesnės priežiūros priemones bei leidžia įvertinti jos teikiamos paramos poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

b)

ar Komisija sukūrė valdymo sistemas, kurios užtikrina šios strategijos įgyvendinimą ir tolesnės priežiūros priemones bei leidžia įvertinti jos teikiamos paramos poveikį aplinkai.

Būtina apibrėžti aiškią ir globalią aplinkos strategiją

| 9. | Aplinkos apsauga yra vienas iš trijų tvaraus vystymosi ramsčių (3). Ji turėtų būti pagrindinis vystymosi tikslų komponentas (4). 2000 m. lapkričio mėn. priimtoje Europos bendrijos vystymo politikoje, kurios svarbiausias tikslas buvo skurdo mažinimas, aplinkos apsaugą siekiama traktuoti, kaip vieną iš kelių kompleksinių klausimų, kuriuos būtina integruoti į visas vystymo programas ir projektus. Tačiau naujojoje politikoje aplinka nėra įtraukta į šešias prioritetines sritis, į kurias yra sutelktas pagalbos programų ir projektų finansavimas.

  1 langelis2000 m. lapkričio 10 d. bendra Tarybos ir Komisijos deklaracija dėl EB vystymo politikosSvarbiausias tikslas: skurdo mažinimasPrioritetinės bendradarbiavimo sritys:






  1) | Prekyba ir vystymas |
| --- | --- | --- |

9.

Aplinkos apsauga yra vienas iš trijų tvaraus vystymosi ramsčių (3). Ji turėtų būti pagrindinis vystymosi tikslų komponentas (4). 2000 m. lapkričio mėn. priimtoje Europos bendrijos vystymo politikoje, kurios svarbiausias tikslas buvo skurdo mažinimas, aplinkos apsaugą siekiama traktuoti, kaip vieną iš kelių kompleksinių klausimų, kuriuos būtina integruoti į visas vystymo programas ir projektus. Tačiau naujojoje politikoje aplinka nėra įtraukta į šešias prioritetines sritis, į kurias yra sutelktas pagalbos programų ir projektų finansavimas.

1 langelis2000 m. lapkričio 10 d. bendra Tarybos ir Komisijos deklaracija dėl EB vystymo politikosSvarbiausias tikslas: skurdo mažinimasPrioritetinės bendradarbiavimo sritys:






  1)

Prekyba ir vystymas

| 2) | Regioninė integracija ir bendradarbiavimas |
| --- | --- |

2)

Regioninė integracija ir bendradarbiavimas

| 3) | Parama makroekonominei politikai ir parama lygiateisėms galimybėms užsiimti ekonominės veiklos rūšimis |
| --- | --- |

3)

Parama makroekonominei politikai ir parama lygiateisėms galimybėms užsiimti ekonominės veiklos rūšimis

| 4) | Transportas |
| --- | --- |

4)

Transportas

| 5) | Maisto sauga ir tvarus kaimo vystymas |
| --- | --- |

5)

Maisto sauga ir tvarus kaimo vystymas

| 6) | Institucinių pajėgumų stiprinimas |
| --- | --- |

6)

Institucinių pajėgumų stiprinimas

| 10. | Vystymo politikoje, kurioje didelis dėmesys skiriamas aplinkos aspektų integravimui, nepakankamai atsižvelgiama į tai, kad šiuo metu taikomos regioninio bendradarbiavimo su AKR šalimis (5), Azija ir Lotynų Amerika (ALA) (6) bei Viduržemio jūros regionu (MEDA) (7) sistemos, leido gausiai finansuoti aplinkos sektoriaus bei dar stambesnio gamtinių išteklių sektoriaus programas ir projektus. Biudžeto eilutėse, kuriose numatyta techninė ir finansinė parama ALA ir MEDA regionams, atidėdama 10 proc. aplinkos ir gamtinių išteklių finansinių resursų. Tuo pačiu metu, nors ir nenurodyta vystymo politikoje, specialiame miškų išsaugojimo ir valdymo reglamente nustatyta, kad 2000–2006 m. laikotarpiu (8) šiam tikslui bus paskirta 249 milijonų eurų suma. |
| --- | --- |

10.

Vystymo politikoje, kurioje didelis dėmesys skiriamas aplinkos aspektų integravimui, nepakankamai atsižvelgiama į tai, kad šiuo metu taikomos regioninio bendradarbiavimo su AKR šalimis (5), Azija ir Lotynų Amerika (ALA) (6) bei Viduržemio jūros regionu (MEDA) (7) sistemos, leido gausiai finansuoti aplinkos sektoriaus bei dar stambesnio gamtinių išteklių sektoriaus programas ir projektus. Biudžeto eilutėse, kuriose numatyta techninė ir finansinė parama ALA ir MEDA regionams, atidėdama 10 proc. aplinkos ir gamtinių išteklių finansinių resursų. Tuo pačiu metu, nors ir nenurodyta vystymo politikoje, specialiame miškų išsaugojimo ir valdymo reglamente nustatyta, kad 2000–2006 m. laikotarpiu (8) šiam tikslui bus paskirta 249 milijonų eurų suma.

| 11. | Nesant visapusiškos darnos tarp metodo, priimto vystymo politikos aplinkos srityje, ir metodo, numatyto vystymo bendradarbiavimo teisinėje srityje, išryškina aiškios ir visapusiškos vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektų strategijos poreikį. Pagrindinis strateginis Komisijos parengtas dokumentas dėl jos vykdomo vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektų yra 2001 m. balandžio mėn. Komisijos darbinis dokumentas „Aplinkos aspektų integravimas į EB ekonomikos ir bendradarbiavimą vystymosi labui – bendra strategija“. Šis dokumentas akcentuoja aplinkos svarbą tvariam vystymui, jame nurodyta, kaip aplinkos aspektai galėtų būti integruoti į bendrą EB vystymo politiką, bei numatyti veiksmai, kurių būtina imtis, siekiant įgyvendinti strategiją. Tačiau dokumente nepateikta visapusiška aplinkos strategija, kokia yra priimta kai kurių kitų pagalbos teikėjų, kurioje aiškiai akcentuojamas ne tik aplinkos aspektų integravimas, bet taip pat ir aplinkos programų bei projektų finansavimas. Kai kurie pagrindiniai klausimai, kuriuos galėtų nagrinėti tokia strategija, pateikti toliau 2 langelyje.

  2 langelisStrateginių klausimų, susijusių su aplinkos programų ir projektų finansavimu, pavyzdžiaiKokie yra Komisijos aplinkos programų ir projektų finansavimo prioritetai ir prioritetinės sritys, atsižvelgiant į jos stipriąsias ir silpnąsias puses bei kitų pagalbos teikėjų vaidmenį?Kai Komisija finansuoja konkrečią programą ar projektą, ar tokiu atveju ji pati privalo valdyti projektą ir kokiomis aplinkybėmis kiti paramos teikėjai galėtų tai atlikti geriau?Kokie yra Komisijos turimų įvairių intervencijų į aplinkos sektorių finansavimo priemonių lyginamieji pranašumai („stambūs“ projektai, „smulkūs“ projektai, sektoriaus politikos paramos programos, pasitikėjimo fondai ir t. t.)?Kokia turėtų būti sąsaja tarp projektų, finansuojamų dvišale parama, bei projektų, finansuojamų iš Aplinkai ir atogrąžų miškams skirtos biudžeto eilutės?Koks yra Komisijos įsipareigojimų pagal daugiašalius aplinkos susitarimus (pvz. susijusių su institucijų kūrimu paramą gaunančiose šalyse) finansinis poveikis?Kaip ir kokiais būdais Komisija spręs plataus vartojimo prekių finansavimo klausimą?Kokie yra Komisijos tikslai ir finansavimo prioritetai regioniniame lygyje? |
| --- | --- |

11.

Nesant visapusiškos darnos tarp metodo, priimto vystymo politikos aplinkos srityje, ir metodo, numatyto vystymo bendradarbiavimo teisinėje srityje, išryškina aiškios ir visapusiškos vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektų strategijos poreikį. Pagrindinis strateginis Komisijos parengtas dokumentas dėl jos vykdomo vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektų yra 2001 m. balandžio mėn. Komisijos darbinis dokumentas „Aplinkos aspektų integravimas į EB ekonomikos ir bendradarbiavimą vystymosi labui – bendra strategija“. Šis dokumentas akcentuoja aplinkos svarbą tvariam vystymui, jame nurodyta, kaip aplinkos aspektai galėtų būti integruoti į bendrą EB vystymo politiką, bei numatyti veiksmai, kurių būtina imtis, siekiant įgyvendinti strategiją. Tačiau dokumente nepateikta visapusiška aplinkos strategija, kokia yra priimta kai kurių kitų pagalbos teikėjų, kurioje aiškiai akcentuojamas ne tik aplinkos aspektų integravimas, bet taip pat ir aplinkos programų bei projektų finansavimas. Kai kurie pagrindiniai klausimai, kuriuos galėtų nagrinėti tokia strategija, pateikti toliau 2 langelyje.

2 langelisStrateginių klausimų, susijusių su aplinkos programų ir projektų finansavimu, pavyzdžiaiKokie yra Komisijos aplinkos programų ir projektų finansavimo prioritetai ir prioritetinės sritys, atsižvelgiant į jos stipriąsias ir silpnąsias puses bei kitų pagalbos teikėjų vaidmenį?Kai Komisija finansuoja konkrečią programą ar projektą, ar tokiu atveju ji pati privalo valdyti projektą ir kokiomis aplinkybėmis kiti paramos teikėjai galėtų tai atlikti geriau?Kokie yra Komisijos turimų įvairių intervencijų į aplinkos sektorių finansavimo priemonių lyginamieji pranašumai („stambūs“ projektai, „smulkūs“ projektai, sektoriaus politikos paramos programos, pasitikėjimo fondai ir t. t.)?Kokia turėtų būti sąsaja tarp projektų, finansuojamų dvišale parama, bei projektų, finansuojamų iš Aplinkai ir atogrąžų miškams skirtos biudžeto eilutės?Koks yra Komisijos įsipareigojimų pagal daugiašalius aplinkos susitarimus (pvz. susijusių su institucijų kūrimu paramą gaunančiose šalyse) finansinis poveikis?Kaip ir kokiais būdais Komisija spręs plataus vartojimo prekių finansavimo klausimą?Kokie yra Komisijos tikslai ir finansavimo prioritetai regioniniame lygyje?

| 12. | 2005 m. gruodžio mėn. buvo pasirašyta nauja EB vystymo politika („Europos konsensusas dėl vystymo“). Naujojoje politikoje siekiama nagrinėti Komisijos vystymo paramos aplinkos aspektus, remiantis ne tik aspektų integravimo metodu, bet taip pat aplinką ir gamtinius išteklius įtraukiant kaip vieną iš devynių prioritetinių finansavimo sričių. Siūlydama šį naują metodą Komisija pripažino, kad vykdant ankstesnę politiką nepagrįstai pasitikėta, jog aplinkos aspektų integravimas savaime garantuoja, kad į juos bus atsižvelgiama vykdant bendradarbiavimą vystymosi labui (9). |
| --- | --- |

12.

2005 m. gruodžio mėn. buvo pasirašyta nauja EB vystymo politika („Europos konsensusas dėl vystymo“). Naujojoje politikoje siekiama nagrinėti Komisijos vystymo paramos aplinkos aspektus, remiantis ne tik aspektų integravimo metodu, bet taip pat aplinką ir gamtinius išteklius įtraukiant kaip vieną iš devynių prioritetinių finansavimo sričių. Siūlydama šį naują metodą Komisija pripažino, kad vykdant ankstesnę politiką nepagrįstai pasitikėta, jog aplinkos aspektų integravimas savaime garantuoja, kad į juos bus atsižvelgiama vykdant bendradarbiavimą vystymosi labui (9).

| 13. | Nors naujojoje politikoje aiškiai nurodytas Komisijos siekis padidinti aplinkosaugos programų ir projektų finansavimo svarbą, tačiau vis dar reikia sukurti aiškią strategiją, kad politika būtų aktyvi. Be 2 langelyje iškeltų klausimų strategijoje ypatingas dėmesys turi būti skirtas ir priemonėms, kuriomis Komisija sieks užtikrinti, kad šis politikos prioritetas iš tikrųjų būtų įtrauktas į šalių strateginius dokumentus aplinkosaugos programas ir projektus. Tai labai svarbu, kadangi šis sektorius yra tik vienas iš devynių prioritetinių sričių, o naudą gaunančių šalių yra reikalaujama gaunamą finansavimą nukreipti tik į vieną ar du pagrindinius sektorius. Be to, atsižvelgiant į tai, kad daugelyje naudą gaunančių šalių aplinkosaugai nėra teikiama visiška pirmenybė, iškyla rizika, kad jos skirs santykinai nedidelį finansavimą aplinkos ir gamtinių išteklių sektoriui, nepaisant jai naujo išskirtinio dėmesio Komisijos vystymo politikoje dėl aplinkos programų ir projektų finansavimo. |
| --- | --- |

13.

Nors naujojoje politikoje aiškiai nurodytas Komisijos siekis padidinti aplinkosaugos programų ir projektų finansavimo svarbą, tačiau vis dar reikia sukurti aiškią strategiją, kad politika būtų aktyvi. Be 2 langelyje iškeltų klausimų strategijoje ypatingas dėmesys turi būti skirtas ir priemonėms, kuriomis Komisija sieks užtikrinti, kad šis politikos prioritetas iš tikrųjų būtų įtrauktas į šalių strateginius dokumentus aplinkosaugos programas ir projektus. Tai labai svarbu, kadangi šis sektorius yra tik vienas iš devynių prioritetinių sričių, o naudą gaunančių šalių yra reikalaujama gaunamą finansavimą nukreipti tik į vieną ar du pagrindinius sektorius. Be to, atsižvelgiant į tai, kad daugelyje naudą gaunančių šalių aplinkosaugai nėra teikiama visiška pirmenybė, iškyla rizika, kad jos skirs santykinai nedidelį finansavimą aplinkos ir gamtinių išteklių sektoriui, nepaisant jai naujo išskirtinio dėmesio Komisijos vystymo politikoje dėl aplinkos programų ir projektų finansavimo.

Dar turi būti sudaryti atitinkami valdymo susitarimai dėl Komisijos aplinkos aspektų integravimo strategijos įgyvendinimo ir jos vystymo paramos poveikio aplinkai

| 14. | Atsižvelgiant į tai, kad pagrindinis strateginis dokumentas dėl vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektų yra sutelktas į aspektų integravimą, šioje dalyje pagrindinis dėmesys skirtas šios strategijos įgyvendinimui sudarytiems valdymo susitarimams. Šitoje dalyje taip pat nagrinėjama, kokių veiksmų reiktų imtis Komisijai, siekiant įvertinti jos vystymo paramos poveikį aplinkai, atsižvelgiant tiek į aspektų integravimą, tiek ir į finansuotus aplinkos projektus. |
| --- | --- |

14.

Atsižvelgiant į tai, kad pagrindinis strateginis dokumentas dėl vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektų yra sutelktas į aspektų integravimą, šioje dalyje pagrindinis dėmesys skirtas šios strategijos įgyvendinimui sudarytiems valdymo susitarimams. Šitoje dalyje taip pat nagrinėjama, kokių veiksmų reiktų imtis Komisijai, siekiant įvertinti jos vystymo paramos poveikį aplinkai, atsižvelgiant tiek į aspektų integravimą, tiek ir į finansuotus aplinkos projektus.

Aplinkos aspekto integravimo strategijos įgyvendinimo priežiūros mechanizmas

| 15. | Aplinkos aspekto integravimo į vystymo bendradarbiavimo veiksmus strategijų įgyvendinimas yra pagrindinis iššūkis ne tik Komisijai, bet taip pat ir kitiems paramos teikėjams. Užduotis dar labiau pasunkėja dėl to, kad Komisijoje atsakomybė už išorės pagalbą yra paskirstyta trims generaliniams direktoratams (Paramos raidai generaliniam direktoratui, Išorinių santykių generaliniam direktoratui, EuropeAid bendradarbiavimo tarnybai). |
| --- | --- |

15.

Aplinkos aspekto integravimo į vystymo bendradarbiavimo veiksmus strategijų įgyvendinimas yra pagrindinis iššūkis ne tik Komisijai, bet taip pat ir kitiems paramos teikėjams. Užduotis dar labiau pasunkėja dėl to, kad Komisijoje atsakomybė už išorės pagalbą yra paskirstyta trims generaliniams direktoratams (Paramos raidai generaliniam direktoratui, Išorinių santykių generaliniam direktoratui, EuropeAid bendradarbiavimo tarnybai).

| 16. | Siekdama užtikrinti rezultatyvų įgyvendinimą bei palengvinti koordinavimą, Komisija prie darbinio dokumento dėl aplinkos aspekto integravimo parengė priedą „Tolesniam integravimui skirta veiksmų sistema“. Šiame dokumente yra numatyti tikslai, veiklos rūšys, terminai ir dalyvaujantys generaliniai direktoratai. Tačiau tarpžinybinė priežiūros grupė sistemingai bendrojo dokumento įgyvendinimo priežiūrai užtikrinti, nebuvo įsteigta. Iš dalies dėl šios priežasties įvairių dokumente numatytų veiklų pažanga, priklausomai nuo susijusios srities, labai skyrėsi, tačiau visų jų įgyvendinimas būdavo nukeliamas arba jos iš viso nebūdavo įgyvendinamos. |
| --- | --- |

16.

Siekdama užtikrinti rezultatyvų įgyvendinimą bei palengvinti koordinavimą, Komisija prie darbinio dokumento dėl aplinkos aspekto integravimo parengė priedą „Tolesniam integravimui skirta veiksmų sistema“. Šiame dokumente yra numatyti tikslai, veiklos rūšys, terminai ir dalyvaujantys generaliniai direktoratai. Tačiau tarpžinybinė priežiūros grupė sistemingai bendrojo dokumento įgyvendinimo priežiūrai užtikrinti, nebuvo įsteigta. Iš dalies dėl šios priežasties įvairių dokumente numatytų veiklų pažanga, priklausomai nuo susijusios srities, labai skyrėsi, tačiau visų jų įgyvendinimas būdavo nukeliamas arba jos iš viso nebūdavo įgyvendinamos.

| 17. | Darbiniame dokumente numatyta, kad, „norint valdyti aplinkosaugos integracijos procesą, reikia nustatyti efektyvumo kriterijus, leisiančius įvertinti pasiektą pažangą“. Tačiau tokie kriterijai nebuvo nustatyti, kaip nevyko joks bendras vidinis ar išorinis informacijos apie sistemos įgyvendinimo eigą pateikimas. |
| --- | --- |

17.

Darbiniame dokumente numatyta, kad, „norint valdyti aplinkosaugos integracijos procesą, reikia nustatyti efektyvumo kriterijus, leisiančius įvertinti pasiektą pažangą“. Tačiau tokie kriterijai nebuvo nustatyti, kaip nevyko joks bendras vidinis ar išorinis informacijos apie sistemos įgyvendinimo eigą pateikimas.

Komisijos pajėgumų, skirtų aplinkos aspekto integravimo strategijos įgyvendinimui, stiprinimas

| 18. | Komisija pakankamai nesvarstė, ar savo aplinkos aspekto strategijos įgyvendinimui ji turi tinkamus darbuotojus. Savo darbiniame dokumente dėl aplinkos aspekto integravimo ji tik užsiminė apie „būtinybę padidinti aplinkos srities bendrųjų specialistų skaičių“ ir „konkrečios srities specialistų trumpiems laikotarpiams“ poreikį. Komisija vis dar nesiėmė pakankamų priemonių šiems poreikiams patenkinti, nepaisant, kad Geteborge vykusios Europos Vadovų Tarybos išvadų 4.3 punkte teigiama, kad „efektyviam aplinkos integravimui reikalingi Komisijos tarnybų (tiek Briuselyje, tiek delegacijose) pajėgumai turi būti užtikrinti paskirstant atitinkamus žmogiškuosius išteklius, taip pat organizuojant apmokymus, pasikeitimą žiniomis ir tinkamai naudojant grįžtamąją informaciją“. |
| --- | --- |

18.

Komisija pakankamai nesvarstė, ar savo aplinkos aspekto strategijos įgyvendinimui ji turi tinkamus darbuotojus. Savo darbiniame dokumente dėl aplinkos aspekto integravimo ji tik užsiminė apie „būtinybę padidinti aplinkos srities bendrųjų specialistų skaičių“ ir „konkrečios srities specialistų trumpiems laikotarpiams“ poreikį. Komisija vis dar nesiėmė pakankamų priemonių šiems poreikiams patenkinti, nepaisant, kad Geteborge vykusios Europos Vadovų Tarybos išvadų 4.3 punkte teigiama, kad „efektyviam aplinkos integravimui reikalingi Komisijos tarnybų (tiek Briuselyje, tiek delegacijose) pajėgumai turi būti užtikrinti paskirstant atitinkamus žmogiškuosius išteklius, taip pat organizuojant apmokymus, pasikeitimą žiniomis ir tinkamai naudojant grįžtamąją informaciją“.

| 19. | Komisijos pajėgumų dėl aplinkos aspekto integravimo stiprinimo metodas buvo sutelktas į mokymus ir paramą esamiems darbuotojams. Pagrindinės šiuo tikslu naudotos priemonės:






  a) | aplinkos pagalbos tarnybos, konsultuojančios aspekto integravimo klausimais, įsteigimas; |
| --- | --- | --- |

19.

Komisijos pajėgumų dėl aplinkos aspekto integravimo stiprinimo metodas buvo sutelktas į mokymus ir paramą esamiems darbuotojams. Pagrindinės šiuo tikslu naudotos priemonės:

a)

aplinkos pagalbos tarnybos, konsultuojančios aspekto integravimo klausimais, įsteigimas;

| b) | vadovo, kaip integruoti aplinkos aspektą, parengimas; |
| --- | --- |

b)

vadovo, kaip integruoti aplinkos aspektą, parengimas;

| c) | mokymo kursų dėl aplinkos aspekto integravimo organizavimas. |
| --- | --- |

c)

mokymo kursų dėl aplinkos aspekto integravimo organizavimas.

Kadangi ekspertizės pajėgumai pačioje institucijoje buvo riboti, šiai užduočiai atlikti Komisija samdė aplinkos ekspertus. Vis dėlto ji patyrė sunkumų įgyvendindama kiekvieną iš šių sričių.

| 20. | Po sutarties pasibaigimo su aplinkos pagalbos tarnyba, kuri veikė nuo 1999 m. iki 2002 m., sutartis su nauja pagalbos tarnyba, sudaryta iš trijų aplinkos apsaugos ekspertų, nebuvo parengta iki 2004 m. Kadangi Komisija buvo ypač priklausoma nuo išorės ekspertų, dėl šios dviejų metų pertraukos smarkiai vėlavo Komisijos integravimo strategijos įgyvendinimas, kadangi pagalbos tarnyba ne tik teikė patarimus, bet taip pat ir buvo atsakinga už vadovą bei mokymus. |
| --- | --- |

20.

Po sutarties pasibaigimo su aplinkos pagalbos tarnyba, kuri veikė nuo 1999 m. iki 2002 m., sutartis su nauja pagalbos tarnyba, sudaryta iš trijų aplinkos apsaugos ekspertų, nebuvo parengta iki 2004 m. Kadangi Komisija buvo ypač priklausoma nuo išorės ekspertų, dėl šios dviejų metų pertraukos smarkiai vėlavo Komisijos integravimo strategijos įgyvendinimas, kadangi pagalbos tarnyba ne tik teikė patarimus, bet taip pat ir buvo atsakinga už vadovą bei mokymus.

| 21. | Aspekto integravimo strategijoje buvo numatytas aplinkos aspekto integravimo vadovo parengimas iki 2003 m. Nors pasirengimas prasidėjo 1998 m., tačiau 2005 m. pabaigoje jis dar nebuvo užbaigtas (išsamesnė informacija 3 langelyje).

  3 langelisAplinkos aspekto integravimo vadovas1998 m. Komisija sudarė 12 mėnesių sutartį su konsultacijų bendrove, bet 2001 m. pagaliau pateiktas vadovas buvo pripažintas netinkamu ir oficialiai nebuvo patvirtintas. Dėl šios priežasties jis liko tik projektu. Iš pradžių vadovas buvo labai mažai naudojamas, nes, pirmiausia, tai buvo projektas, antra, jis buvo ypatingai ištęstas ir trečia, netgi kai kurie darbuotojai nežinojo apie jo buvimą. Rimtas vadovo peržiūrėjimas prasidėjo tik 2004 m. viduryje, sudarius sutartį su nauja konsultacine bendrove. 2005 m. pabaigoje dėl užduoties sudėtingumo, Komisijos didesnio dėmesio skyrimo mokymo programų sudarymui ir dažnos sutartį valdančių Komisijos darbuotojų kaitos patikslintas vadovas dar nebuvo parengtas. |
| --- | --- |

21.

Aspekto integravimo strategijoje buvo numatytas aplinkos aspekto integravimo vadovo parengimas iki 2003 m. Nors pasirengimas prasidėjo 1998 m., tačiau 2005 m. pabaigoje jis dar nebuvo užbaigtas (išsamesnė informacija 3 langelyje).

3 langelisAplinkos aspekto integravimo vadovas1998 m. Komisija sudarė 12 mėnesių sutartį su konsultacijų bendrove, bet 2001 m. pagaliau pateiktas vadovas buvo pripažintas netinkamu ir oficialiai nebuvo patvirtintas. Dėl šios priežasties jis liko tik projektu. Iš pradžių vadovas buvo labai mažai naudojamas, nes, pirmiausia, tai buvo projektas, antra, jis buvo ypatingai ištęstas ir trečia, netgi kai kurie darbuotojai nežinojo apie jo buvimą. Rimtas vadovo peržiūrėjimas prasidėjo tik 2004 m. viduryje, sudarius sutartį su nauja konsultacine bendrove. 2005 m. pabaigoje dėl užduoties sudėtingumo, Komisijos didesnio dėmesio skyrimo mokymo programų sudarymui ir dažnos sutartį valdančių Komisijos darbuotojų kaitos patikslintas vadovas dar nebuvo parengtas.

| 22. | Aspekto integravimo strategijoje buvo numatyta, kad iki 2004 m. pabaigos „kiekvienas pagrindinių politikos sričių ar turintis geografinę atsakomybę pareigūnas būstinėje ir delegacijoje“ būtų pabaigęs mokymo kursus. Iš tikrųjų mokymo kursai prasidėjo tik 2004 m. lapkričio mėn. ir buvo neprivalomi. Taip pat buvo planuota mokymams naudoti naują vadovą, tačiau tai buvo neįmanoma (žr. 21 dalį). Ne daug darbuotojų dalyvavo kursuose Komisijos būstinėje. Nors delegacijose bendras dalyvavimo mokymuose lygis buvo aukštesnis, Komisijos darbuotojų dalyvavusių mokymuose skaičius vis dar yra ribotas (žr. 4 langelį).

  4 langelisAplinkos aspekto integravimo mokymaiKomisijos būstinėje vidutinis viename mokymo modulyje dalyvavusiųjų skaičius buvo aštuoni, palyginti su planuotais penkiolika. Kai kurios sesijos turėjo būti atšauktos dėl nepakankamo dalyvių skaičiaus. 37 DG Relex darbuotojai lankė pusės dienos trunkančius kursus apie aplinkos aspekto integravimą programavimo stadijoje, tačiau tik 9 DG Relex darbuotojai iš dalyvavo 2 dienų ta pačia tema mokymo modulyje, nors 2005 m. buvo svarbiausieji DG Relex metai, rengiant 2007–2013 m. šalių strateginius dokumentus. Delegacijų atveju paskirto mokymo biudžeto pakako tik 20 delegacijų organizuotiems mokymo kursams, (kuriuose dalyvavo delegacijų darbuotojai ir naudą gaunančių šalių organizacijų darbuotojai). Daugelyje delegacijų, esančių Azijoje, Lotynų Amerikoje ir Viduržemio jūroje, mokymai vyko per vėlai, kad būtų naudingi rengiant naujus šalių strateginius dokumentus. |
| --- | --- |

22.

Aspekto integravimo strategijoje buvo numatyta, kad iki 2004 m. pabaigos „kiekvienas pagrindinių politikos sričių ar turintis geografinę atsakomybę pareigūnas būstinėje ir delegacijoje“ būtų pabaigęs mokymo kursus. Iš tikrųjų mokymo kursai prasidėjo tik 2004 m. lapkričio mėn. ir buvo neprivalomi. Taip pat buvo planuota mokymams naudoti naują vadovą, tačiau tai buvo neįmanoma (žr. 21 dalį). Ne daug darbuotojų dalyvavo kursuose Komisijos būstinėje. Nors delegacijose bendras dalyvavimo mokymuose lygis buvo aukštesnis, Komisijos darbuotojų dalyvavusių mokymuose skaičius vis dar yra ribotas (žr. 4 langelį).

4 langelisAplinkos aspekto integravimo mokymaiKomisijos būstinėje vidutinis viename mokymo modulyje dalyvavusiųjų skaičius buvo aštuoni, palyginti su planuotais penkiolika. Kai kurios sesijos turėjo būti atšauktos dėl nepakankamo dalyvių skaičiaus. 37 DG Relex darbuotojai lankė pusės dienos trunkančius kursus apie aplinkos aspekto integravimą programavimo stadijoje, tačiau tik 9 DG Relex darbuotojai iš dalyvavo 2 dienų ta pačia tema mokymo modulyje, nors 2005 m. buvo svarbiausieji DG Relex metai, rengiant 2007–2013 m. šalių strateginius dokumentus. Delegacijų atveju paskirto mokymo biudžeto pakako tik 20 delegacijų organizuotiems mokymo kursams, (kuriuose dalyvavo delegacijų darbuotojai ir naudą gaunančių šalių organizacijų darbuotojai). Daugelyje delegacijų, esančių Azijoje, Lotynų Amerikoje ir Viduržemio jūroje, mokymai vyko per vėlai, kad būtų naudingi rengiant naujus šalių strateginius dokumentus.

| 23. | 2003 m. buvo įgyvendinta „aplinkos klausimų koordinavimo tinklo“ iniciatyva, kuri leido sustiprinti Komisijos vidinius pajėgumus, valdant vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektus. Tinklo pagalba turėjo būti identifikuoti ir tarpusavyje susieti po vieną pareigūną iš kiekvieno skyriaus, kad jie spręstų, kaip vystymo projektuose labiau atsižvelgti į aplinkos klausimus, ir prisidėtų prie geriausios praktikos skleidimo. Ir nors iki 2004 m. gegužės mėn. buvo organizuoti 4 tinklo susitikimai, nuo tada daugiau jokie susitikimai nebevyko. Tinklas taip pat daugiausia buvo orientuotas į Europos pagalbos bendradarbiavimo tarnybos (EuropeAid) pareigūnus ir nepakankamai įtraukė kitas Komisijos tarnybas, ypatingai delegacijas. Todėl tinklo veikla nedaug prisidėjo prie institucijos vidinių pajėgumų stiprinimo. |
| --- | --- |

23.

2003 m. buvo įgyvendinta „aplinkos klausimų koordinavimo tinklo“ iniciatyva, kuri leido sustiprinti Komisijos vidinius pajėgumus, valdant vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektus. Tinklo pagalba turėjo būti identifikuoti ir tarpusavyje susieti po vieną pareigūną iš kiekvieno skyriaus, kad jie spręstų, kaip vystymo projektuose labiau atsižvelgti į aplinkos klausimus, ir prisidėtų prie geriausios praktikos skleidimo. Ir nors iki 2004 m. gegužės mėn. buvo organizuoti 4 tinklo susitikimai, nuo tada daugiau jokie susitikimai nebevyko. Tinklas taip pat daugiausia buvo orientuotas į Europos pagalbos bendradarbiavimo tarnybos (EuropeAid) pareigūnus ir nepakankamai įtraukė kitas Komisijos tarnybas, ypatingai delegacijas. Todėl tinklo veikla nedaug prisidėjo prie institucijos vidinių pajėgumų stiprinimo.

Komisijos vystymo paramos poveikio aplinkai įvertinimo sistemos

| 24. | Komisija taip pat atlieka vertinimus tiek teisės aktų ir sektorių lygmenyje, kuriuos organizuoja Europos pagalbos bendradarbiavimo tarnybos (EuropeAid) įvertinimo padalinys, tiek ir atskirų projektų lygmenyje, kuriuos organizuoja delegacijos. Pagal Komisijos veiklos sistemą (žr. 16 dalį) reikėjo atlikti nepriklausomą EB 1996–2000 m. pagalbos aplinkosaugos veiksmingumo įvertinimą, kuris buvo reguliaraus aplinkosaugos veiksmingumo įvertinimo proceso dalis. Tai galėjo būti panaudota, sukaupiant pradinius duomenis ir patikrinant veiksmingumo rodiklius (žr. 17 dalį). Be to, taip galėjo būti nustatyta ankstesnių intervencijų patirtis, kas galėjo prisidėti prie bendros aplinkos strategijos plėtojimo (žr. 11 dalį). Tačiau 2002 m. viduryje planuotas užbaigti įvertinimas dar nėra atliktas (10). |
| --- | --- |

24.

Komisija taip pat atlieka vertinimus tiek teisės aktų ir sektorių lygmenyje, kuriuos organizuoja Europos pagalbos bendradarbiavimo tarnybos (EuropeAid) įvertinimo padalinys, tiek ir atskirų projektų lygmenyje, kuriuos organizuoja delegacijos. Pagal Komisijos veiklos sistemą (žr. 16 dalį) reikėjo atlikti nepriklausomą EB 1996–2000 m. pagalbos aplinkosaugos veiksmingumo įvertinimą, kuris buvo reguliaraus aplinkosaugos veiksmingumo įvertinimo proceso dalis. Tai galėjo būti panaudota, sukaupiant pradinius duomenis ir patikrinant veiksmingumo rodiklius (žr. 17 dalį). Be to, taip galėjo būti nustatyta ankstesnių intervencijų patirtis, kas galėjo prisidėti prie bendros aplinkos strategijos plėtojimo (žr. 11 dalį). Tačiau 2002 m. viduryje planuotas užbaigti įvertinimas dar nėra atliktas (10).

| 25. | Atskirų aplinkos projektų lygmenyje Komisijos būstinė neturi įvertinimų, kuriuos organizavo jos delegacijos, rezultatų surinkimo ir analizės sistemos. Vadinasi, nėra sukurta procedūra kaip skleisti įvykdytų įvertinimo projektų patirtį ir geriausią praktiką. Taip pat nėra sukurta sistema, kuri skirta informacijos apie ne aplinkos projektų poveikį aplinkai surinkimui ir analizei. |
| --- | --- |

25.

Atskirų aplinkos projektų lygmenyje Komisijos būstinė neturi įvertinimų, kuriuos organizavo jos delegacijos, rezultatų surinkimo ir analizės sistemos. Vadinasi, nėra sukurta procedūra kaip skleisti įvykdytų įvertinimo projektų patirtį ir geriausią praktiką. Taip pat nėra sukurta sistema, kuri skirta informacijos apie ne aplinkos projektų poveikį aplinkai surinkimui ir analizei.

| 26. | Nuo 2001 m. Komisija turėjo veikiančią sistemą, skirtą vykdomų vystymo projektų priežiūrai, pavadintą „į rezultatus orientuota priežiūros sistema“. Pagal šią sistemą buvo reikalaujama, kad konsultacinės bendrovės, su kuria specialiai šiam tikslui sudaryta sutartis, stebėtojai vidutiniškai kas dvylika mėnesių aplankytų visus vystymo projektus, kurių vertė daugiau nei vienas milijonas eurų. Stebėtojai įvertina kiekvieną projektą ir suteikia jam „balą“, nustatytą remiantis penkių kriterijų visuma: svarba, efektyvumas, rezultatyvumas, poveikis ir tvarumas, taip pat susijusiais pakriterijais, įskaitant aplinkosaugos tvarumas. Tačiau Komisijos būstinė sistemingai neanalizavo šiose ataskaitose nustatytų kiekybinių ir kokybinių faktų, įvertindama bendrus aplinkos projektų veiklos rezultatus ir nustatydama, kokiu mastu aplinkosauga yra integruota į kitus vystymo projektus. |
| --- | --- |

26.

Nuo 2001 m. Komisija turėjo veikiančią sistemą, skirtą vykdomų vystymo projektų priežiūrai, pavadintą „į rezultatus orientuota priežiūros sistema“. Pagal šią sistemą buvo reikalaujama, kad konsultacinės bendrovės, su kuria specialiai šiam tikslui sudaryta sutartis, stebėtojai vidutiniškai kas dvylika mėnesių aplankytų visus vystymo projektus, kurių vertė daugiau nei vienas milijonas eurų. Stebėtojai įvertina kiekvieną projektą ir suteikia jam „balą“, nustatytą remiantis penkių kriterijų visuma: svarba, efektyvumas, rezultatyvumas, poveikis ir tvarumas, taip pat susijusiais pakriterijais, įskaitant aplinkosaugos tvarumas. Tačiau Komisijos būstinė sistemingai neanalizavo šiose ataskaitose nustatytų kiekybinių ir kokybinių faktų, įvertindama bendrus aplinkos projektų veiklos rezultatus ir nustatydama, kokiu mastu aplinkosauga yra integruota į kitus vystymo projektus.

| 27. | Komisijos naudojama EBPO plėtros paramos komiteto oficialiai vystymo pagalbai skirta pranešimo sistema finansų stebėjimo ir pranešimo sistema yra neadekvati, kadangi ji leidžia nurodyti su aplinka susijusių išlaidų sritis, bet ne išlaidų sumą. Pasaulio banko naudojama kodų sistema leidžia spręsti šią problemą (11). Be to, tas faktas, jog Komisija naudojo prieštaringą žymėjimo sistemą, sukurtą su daugiašaliais aplinkos susitarimais susijusių išlaidų nustatymui, reiškė, kad ji nebuvo pajėgi tiksliai laikytis pagal daugiašalius aplinkos susitarimus prisiimtų pranešimų pateikimo pareigų. |
| --- | --- |

27.

Komisijos naudojama EBPO plėtros paramos komiteto oficialiai vystymo pagalbai skirta pranešimo sistema finansų stebėjimo ir pranešimo sistema yra neadekvati, kadangi ji leidžia nurodyti su aplinka susijusių išlaidų sritis, bet ne išlaidų sumą. Pasaulio banko naudojama kodų sistema leidžia spręsti šią problemą (11). Be to, tas faktas, jog Komisija naudojo prieštaringą žymėjimo sistemą, sukurtą su daugiašaliais aplinkos susitarimais susijusių išlaidų nustatymui, reiškė, kad ji nebuvo pajėgi tiksliai laikytis pagal daugiašalius aplinkos susitarimus prisiimtų pranešimų pateikimo pareigų.

KOMISIJOS VYKDOMO APLINKOS ASPEKTO INTEGRAVIMO REZULTATYVUMO ĮVERTINIMAS

Įvadas

| 28. | Šioje dalyje vertinama, kaip efektyviai Komisija integravo aplinkos aspektus į jos vykdomą vystymo politiką. Vertinimas buvo atliktas trijose skirtingose intervencijos rūšyse:






  a) | šalių strateginiuose dokumentuose; |
| --- | --- | --- |

28.

Šioje dalyje vertinama, kaip efektyviai Komisija integravo aplinkos aspektus į jos vykdomą vystymo politiką. Vertinimas buvo atliktas trijose skirtingose intervencijos rūšyse:

a)

šalių strateginiuose dokumentuose;

| b) | biudžetinės pagalbos programose; |
| --- | --- |

b)

biudžetinės pagalbos programose;

| c) | ne aplinkos projektuose. |
| --- | --- |

c)

ne aplinkos projektuose.

2005 m. buvo pasiekta pažanga vystant naujiems šalių strateginiams dokumentams skirtą aplinkos analizę, nors jos poveikio dar neįmanoma įvertinti

| 29. | 2001 m. ir 2002 m. Komisija pirmą kartą parengė šalių strateginius dokumentus kiekvienai šaliai ir regionui, kuriems ji skiria vystymo pagalbą, siekdama nustatyti, kokia forma pagalba turėtų būti teikiama 2006–2007 m. laikotarpiu. Iš esmės šalių strateginiuose dokumentuose turėjo būti atsižvelgta į kiekvienos šalies vystymo prioritetus, siekiant užtikrinti šalies nuosavybę, taip pat į pačios Komisijos politiką. Tiek Komisijos 2000 m. vystymo politikoje, tiek ir jos tam skirtame darbiniame dokumente numatyta Komisijos strategija, susijusi su jos vystymo paramos aplinkos aspektais, buvo skirta aplinkos aspektams integruoti į visas vystymo bendradarbiavimo sritis. Todėl norint, kad bendra strategija būtų efektyvi buvo būtina aplinkos aspektus integruoti į kiekvienos šalies strateginius dokumentus. |
| --- | --- |

29.

2001 m. ir 2002 m. Komisija pirmą kartą parengė šalių strateginius dokumentus kiekvienai šaliai ir regionui, kuriems ji skiria vystymo pagalbą, siekdama nustatyti, kokia forma pagalba turėtų būti teikiama 2006–2007 m. laikotarpiu. Iš esmės šalių strateginiuose dokumentuose turėjo būti atsižvelgta į kiekvienos šalies vystymo prioritetus, siekiant užtikrinti šalies nuosavybę, taip pat į pačios Komisijos politiką. Tiek Komisijos 2000 m. vystymo politikoje, tiek ir jos tam skirtame darbiniame dokumente numatyta Komisijos strategija, susijusi su jos vystymo paramos aplinkos aspektais, buvo skirta aplinkos aspektams integruoti į visas vystymo bendradarbiavimo sritis. Todėl norint, kad bendra strategija būtų efektyvi buvo būtina aplinkos aspektus integruoti į kiekvienos šalies strateginius dokumentus.

| 30. | Iš tiesų 2001–2007 m. pirmos kartos šalių strateginių dokumentų peržiūra, kurią audito metu atliko Audito Rūmai bei Komisijos vidaus tarnybos, parodė, kad aplinka į juos buvo integruota nepakankamai. Aplinkos klausimų analizė šalių strateginiuose dokumentuose buvo iš esmės silpna, be to Komisijos atsakomosios strategijos nepakankamai sprendė aplinkos apsaugos klausimų integravimą į prioritetines finansuotinas sritis. Nei viename iš atrinktų 60 šalių strateginių dokumentų pavyzdžių nebuvo užsiminta apie Tūkstantmečio vystymosi tikslus dėl aplinkosaugos tvarumo ir tik apytiksliai ketvirtadalyje buvo nuorodos į daugiašalius aplinkos susitarimus. |
| --- | --- |

30.

Iš tiesų 2001–2007 m. pirmos kartos šalių strateginių dokumentų peržiūra, kurią audito metu atliko Audito Rūmai bei Komisijos vidaus tarnybos, parodė, kad aplinka į juos buvo integruota nepakankamai. Aplinkos klausimų analizė šalių strateginiuose dokumentuose buvo iš esmės silpna, be to Komisijos atsakomosios strategijos nepakankamai sprendė aplinkos apsaugos klausimų integravimą į prioritetines finansuotinas sritis. Nei viename iš atrinktų 60 šalių strateginių dokumentų pavyzdžių nebuvo užsiminta apie Tūkstantmečio vystymosi tikslus dėl aplinkosaugos tvarumo ir tik apytiksliai ketvirtadalyje buvo nuorodos į daugiašalius aplinkos susitarimus.

| 31. | Daugelio naudą gaunančių šalių skirtas ribotas prioritetas aplinkos klausimui atsispindėjo nepakankamu aplinkos aspekto integravimu į šalies strateginius dokumentus. Skurdo mažinimo strateginį dokumentą (12) turinčių šalių atveju Komisija turėjo savo šalių strateginius dokumentus suderinti su skurdo mažinimo strategijos dokumentu. Kaip matyti iš Pasaulio banko parengtos studijos (13), aplinka iš esmės nebuvo integruota į Skurdo mažinimo strategijos dokumentus, iš dalies dėl to, kad daugelis naudą gaunančių šalių nepakankamai pripažino sąsajos tarp skurdo ir aplinkos svarbos. Aplinkos ministerijos pirmiausia turėtų būti aplinkos klausimų nacionalinėje politikoje gynėjos, tačiau praktikoje netgi labiau išsivysčiusiose šalyse, kuriuose aplinka yra labai svarbus klausimas, kaip, pavyzdžiui, Brazilijoje ar Kinijoje, šios ministerijos neturi resursų ir galimybių įtakoti kitas, ilgiau veikiančias ministerijas. |
| --- | --- |

31.

Daugelio naudą gaunančių šalių skirtas ribotas prioritetas aplinkos klausimui atsispindėjo nepakankamu aplinkos aspekto integravimu į šalies strateginius dokumentus. Skurdo mažinimo strateginį dokumentą (12) turinčių šalių atveju Komisija turėjo savo šalių strateginius dokumentus suderinti su skurdo mažinimo strategijos dokumentu. Kaip matyti iš Pasaulio banko parengtos studijos (13), aplinka iš esmės nebuvo integruota į Skurdo mažinimo strategijos dokumentus, iš dalies dėl to, kad daugelis naudą gaunančių šalių nepakankamai pripažino sąsajos tarp skurdo ir aplinkos svarbos. Aplinkos ministerijos pirmiausia turėtų būti aplinkos klausimų nacionalinėje politikoje gynėjos, tačiau praktikoje netgi labiau išsivysčiusiose šalyse, kuriuose aplinka yra labai svarbus klausimas, kaip, pavyzdžiui, Brazilijoje ar Kinijoje, šios ministerijos neturi resursų ir galimybių įtakoti kitas, ilgiau veikiančias ministerijas.

| 32. | Vis dėlto aplinkos aspekto integravimo į vystymo pagalbą stoka atspindi ir Komisijos darbo trūkumus. Nors Komisijos darbo dokumente dėl aplinkos aspekto integravimo buvo numatyta, kad tokie Šalies aplinkos aprašai buvo svarbi priemonė, skirta aplinkos aspekto integravimui programavimo stadijoje, tačiau 2002 m. Komisijos atlikta atrinktų 60 Šalies strateginių dokumentų peržiūra atskleidė, kad buvo parengti tik 6 tokie Šalies aplinkos aprašai. Nors tokia šalies aplinkos apsaugos analizė buvo geriausia praktika nuo 1992 m., kai EBPO plėtros paramos komitetas parengė gaires šiuo klausimu (14). |
| --- | --- |

32.

Vis dėlto aplinkos aspekto integravimo į vystymo pagalbą stoka atspindi ir Komisijos darbo trūkumus. Nors Komisijos darbo dokumente dėl aplinkos aspekto integravimo buvo numatyta, kad tokie Šalies aplinkos aprašai buvo svarbi priemonė, skirta aplinkos aspekto integravimui programavimo stadijoje, tačiau 2002 m. Komisijos atlikta atrinktų 60 Šalies strateginių dokumentų peržiūra atskleidė, kad buvo parengti tik 6 tokie Šalies aplinkos aprašai. Nors tokia šalies aplinkos apsaugos analizė buvo geriausia praktika nuo 1992 m., kai EBPO plėtros paramos komitetas parengė gaires šiuo klausimu (14).

| 33. | 2005 m. Komisija ėmėsi svarbių priemonių šiuo klausimu, įtvirtindama Šalies aplinkos aprašą pagalbą gaunančiose Azijos, Lotynų Amerikos ir Viduržemio jūros šalyse, kuris yra 2007–2013 m. laikotarpio naujos kartos Šalies strateginio dokumento rengimo proceso dalis. Panašiu požiūriu turėtų vadovautis ir AKR šalys. Kadangi tuo metu, kai buvo baigtas auditas, Šalies strateginiai dokumentai dar tik buvo rengiami, todėl dar buvo per anksti vertinti, kaip Šalies aplinkos aprašai pagerino aspekto integravimą į šalių strateginius dokumentus. Tai galiausiai priklauso nuo to, kokio lygmens prioritetą naudą gaunančios šalys ir Komisija skiria aplinkos klausimų, pateiktų Šalies aplinkos aprašuose, integravimui į šalių strateginius dokumentus. |
| --- | --- |

33.

2005 m. Komisija ėmėsi svarbių priemonių šiuo klausimu, įtvirtindama Šalies aplinkos aprašą pagalbą gaunančiose Azijos, Lotynų Amerikos ir Viduržemio jūros šalyse, kuris yra 2007–2013 m. laikotarpio naujos kartos Šalies strateginio dokumento rengimo proceso dalis. Panašiu požiūriu turėtų vadovautis ir AKR šalys. Kadangi tuo metu, kai buvo baigtas auditas, Šalies strateginiai dokumentai dar tik buvo rengiami, todėl dar buvo per anksti vertinti, kaip Šalies aplinkos aprašai pagerino aspekto integravimą į šalių strateginius dokumentus. Tai galiausiai priklauso nuo to, kokio lygmens prioritetą naudą gaunančios šalys ir Komisija skiria aplinkos klausimų, pateiktų Šalies aplinkos aprašuose, integravimui į šalių strateginius dokumentus.

| 34. | Nuo jos aspekto integravimo strategijos patvirtinimo šioje srityje Komisija pasiekė tik nedidelės pažangos, stiprindama ekologinį sąmoningumą ir integravimo pajėgumus naudą gaunančiose šalyse. Konkretus Komisijos dokumentas aplinkos integravimui į jos vykdomą bendradarbiavimą vystymosi labui yra Reglamentas (EB) Nr. 2493/2000 (15), kuriuo 2000–2006 m. laikotarpiui yra skirtas 93 milijonų eurų biudžetas. Tačiau šio dokumento įtaka yra ribota. Šio dokumento pagalba galima reikšmingai prisidėti stiprinant aplinkos apsaugos pajėgumus besivystančiose šalyse. Tačiau Komisija nėra priėmusi bendro pajėgumų stiprinimo metodo, be to turi tik ad hoc pagrindu atliktus kelis atskirus projektus. |
| --- | --- |

34.

Nuo jos aspekto integravimo strategijos patvirtinimo šioje srityje Komisija pasiekė tik nedidelės pažangos, stiprindama ekologinį sąmoningumą ir integravimo pajėgumus naudą gaunančiose šalyse. Konkretus Komisijos dokumentas aplinkos integravimui į jos vykdomą bendradarbiavimą vystymosi labui yra Reglamentas (EB) Nr. 2493/2000 (15), kuriuo 2000–2006 m. laikotarpiui yra skirtas 93 milijonų eurų biudžetas. Tačiau šio dokumento įtaka yra ribota. Šio dokumento pagalba galima reikšmingai prisidėti stiprinant aplinkos apsaugos pajėgumus besivystančiose šalyse. Tačiau Komisija nėra priėmusi bendro pajėgumų stiprinimo metodo, be to turi tik ad hoc pagrindu atliktus kelis atskirus projektus.

| 35. | Komisijos atveju susirūpinimą kelia tai, kad 2005 m. pareigūnai, atsakingi už šalies strateginių dokumentų rengimą, labai ribotai pasinaudojo mokymais dėl aplinkos aspekto integravimo (žr. 4 langelį). Nors Paramos raidai generalinis direktoratas, Aplinkos generalinis direktoratas ir EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba (EuropeAid) turi specializuotus padalinius, kurie apžvelgia šalių strateginių dokumentų aplinkos aspektus, tos apžvalgos iš esmės nėra paremtos išsamiu atitinkamų šalių išmanymu, nes ribotų personalo resursų paskirstymas visuose trijuose generaliniuose direktoratuose taip pat reiškia ir tai, kad patikros dažnai yra paviršutiniškos. |
| --- | --- |

35.

Komisijos atveju susirūpinimą kelia tai, kad 2005 m. pareigūnai, atsakingi už šalies strateginių dokumentų rengimą, labai ribotai pasinaudojo mokymais dėl aplinkos aspekto integravimo (žr. 4 langelį). Nors Paramos raidai generalinis direktoratas, Aplinkos generalinis direktoratas ir EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba (EuropeAid) turi specializuotus padalinius, kurie apžvelgia šalių strateginių dokumentų aplinkos aspektus, tos apžvalgos iš esmės nėra paremtos išsamiu atitinkamų šalių išmanymu, nes ribotų personalo resursų paskirstymas visuose trijuose generaliniuose direktoratuose taip pat reiškia ir tai, kad patikros dažnai yra paviršutiniškos.

Nedaug buvo nuveikta, siekiant aplinką integruoti į biudžetinės pagalbos programas

| 36. | Komisijos ir kitų pagalbos teikėjų biudžetinės pagalbos politikos siekis yra bendros pagalbos didinimas. Todėl apie 25 % EPF finansavimo numatyto AKR šalims pagal galiojančius šalių strateginius dokumentus buvo paskirta šiai pagalbos rūšiai. Tačiau Komisija nedaug nuveikė integruodama aplinkos aspektus į šią naujesnę pagalbos formą, nors 2001 m. gegužės 31 d. Taryba savo išvadose dėl Komisijos aplinkos aspektų integravimo strategijos konstatavo, kad: „aplinkos aspektai turėtų būti sistemingai įtraukiami į visas ... struktūrinio pertvarkymo programas bei sektorius apimančias reformos ir paramos programas“ (16). |
| --- | --- |

36.

Komisijos ir kitų pagalbos teikėjų biudžetinės pagalbos politikos siekis yra bendros pagalbos didinimas. Todėl apie 25 % EPF finansavimo numatyto AKR šalims pagal galiojančius šalių strateginius dokumentus buvo paskirta šiai pagalbos rūšiai. Tačiau Komisija nedaug nuveikė integruodama aplinkos aspektus į šią naujesnę pagalbos formą, nors 2001 m. gegužės 31 d. Taryba savo išvadose dėl Komisijos aplinkos aspektų integravimo strategijos konstatavo, kad: „aplinkos aspektai turėtų būti sistemingai įtraukiami į visas ... struktūrinio pertvarkymo programas bei sektorius apimančias reformos ir paramos programas“ (16).

| 37. | Pagrindinė biudžetinės pagalbos programų aplinkos aspektų įvertinimo priemonė turėtų būti Strateginis aplinkos įvertinimas Šis įvertinimas nagrinėja naudą gaunančių šalių politikų, planų ir programų, o ypač Skurdą mažinančių strateginių dokumentų, kuriems skiriama biudžetinė pagalba, aplinkos aspektus. Taryba išvadose pažymi, kad „siekiant aplinkos aspektų integravimo, Strateginis aplinkos įvertinimas turėtų būti atliekamas sistemingai, ypač rengiant struktūrines ir sektorines programas bei kuriant naują infrastruktūrą“ (17). Strateginio aplinkos įvertinimo svarba yra pripažinta ir Komisijos aspekto integravimo strategijoje. Komisija juo labai mažai naudojosi iš dalies todėl, kad skirtingai negu Šalies aplinkos aprašas ir Poveikio aplinkai vertinimas, tai yra santykinai nauja priemonė, kurią pagalbos teikėjų bendruomenė kaip visuma vis dar įsisavina (18). Nors, siekdama pabrėžti tokios pagalbos aplinkos aspektus, Komisija galėjo pasinaudoti savo išsamiais biudžetinės ir sektorinės pagalbos vadovais, tačiau juose iš esmės nėra užsimenama apie aplinką. Taigi, Komisijos darbuotojai neturėjo jokių gairių kaip ir kokiais atvejais naudoti Strateginį aplinkos įvertinimą, arba – kaip atlikti ribotos apimties aplinkos įvertinimą, kai Strateginis aplinkos įvertinimas yra netikslingas. |
| --- | --- |

37.

Pagrindinė biudžetinės pagalbos programų aplinkos aspektų įvertinimo priemonė turėtų būti Strateginis aplinkos įvertinimas Šis įvertinimas nagrinėja naudą gaunančių šalių politikų, planų ir programų, o ypač Skurdą mažinančių strateginių dokumentų, kuriems skiriama biudžetinė pagalba, aplinkos aspektus. Taryba išvadose pažymi, kad „siekiant aplinkos aspektų integravimo, Strateginis aplinkos įvertinimas turėtų būti atliekamas sistemingai, ypač rengiant struktūrines ir sektorines programas bei kuriant naują infrastruktūrą“ (17). Strateginio aplinkos įvertinimo svarba yra pripažinta ir Komisijos aspekto integravimo strategijoje. Komisija juo labai mažai naudojosi iš dalies todėl, kad skirtingai negu Šalies aplinkos aprašas ir Poveikio aplinkai vertinimas, tai yra santykinai nauja priemonė, kurią pagalbos teikėjų bendruomenė kaip visuma vis dar įsisavina (18). Nors, siekdama pabrėžti tokios pagalbos aplinkos aspektus, Komisija galėjo pasinaudoti savo išsamiais biudžetinės ir sektorinės pagalbos vadovais, tačiau juose iš esmės nėra užsimenama apie aplinką. Taigi, Komisijos darbuotojai neturėjo jokių gairių kaip ir kokiais atvejais naudoti Strateginį aplinkos įvertinimą, arba – kaip atlikti ribotos apimties aplinkos įvertinimą, kai Strateginis aplinkos įvertinimas yra netikslingas.

| 38. | Aplinkos aspektų įvertinimo procedūrų stoka atsispindi biudžetinės pagalbos programų rengime:






  a) | nė vienoje šalyje Komisija neatliko galimo vyriausybės strategijos ir programų, kurioms suteikta biudžetinė pagalba, poveikio aplinkai įvertinimo; |
| --- | --- | --- |

38.

Aplinkos aspektų įvertinimo procedūrų stoka atsispindi biudžetinės pagalbos programų rengime:

a)

nė vienoje šalyje Komisija neatliko galimo vyriausybės strategijos ir programų, kurioms suteikta biudžetinė pagalba, poveikio aplinkai įvertinimo;

| b) | iš 20 AKR šalių, kurios bendrąją biudžetinę pagalbą iki 2005 m. gavo iš devintojo Europos plėtros fondo, tik vienoje šalyje, Tanzanijoje, buvo nustatytos sąlygos aplinkai remti;
  5 langelisAplinkos aspekto integravimo į biudžetinės pagalbos programas pavyzdysTanzanijoje pagal 2003–2006 m. skurdo mažinimo biudžetinės pagalbos programą (114 milijonų eurų) paramos teikėjai ir Tanzanijos vyriausybė paskelbė aplinkos teisės aktų priėmimą vienu iš šešių strateginių skurdo mažinimo prioritetų, o tai ženkliai paspartino aplinkos valdymo įstatymo priėmimą 2005 metais. |
| --- | --- |

b)

iš 20 AKR šalių, kurios bendrąją biudžetinę pagalbą iki 2005 m. gavo iš devintojo Europos plėtros fondo, tik vienoje šalyje, Tanzanijoje, buvo nustatytos sąlygos aplinkai remti;

| c) | nepaisant egzistuojančių giluminių ryšių tarp aplinkos ir skurdo, skurdo mažinimo rodikliai neatspindi aplinkos aspektų; |
| --- | --- |

c)

nepaisant egzistuojančių giluminių ryšių tarp aplinkos ir skurdo, skurdo mažinimo rodikliai neatspindi aplinkos aspektų;

| d) | nebuvo pasinaudota Komisijos biudžetinės pagalbos dviejų prioritetinių sektorių (švietimas ir sveikata) reikšmingomis aplinkos klausimų integravimo į šiuos sektorius, ypač susijusius su profilaktine sveikatos priežiūra, galimybėmis; |
| --- | --- |

d)

nebuvo pasinaudota Komisijos biudžetinės pagalbos dviejų prioritetinių sektorių (švietimas ir sveikata) reikšmingomis aplinkos klausimų integravimo į šiuos sektorius, ypač susijusius su profilaktine sveikatos priežiūra, galimybėmis;

| e) | Komisija siekia vis daugiau paramos suteikti keliams per sektorinės politikos paramos programas, o ne atskiriems projektams, tai reiškia, kad iškyla Strateginio aplinkos įvertinimo poreikis, siekiant išvengti neigiamo poveikio aplinkosaugai. |
| --- | --- |

e)

Komisija siekia vis daugiau paramos suteikti keliams per sektorinės politikos paramos programas, o ne atskiriems projektams, tai reiškia, kad iškyla Strateginio aplinkos įvertinimo poreikis, siekiant išvengti neigiamo poveikio aplinkosaugai.

Aplinkos aspekto integravimo procedūros projekto lygmenyje neturėjo vientisos sistemos

| 39. | Nepaisant to, kad vis didesnė pagalbos dalis yra paskirstoma per biudžetinę pagalbą, projektų finansavimas vis dar yra pagrindinis pagalbos paskirstymo mechanizmas. Pirmas projektų įvertinimo aplinkosaugos tikslais žingsnis yra juos patikrinti, įvertinant aplinkai keliamą pavojų ir esamas galimybes. 2001 m. aplinkos integravimo vadovo projekte buvo įtvirtinta, kad toks „aplinkosaugos integravimo formos“ patikrinimas turi būti atliktas kiekvienam projektui, taip pat vadovaujantis vadovo gairėmis. Kadangi vadovas liko tik projektu (žr. 21 dalį), ši procedūra nebuvo sistemiškai įdiegta. Todėl daugelis delegacijų naudojo kitas procedūras ar iš viso nevykdė jokių aplinkos apsaugos aspektų patikrinimų.

  6 langelisAplinkos aspekto patikrinimas Komisijos delegacijoje NikaragvojeKomisijos regioninėje delegacijoje Nikaragvoje dirba daugiau kaip 140 darbuotojų, o jos veikla apima šešias šalis. Audito metu buvo nustatyta, kad delegacija nenaudoja jokių aplinkos aspekto patikrinimui numatytų gairių ir nebuvo atlikti jokie aplinkosaugos aspektų patikrinimai, kuriais remiantis vėliau būtų parengtas 2006–2006 m. šalies strateginių dokumentų projektų ir programų išsamus įvertinimas. Be to, Delegacijoje nebuvo aplinkos eksperto, nors toks ekspertas galėtų prižiūrėti ir teikti pagalbą aplinkosaugos aspektų patikrinimų procedūroms. |
| --- | --- |

39.

Nepaisant to, kad vis didesnė pagalbos dalis yra paskirstoma per biudžetinę pagalbą, projektų finansavimas vis dar yra pagrindinis pagalbos paskirstymo mechanizmas. Pirmas projektų įvertinimo aplinkosaugos tikslais žingsnis yra juos patikrinti, įvertinant aplinkai keliamą pavojų ir esamas galimybes. 2001 m. aplinkos integravimo vadovo projekte buvo įtvirtinta, kad toks „aplinkosaugos integravimo formos“ patikrinimas turi būti atliktas kiekvienam projektui, taip pat vadovaujantis vadovo gairėmis. Kadangi vadovas liko tik projektu (žr. 21 dalį), ši procedūra nebuvo sistemiškai įdiegta. Todėl daugelis delegacijų naudojo kitas procedūras ar iš viso nevykdė jokių aplinkos apsaugos aspektų patikrinimų.

6 langelisAplinkos aspekto patikrinimas Komisijos delegacijoje NikaragvojeKomisijos regioninėje delegacijoje Nikaragvoje dirba daugiau kaip 140 darbuotojų, o jos veikla apima šešias šalis. Audito metu buvo nustatyta, kad delegacija nenaudoja jokių aplinkos aspekto patikrinimui numatytų gairių ir nebuvo atlikti jokie aplinkosaugos aspektų patikrinimai, kuriais remiantis vėliau būtų parengtas 2006–2006 m. šalies strateginių dokumentų projektų ir programų išsamus įvertinimas. Be to, Delegacijoje nebuvo aplinkos eksperto, nors toks ekspertas galėtų prižiūrėti ir teikti pagalbą aplinkosaugos aspektų patikrinimų procedūroms.

| 40. | Pagrindinė Komisijos praktikoje naudojama procedūra, skirta patikrinimo aplinkosaugos tikslais kontrolei, yra projektų identifikacinių dokumentų, kuriuos delegacijos parengia projekto ciklo pradžioje ir pateikia EuropeAid kokybės rėmimo grupei, paruošimas. Tačiau aplinka yra tik vienas iš daugelio šiuose identifikaciniuose dokumentuose nagrinėjamų klausimų, be to, patikrinus 20 projektų identifikacinius dokumentus, kuriuos 2005 m. peržiūrėjo Kokybės rėmimo grupė, buvo nustatyta, kad juose nebuvo pakankamai atsižvelgta į aplinkos klausimus:






  a) | nors buvo reikalaujama suskirstyti projektus pagal jų poveikį aplinkai (19), tai nebuvo padaryta nei vienu iš dvidešimties atvejų; |
| --- | --- | --- |

40.

Pagrindinė Komisijos praktikoje naudojama procedūra, skirta patikrinimo aplinkosaugos tikslais kontrolei, yra projektų identifikacinių dokumentų, kuriuos delegacijos parengia projekto ciklo pradžioje ir pateikia EuropeAid kokybės rėmimo grupei, paruošimas. Tačiau aplinka yra tik vienas iš daugelio šiuose identifikaciniuose dokumentuose nagrinėjamų klausimų, be to, patikrinus 20 projektų identifikacinius dokumentus, kuriuos 2005 m. peržiūrėjo Kokybės rėmimo grupė, buvo nustatyta, kad juose nebuvo pakankamai atsižvelgta į aplinkos klausimus:

a)

nors buvo reikalaujama suskirstyti projektus pagal jų poveikį aplinkai (19), tai nebuvo padaryta nei vienu iš dvidešimties atvejų;

| b) | nors buvo reikalaujama paaiškinti, kaip projektuojant buvo integruota aplinka, šešiolikoje projektų tai nebuvo padaryta. |
| --- | --- |

b)

nors buvo reikalaujama paaiškinti, kaip projektuojant buvo integruota aplinka, šešiolikoje projektų tai nebuvo padaryta.

| 41. | Šie trūkumai atsirado iš dalies dėl to, kad aplinkosaugos ekspertai nėra įtraukti į ne aplinkosaugos projektų patikrinimą. Delegacijų ekspertiniai aplinkosaugos pajėgumai daugiausia yra sutelkti šalyse, kuriose aplinka yra prioritetinė sritis, tačiau visais atvejais tokie ekspertiniai pajėgumai nebuvo naudojami ne aplinkosaugos projektų identifikacinių dokumentų aplinkosaugos aspektų patikrinimui. EuropeAid turimas ekspertų skaičius yra beveik pakankamas, siekiant tinkamai įvertinti aplinkos ir gamtinių išteklių projektų kokybę, bet aplinkos aspektų integravimo į ne aplinkos projektus įvertinimui jų nepakanka. |
| --- | --- |

41.

Šie trūkumai atsirado iš dalies dėl to, kad aplinkosaugos ekspertai nėra įtraukti į ne aplinkosaugos projektų patikrinimą. Delegacijų ekspertiniai aplinkosaugos pajėgumai daugiausia yra sutelkti šalyse, kuriose aplinka yra prioritetinė sritis, tačiau visais atvejais tokie ekspertiniai pajėgumai nebuvo naudojami ne aplinkosaugos projektų identifikacinių dokumentų aplinkosaugos aspektų patikrinimui. EuropeAid turimas ekspertų skaičius yra beveik pakankamas, siekiant tinkamai įvertinti aplinkos ir gamtinių išteklių projektų kokybę, bet aplinkos aspektų integravimo į ne aplinkos projektus įvertinimui jų nepakanka.

| 42. | Dėl patikrinimo proceso trūkumų buvo sunkiau nustatyti, kada turi būti atliktas Poveikio aplinkai įvertinimas. Poveikio aplinkai įvertinimai yra seniai nusistovėjusios priemonės, skirtos ex ante nustatyti galimą projekto poveikį aplinkosaugai bei rekomenduoti švelninančias priemones projektavimo ir įgyvendinimo stadijoje. Nuo 1985 m. Europos Sąjunga yra priėmusi poveikio aplinkai vertinimą vidaus politikos srityje reglamentuojančius teisės aktus (20). Pagal 1990 m. IV Lomės konvenciją Poveikio aplinkai įvertinimai turi būti atlikti didelės apimties projektams, taip pat projektams, kurie kelia didelę grėsmę aplinkai (21). Visos EBPO narės privalo laikytis 1992 m. jos plėtros paramos komiteto paskelbtų geriausios praktikos gairių dėl vystymo projektų Poveikio aplinkai įvertinimo (22). |
| --- | --- |

42.

Dėl patikrinimo proceso trūkumų buvo sunkiau nustatyti, kada turi būti atliktas Poveikio aplinkai įvertinimas. Poveikio aplinkai įvertinimai yra seniai nusistovėjusios priemonės, skirtos ex ante nustatyti galimą projekto poveikį aplinkosaugai bei rekomenduoti švelninančias priemones projektavimo ir įgyvendinimo stadijoje. Nuo 1985 m. Europos Sąjunga yra priėmusi poveikio aplinkai vertinimą vidaus politikos srityje reglamentuojančius teisės aktus (20). Pagal 1990 m. IV Lomės konvenciją Poveikio aplinkai įvertinimai turi būti atlikti didelės apimties projektams, taip pat projektams, kurie kelia didelę grėsmę aplinkai (21). Visos EBPO narės privalo laikytis 1992 m. jos plėtros paramos komiteto paskelbtų geriausios praktikos gairių dėl vystymo projektų Poveikio aplinkai įvertinimo (22).

| 43. | Poveikio aplinkai įvertinimai yra ypač svarbūs infrastruktūros ir kasybos projektams, kurių poveikis aplinkai paprastai yra didelis. Iki 35 % devintojo EPF, finansuoto pagal šiuo metu galiojančius šalių strateginius dokumentus, yra skirta vien tik kelių projektams. Tačiau Audito Rūmų atlikto audito metu buvo nustatyta, kad keliems projektams nebuvo parengti Poveikio aplinkai įvertinimai. 2004 m. Komisijos atlikto „EB intervencijos į transporto sektorių trečiosiose šalyse“ vertinimo metu rasta, kad keturių iš penkiolikos įvertintų projektų atveju nebuvo parengtas poveikio aplinkai įvertinimas. Netgi tais atvejais, kai buvo parengti svarbesni poveikio aplinkai įvertinimai, paprastai didesnis dėmesys juose buvo skirtas paties kelių projekto, o ne naujos ekonominės veiklos, atsiradusios dėl pagerėjusio susisiekimo, poveikiui aplinkai. Šis trūkumas yra ypač svarus kelių, jungiančių jautrias, kaip, pavyzdžiui, atogrąžų miškai, zonas, atveju, kai yra tiesioginė sąsaja tarp pagerėjusio susisiekimo ir intensyvesnio miškų kirtimo bei nelegalios medžioklės.

  7 langelisStambių infrastruktūros ir kasybos projektų poveikio aplinkosaugai įvertinimasTanzanijoje kelių, jungiančių Mwanzos pasienio postą su Tinte ir Isaka su Nzga, reabilitacijos ir modernizavimo (aštuntasis EPF, 85 milijonai eurų) galimybių studijos finansavimo pasiūlyme buvo tik vienas puslapis, pavadintas Poveikio aplinkai įvertinimu.Botsvanoje nebuvo parengtas poveikio aplinkai įvertinimas Sysmin projektui (aštuntasis EPF, 30 milijonų eurų), kuris buvo skirtas pratęsti Selebi Phikwe vario (nikelio) kasybos eksploataciją, nesprendžiant sugriuvusios liekanų užtvaros ar nepriimtinai didelio kiekio sieros dioksido išsiskyrimo iš lydyklos klausimų.Gvatemaloje projekte, skirtame pabėgėlių perkėlimui, (12 milijonų eurų) nebuvo Poveikio aplinkai įvertinimo, nors tikėtina, kad perkėlimo projektai a priori turi reikšmingą poveikį aplinkai. Perkėlimai padarė reikšmingą žalą vietinei ekosistemai. |
| --- | --- |

43.

Poveikio aplinkai įvertinimai yra ypač svarbūs infrastruktūros ir kasybos projektams, kurių poveikis aplinkai paprastai yra didelis. Iki 35 % devintojo EPF, finansuoto pagal šiuo metu galiojančius šalių strateginius dokumentus, yra skirta vien tik kelių projektams. Tačiau Audito Rūmų atlikto audito metu buvo nustatyta, kad keliems projektams nebuvo parengti Poveikio aplinkai įvertinimai. 2004 m. Komisijos atlikto „EB intervencijos į transporto sektorių trečiosiose šalyse“ vertinimo metu rasta, kad keturių iš penkiolikos įvertintų projektų atveju nebuvo parengtas poveikio aplinkai įvertinimas. Netgi tais atvejais, kai buvo parengti svarbesni poveikio aplinkai įvertinimai, paprastai didesnis dėmesys juose buvo skirtas paties kelių projekto, o ne naujos ekonominės veiklos, atsiradusios dėl pagerėjusio susisiekimo, poveikiui aplinkai. Šis trūkumas yra ypač svarus kelių, jungiančių jautrias, kaip, pavyzdžiui, atogrąžų miškai, zonas, atveju, kai yra tiesioginė sąsaja tarp pagerėjusio susisiekimo ir intensyvesnio miškų kirtimo bei nelegalios medžioklės.

7 langelisStambių infrastruktūros ir kasybos projektų poveikio aplinkosaugai įvertinimasTanzanijoje kelių, jungiančių Mwanzos pasienio postą su Tinte ir Isaka su Nzga, reabilitacijos ir modernizavimo (aštuntasis EPF, 85 milijonai eurų) galimybių studijos finansavimo pasiūlyme buvo tik vienas puslapis, pavadintas Poveikio aplinkai įvertinimu.Botsvanoje nebuvo parengtas poveikio aplinkai įvertinimas Sysmin projektui (aštuntasis EPF, 30 milijonų eurų), kuris buvo skirtas pratęsti Selebi Phikwe vario (nikelio) kasybos eksploataciją, nesprendžiant sugriuvusios liekanų užtvaros ar nepriimtinai didelio kiekio sieros dioksido išsiskyrimo iš lydyklos klausimų.Gvatemaloje projekte, skirtame pabėgėlių perkėlimui, (12 milijonų eurų) nebuvo Poveikio aplinkai įvertinimo, nors tikėtina, kad perkėlimo projektai a priori turi reikšmingą poveikį aplinkai. Perkėlimai padarė reikšmingą žalą vietinei ekosistemai.

| 44. | Be stambių infrastruktūros, žemės ūkio ir kasybos projektų, kuriems yra būtinas poveikio aplinkai įvertinimas, yra daug kitų projektų, kuriems poveikio aplinkai įvertinimas būtų pageidautinas ar netgi reikalingas. Tačiau neturint aiškių gairių ir reikalavimų, kuriems projektams yra privalomas poveikio aplinkai įvertinimas, iškyla didelė rizika, kad poveikio aplinkai įvertinimas nebus atliktas netgi tais atvejais, kada jis privalėtų būti.

  8 langelisKitų projektų rūšių poveikio aplinkai įvertinimasRamiajame vandenyne mažiausiai keturiems iš patikrintų projektų būtų buvę naudinga atlikti poveikio aplinkai įvertinimus. Pavyzdžiui, Kiribačio jūros dumblių vystymo projekto atveju (septintasis ir devintasis EPF, 2,8 milijono eurų) auginant jūros dumblius parėmimui reikalingi mediniai statramsčiai buvo pagaminti iš supančios augmenijos, įskaitant mangrovės medžius, kurie yra svarbūs jūros ekosistemoms ir pakrantės apsaugai. Be to, jūros dumblių augintojai išnaikino dumbliais mintančius saugomus vėžlius. Atlikus poveikio aplinkai įvertinimą tokias problemas buvo galima nustatyti prieš projekto įgyvendinimą ir rekomenduoti, kaip jas išspręsti. |
| --- | --- |

44.

Be stambių infrastruktūros, žemės ūkio ir kasybos projektų, kuriems yra būtinas poveikio aplinkai įvertinimas, yra daug kitų projektų, kuriems poveikio aplinkai įvertinimas būtų pageidautinas ar netgi reikalingas. Tačiau neturint aiškių gairių ir reikalavimų, kuriems projektams yra privalomas poveikio aplinkai įvertinimas, iškyla didelė rizika, kad poveikio aplinkai įvertinimas nebus atliktas netgi tais atvejais, kada jis privalėtų būti.

8 langelisKitų projektų rūšių poveikio aplinkai įvertinimasRamiajame vandenyne mažiausiai keturiems iš patikrintų projektų būtų buvę naudinga atlikti poveikio aplinkai įvertinimus. Pavyzdžiui, Kiribačio jūros dumblių vystymo projekto atveju (septintasis ir devintasis EPF, 2,8 milijono eurų) auginant jūros dumblius parėmimui reikalingi mediniai statramsčiai buvo pagaminti iš supančios augmenijos, įskaitant mangrovės medžius, kurie yra svarbūs jūros ekosistemoms ir pakrantės apsaugai. Be to, jūros dumblių augintojai išnaikino dumbliais mintančius saugomus vėžlius. Atlikus poveikio aplinkai įvertinimą tokias problemas buvo galima nustatyti prieš projekto įgyvendinimą ir rekomenduoti, kaip jas išspręsti.

| 45. | Parengus poveikio aplinkai įvertinimą ir nustačius švelninančias priemones, nebuvo sukurta sistema, kuri užtikrintų, kad šios priemonės būtų įtrauktos į aplinkos valdymo planą, siekiant jas įgyvendinti vykdant projektą. Be to, Poveikio aplinkai įvertinimo rekomendacijos nebuvo sistematiškai įtrauktos į atitinkamas darbų sutarčių technines specifikacijas. Tais atvejais, kai Poveikio aplinkai įvertinimas buvo įtrauktas į sutartį, ne visada buvo numatytos nuobaudos už sutartyje numatytų aplinkos reikalavimų pažeidimus.

  9 langelisTolesnės priemonės po poveikio aplinkai įvertinimoŠiaurės lygumų drėkinimo projekto Mauricijuje (7 EPF, 9 milijonai eurų) atveju, nors buvo parengtas išsamus kanalų perkėlimo poveikio aplinkai įvertinimas ir buvo numatytos finansavimo susitarimo specialiosios sąlygos „sisteminiam poveikio aplinkai įvertinimui, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendintos poveikio aplinkai įvertinime pasiūlytos švelninančios priemonės“, tačiau jos nebuvo įgyvendintos.Malyje projekto „Pagalba ryžių sektoriui“ (aštuntasis EPF, 15,4 milijono eurų) atveju poveikio aplinkai įvertinime buvo rekomenduojama apie kaimus persodinti medžius, stebėti vandens taršos lygį ir parengti studiją dėl aliejaus perdirbimo, tačiau tai nebuvo įtraukta į sutarčių technines specifikacijas.Rewa tilto Fidžyje projekto sutartyje (septintasis ir aštuntasis EPF, 11 milijonų eurų) dėl galimo poveikio gėlo vandens moliuskų žvejybai buvo numatytas vandens kokybės kontrolės reikalavimas. Sutarties šalys nesilaikė šio reikalavimo, tačiau įsipareigojimų nevykdymo sutartyje nebuvo numatyta jokių nuobaudų. |
| --- | --- |

45.

Parengus poveikio aplinkai įvertinimą ir nustačius švelninančias priemones, nebuvo sukurta sistema, kuri užtikrintų, kad šios priemonės būtų įtrauktos į aplinkos valdymo planą, siekiant jas įgyvendinti vykdant projektą. Be to, Poveikio aplinkai įvertinimo rekomendacijos nebuvo sistematiškai įtrauktos į atitinkamas darbų sutarčių technines specifikacijas. Tais atvejais, kai Poveikio aplinkai įvertinimas buvo įtrauktas į sutartį, ne visada buvo numatytos nuobaudos už sutartyje numatytų aplinkos reikalavimų pažeidimus.

9 langelisTolesnės priemonės po poveikio aplinkai įvertinimoŠiaurės lygumų drėkinimo projekto Mauricijuje (7 EPF, 9 milijonai eurų) atveju, nors buvo parengtas išsamus kanalų perkėlimo poveikio aplinkai įvertinimas ir buvo numatytos finansavimo susitarimo specialiosios sąlygos „sisteminiam poveikio aplinkai įvertinimui, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendintos poveikio aplinkai įvertinime pasiūlytos švelninančios priemonės“, tačiau jos nebuvo įgyvendintos.Malyje projekto „Pagalba ryžių sektoriui“ (aštuntasis EPF, 15,4 milijono eurų) atveju poveikio aplinkai įvertinime buvo rekomenduojama apie kaimus persodinti medžius, stebėti vandens taršos lygį ir parengti studiją dėl aliejaus perdirbimo, tačiau tai nebuvo įtraukta į sutarčių technines specifikacijas.Rewa tilto Fidžyje projekto sutartyje (septintasis ir aštuntasis EPF, 11 milijonų eurų) dėl galimo poveikio gėlo vandens moliuskų žvejybai buvo numatytas vandens kokybės kontrolės reikalavimas. Sutarties šalys nesilaikė šio reikalavimo, tačiau įsipareigojimų nevykdymo sutartyje nebuvo numatyta jokių nuobaudų.

| 46. | Komisija neturėjo centrinio registro, skirto vystymo projektų, kuriuos finansavo Komisija, poveikio aplinkai įvertinimams. Tai yra vidinės valdymo informacijos silpnoji vieta. Šis registras palengvintų visuomenei priėjimą prie tokios informacijos. |
| --- | --- |

46.

Komisija neturėjo centrinio registro, skirto vystymo projektų, kuriuos finansavo Komisija, poveikio aplinkai įvertinimams. Tai yra vidinės valdymo informacijos silpnoji vieta. Šis registras palengvintų visuomenei priėjimą prie tokios informacijos.

APLINKOS PROJEKTŲ REZULTATYVUMO ĮVERTINIMAS IR REZULTATYVUMĄ ĮTAKOJANTYS VEIKSNIAI

Įvadas

| 47. | Be ankstesniame skirsnyje nagrinėtų aplinkos aspekto integravimo į vystymo bendradarbiavimo priemonių Komisija taip pat siekė atsižvelgti į aplinkos klausimus, finansuodama aplinkos sektoriaus programas ir projektus. Nepaisant to, kad šis sektorius nebuvo 2000 m. vystymo politikos (žr. 9 dalį) prioritetinė sritis, o įsipareigojimai šioje srityje, palyginus su visa finansuota pagalba, buvo santykinai maži (žr. lentelę), šioje srityje Komisija veikė aktyviai ir galėtų dirbti dar aktyviau, priėmus naują vystymo politiką, kurioje aplinka ir gamtiniai ištekliai bus prioritetinė sritis (žr. 12 dalį). Audito tikslas:






  a) | įvertinti Komisijos finansuotų aplinkos projektų rezultatyvumą; |
| --- | --- | --- |

47.

Be ankstesniame skirsnyje nagrinėtų aplinkos aspekto integravimo į vystymo bendradarbiavimo priemonių Komisija taip pat siekė atsižvelgti į aplinkos klausimus, finansuodama aplinkos sektoriaus programas ir projektus. Nepaisant to, kad šis sektorius nebuvo 2000 m. vystymo politikos (žr. 9 dalį) prioritetinė sritis, o įsipareigojimai šioje srityje, palyginus su visa finansuota pagalba, buvo santykinai maži (žr. lentelę), šioje srityje Komisija veikė aktyviai ir galėtų dirbti dar aktyviau, priėmus naują vystymo politiką, kurioje aplinka ir gamtiniai ištekliai bus prioritetinė sritis (žr. 12 dalį). Audito tikslas:

a)

įvertinti Komisijos finansuotų aplinkos projektų rezultatyvumą;

| b) | nustatyti pagrindinius rezultatyvumą įtakojančius veiksnius. |
| --- | --- |

b)

nustatyti pagrindinius rezultatyvumą įtakojančius veiksnius.

Projekto rezultatyvumo įvertinimas

| 48. | Audito Rūmai patikrino 65 projektus, kurie sudaro 560 milijonų eurų įsipareigojimų šešiolikoje šalių. 1995–2005 m. laikotarpiu projektai buvo finansuoti iš bendrojo biudžeto bei iš septintojo, aštuntojo ir devintojo EPF. Buvo atliktas dviejų rūšių projektų patikrinimas:






  a) | 30 iš patikrintų projektų, sudarančių apie 15 % nuo 560 milijonų eurų, buvo finansuoti iš konkrečių aplinkai skirtų biudžeto eilučių, visų pirma aplinkos ir miškų biudžeto eilutės (žr. 10 ir 34 dalis). Iš šios biudžeto eilutės finansuoti projektai buvo santykinai smulkūs (paprastai nuo 1,0 iki 2,5 milijono eurų) ir iš esmės po Komisijos paskelbto kvietimo teikti projektų pasiūlymus juos įgyvendino NVO. Šios lėšos buvo paskirtos ne atskiroms šalims, bet pagal tai, kuriuos projektus Komisija įvertino kaip geriausius; |
| --- | --- | --- |

48.

Audito Rūmai patikrino 65 projektus, kurie sudaro 560 milijonų eurų įsipareigojimų šešiolikoje šalių. 1995–2005 m. laikotarpiu projektai buvo finansuoti iš bendrojo biudžeto bei iš septintojo, aštuntojo ir devintojo EPF. Buvo atliktas dviejų rūšių projektų patikrinimas:

a)

30 iš patikrintų projektų, sudarančių apie 15 % nuo 560 milijonų eurų, buvo finansuoti iš konkrečių aplinkai skirtų biudžeto eilučių, visų pirma aplinkos ir miškų biudžeto eilutės (žr. 10 ir 34 dalis). Iš šios biudžeto eilutės finansuoti projektai buvo santykinai smulkūs (paprastai nuo 1,0 iki 2,5 milijono eurų) ir iš esmės po Komisijos paskelbto kvietimo teikti projektų pasiūlymus juos įgyvendino NVO. Šios lėšos buvo paskirtos ne atskiroms šalims, bet pagal tai, kuriuos projektus Komisija įvertino kaip geriausius;

| b) | 34 iš patikrintų projektų, sudarančių apie 80 % nuo 560 milijonų eurų, buvo finansuoti iš dvišalės pagalbos lėšų, kurias Komisija skiria šalims pagal EPF ir Azijos, Lotynų Amerikos ir Viduržemio jūros bendradarbiavimo biudžeto eilutes. Šių projektų dydis labai stipriai skiriasi, bet apskritai buvo nuo 10 iki 15 milijonų eurų. |
| --- | --- |

b)

34 iš patikrintų projektų, sudarančių apie 80 % nuo 560 milijonų eurų, buvo finansuoti iš dvišalės pagalbos lėšų, kurias Komisija skiria šalims pagal EPF ir Azijos, Lotynų Amerikos ir Viduržemio jūros bendradarbiavimo biudžeto eilutes. Šių projektų dydis labai stipriai skiriasi, bet apskritai buvo nuo 10 iki 15 milijonų eurų.

Be to, viena tikrinta intervencija buvo labiau biudžetinės pagalbos programa negu tradicinis projektas: sektorių politikos paramos programa, skirta nuotekų valymui Mauricijuje (devintasis EPF, 29,8 milijono eurų). Tai sąlygoja ribotą tokių programų panaudojimą aplinkos ir gamtinių išteklių sektoriuje.

| 49. | Projektų rezultatyvumo įvertinimui buvo naudojami penki kriterijai:






  a) | svarba – ar projekto tikslai atitinka šalies naudos gavėjos poreikius; |
| --- | --- | --- |

49.

Projektų rezultatyvumo įvertinimui buvo naudojami penki kriterijai:

a)

svarba – ar projekto tikslai atitinka šalies naudos gavėjos poreikius;

| b) | pasiekti uždaviniai – ar vykdant projektą buvo prisidėta prie infrastruktūros, paslaugų ir įrangos, kaip numatyta planuojant projektą; |
| --- | --- |

b)

pasiekti uždaviniai – ar vykdant projektą buvo prisidėta prie infrastruktūros, paslaugų ir įrangos, kaip numatyta planuojant projektą;

| c) | rezultatai – ar projekto dėka buvo pasiekta teigiamų pokyčių naudos gavėjams; |
| --- | --- |

c)

rezultatai – ar projekto dėka buvo pasiekta teigiamų pokyčių naudos gavėjams;

| d) | poveikis – ar projektas turėjo teigiamos įtakos už jo ribų; |
| --- | --- |

d)

poveikis – ar projektas turėjo teigiamos įtakos už jo ribų;

| e) | tvarumas – ar vykdant projektą pasiekti rezultatai išliks Komisijai baigus teikti paramai. |
| --- | --- |

e)

tvarumas – ar vykdant projektą pasiekti rezultatai išliks Komisijai baigus teikti paramai.

| 50. | Audito Rūmų atliktas bendras įvertinimas, remiantis visais penkiais kriterijais, yra pavaizduotas toliau pateiktame grafike. Detali Audito Rūmų atlikto kiekvieno projekto vertinimo pagal visus penkis kriterijus lentelė pateikta II priede, o projekto rezultatyvumo pagal atskiras šalis apžvalga išdėstyta III priede. Atsižvelgiant į tai, kad audito metu buvo užbaigti ne visi projektai, o galutinė labai gera nuomonė dėl poveikio ir tvarumo negali būti pateikta, kol nėra įvykdytas projektas, vertinimą reiktų laikyti preliminariu. |
| --- | --- |

50.

Audito Rūmų atliktas bendras įvertinimas, remiantis visais penkiais kriterijais, yra pavaizduotas toliau pateiktame grafike. Detali Audito Rūmų atlikto kiekvieno projekto vertinimo pagal visus penkis kriterijus lentelė pateikta II priede, o projekto rezultatyvumo pagal atskiras šalis apžvalga išdėstyta III priede. Atsižvelgiant į tai, kad audito metu buvo užbaigti ne visi projektai, o galutinė labai gera nuomonė dėl poveikio ir tvarumo negali būti pateikta, kol nėra įvykdytas projektas, vertinimą reiktų laikyti preliminariu.

Image

| 51. | Audito metu buvo nustatyta, kad beveik visais atvejais projektai skirtingu mastu atitiko šalies naudos gavėjos poreikius, o taip pat dažnai buvo nukreipti į visuotinio išsaugojimo būtinybę, ypač susijusią su miškų ir biologinės įvairovės apsauga. Kadangi nėra išsamių aplinkos įvertinimų, todėl buvo neįmanoma nustatyti, ar finansuoti projektai labiausiai atitiko naudos gavėjų poreikius. Tačiau nuo 2005 m. Komisijai vis reguliariau naudojant atskirus šalių aplinkos aprašus (žr. 33 dalį), skirtus išsamiam aplinkos klausimų įvertinimui kiekvienoje naudą gaunančioje šalyje, turėtų atsirasti sąlygos geresniam didžiausios svarbos projektų identifikavimui. |
| --- | --- |

51.

Audito metu buvo nustatyta, kad beveik visais atvejais projektai skirtingu mastu atitiko šalies naudos gavėjos poreikius, o taip pat dažnai buvo nukreipti į visuotinio išsaugojimo būtinybę, ypač susijusią su miškų ir biologinės įvairovės apsauga. Kadangi nėra išsamių aplinkos įvertinimų, todėl buvo neįmanoma nustatyti, ar finansuoti projektai labiausiai atitiko naudos gavėjų poreikius. Tačiau nuo 2005 m. Komisijai vis reguliariau naudojant atskirus šalių aplinkos aprašus (žr. 33 dalį), skirtus išsamiam aplinkos klausimų įvertinimui kiekvienoje naudą gaunančioje šalyje, turėtų atsirasti sąlygos geresniam didžiausios svarbos projektų identifikavimui.

| 52. | Pagal Audito Rūmų įvertinimus 63 % projektų visiškai ar beveik visiškai įgyvendino numatytus uždavinius. 37 % projektų atveju uždaviniai buvo įgyvendinti iš dalies arba tikėtina, kad iš dalies, atsižvelgiant į projekte numatytus terminus. |
| --- | --- |

52.

Pagal Audito Rūmų įvertinimus 63 % projektų visiškai ar beveik visiškai įgyvendino numatytus uždavinius. 37 % projektų atveju uždaviniai buvo įgyvendinti iš dalies arba tikėtina, kad iš dalies, atsižvelgiant į projekte numatytus terminus.

| 53. | 58 % projektų atveju buvo pasiekta didžioji dalis numatytų rezultatų. 21 % projektų atveju buvo pasiekta kai kurių rezultatų, o kitų 21 % projektų atvejų rezultatų buvo pasiekta mažai. Paprastai tais atvejais, kai uždaviniai nebuvo įgyvendinti, nebuvo ir aiškių rezultatų. |
| --- | --- |

53.

58 % projektų atveju buvo pasiekta didžioji dalis numatytų rezultatų. 21 % projektų atveju buvo pasiekta kai kurių rezultatų, o kitų 21 % projektų atvejų rezultatų buvo pasiekta mažai. Paprastai tais atvejais, kai uždaviniai nebuvo įgyvendinti, nebuvo ir aiškių rezultatų.

| 54. | Tik 42 % projektų pasiektasis (ar tikėtinas) poveikis buvo įvertintas nuo vidutinio iki didelio, tuo tarpu 58 % atvejų poveikis buvo įvertintas kaip nežymus. Nors poveikis visais atvejais yra pagrindinis kriterijus, jis ypatingai svarbus daugeliui tikrintų aplinkos projektų, kadangi jie buvo parengti kaip bandomieji ar parodomieji projektai, turint tikslą juos pakartoti kituose naudą gaunančios šalies regionuose. |
| --- | --- |

54.

Tik 42 % projektų pasiektasis (ar tikėtinas) poveikis buvo įvertintas nuo vidutinio iki didelio, tuo tarpu 58 % atvejų poveikis buvo įvertintas kaip nežymus. Nors poveikis visais atvejais yra pagrindinis kriterijus, jis ypatingai svarbus daugeliui tikrintų aplinkos projektų, kadangi jie buvo parengti kaip bandomieji ar parodomieji projektai, turint tikslą juos pakartoti kituose naudą gaunančios šalies regionuose.

| 55. | 45 % projektų atveju tvarumo perspektyvos buvo įvertintos gerai, tuo tarpu, 55 % atvejų jos gali būti laikomos ribotomis. Finansinis pajėgumas yra pagrindinis tvarumo aspektas, kadangi aplinkos projektai yra labiau sutelkti į išsaugojimą negu vystymą, todėl gali būti reikalaujama iš naudą gaunančių šalių, kad pasibaigus teikėjų pagalbai jos toliau teiktų finansinę paramą išsaugojimo veiklai, net jei tektų atsisakyti galimos ekonominės naudos. |
| --- | --- |

55.

45 % projektų atveju tvarumo perspektyvos buvo įvertintos gerai, tuo tarpu, 55 % atvejų jos gali būti laikomos ribotomis. Finansinis pajėgumas yra pagrindinis tvarumo aspektas, kadangi aplinkos projektai yra labiau sutelkti į išsaugojimą negu vystymą, todėl gali būti reikalaujama iš naudą gaunančių šalių, kad pasibaigus teikėjų pagalbai jos toliau teiktų finansinę paramą išsaugojimo veiklai, net jei tektų atsisakyti galimos ekonominės naudos.

| 56. | Iš šių duomenų aiškėja bendra tendencija: nors projektai beveik visais atvejais buvo tinkami, tačiau jie ne visada duoda numatytus rezultatus. Šiek tiek daugiau nei pusė jų pasiekė numatytus rezultatus, o likusi dalis turėjo reikšmingą už projekto ribų išeinantį poveikį ir panašu, kad jie bus tvarus. Pavyzdžiui, toliau 10 langelyje pateiktas pavyzdys parodo su vienu iš svarbiausių Komisijos finansuotų projektų susijusius skirtingus projekto rezultatyvumo aspektus.

  10 langelisĮvertinimo kriterijų pavyzdys – Centrinės Afrikos ekosistemų (ECOFAC) išsaugojimui ir vystymui skirta regioninė programaNuo 1992 m. Komisija vaidino pagrindinį vaidmenį imantis naujų veiksmų, skirtų Centrinės Afrikos miškų ekosistemų išsaugojimui ir tausiam naudojimui, daugiausia per Centrinės Afrikos ekosistemų (ECOFAC) išsaugojimui ir vystymui skirtą regioninę programą (šeštasis, septintasis, aštuntasis ir devintasis EPF; 72,45 milijono eurų).Programa yra labai svarbi, kadangi padeda apsaugoti po Amazonės antrąją pagal dydį nenutrūkstančią atogrąžų miškų platybę, išsaugant visuotinę biologinę įvairovę ir užkertant kelią klimato kaitai. Regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu miškai yra svarbus Centrinės Afrikos šalių pajamų šaltinis tiek medienos ir kitų miškų produktų, tiek ir medžiojamų gyvūnų mėsos pramoninio naudojimo srityse.Uždavinių įgyvendinimui ECOFAC sukūrė daug įvairių infrastruktūrų (privažiavimo kelius, vieškelius, tiltus, mokslinių tyrimų centrus, priėmimo centrus, turistų nakvynės vietas, apžvalgos aikšteles, miško oro uostus, įrangą eiguliams ir darbuotojams), skirtų saugomų teritorijų valdymui.Programos rezultatų srityje buvo sustiprintas sąmoningumas dėl būtinybės išsaugoti Centrinės Afrikos miškų ekosistemas ir prisidėta prie svarbių saugomų teritorijų kūrimo, vystymo ir apsaugos, kas yra ypatingai svarbu išsaugant regiono nepaprastą biologinę įvairovę. Tai taip pat įgalino atlikti didelį kiekį mokslinių tyrimų. Iš kitos pusės, dėl kelių veiksnių (oro transporto išlaidų, Ebolos viruso sukeltos epidemijos, nesėkmingo gorilų pripratinimo prie žmonių buvimo Lopé draustinyje Gabone, nacionalinių institucijų dalyvavimo ir privačių investuotojų domėjimosi stokos) saugomų teritorijų gamtinio ir kultūrinio palikimo rėmimas, vystant turizmą, buvo nepakankamas.Programos poveikis už saugomų teritorijų ribų buvo nedidelis. Programoje skirta labai mažai dėmesio pagrindiniams klausimams (kaip antai teisėta ir neteisėta miško ruoša, nelegali medžioklė) už saugomų teritorijų ribų. Jos indėlis mažinant miško teritorijoje gyvenančių žmonių skurdą buvo menkas, iš dalies dėl nesėkmingo kaimo vystymo priemonių įgyvendinimo.Saugomos teritorijos dar nėra finansiškai tvarios ir išlieka labai priklausomi nuo išorės finansavimo. Dėl šios priežasties ECOFAC buvo kelis kartus pratęstos iki 1992 m. Vykdant programą buvo sukurtas Saugomų Centrinės Afrikos teritorijų tinklas, o taip pat už saugomų teritorijų valdymą atsakingos institucijos ir administracija, pavyzdžiui, COMIFAC (Conférence Ministérielle des Forêts d’Afrique Centrale). Tai buvo žingsnis, užtikrinantis aktyvesnį nacionalinių institucijų dalyvavimą, tačiau tai nepritraukė finansinių resursų. |
| --- | --- |

56.

Iš šių duomenų aiškėja bendra tendencija: nors projektai beveik visais atvejais buvo tinkami, tačiau jie ne visada duoda numatytus rezultatus. Šiek tiek daugiau nei pusė jų pasiekė numatytus rezultatus, o likusi dalis turėjo reikšmingą už projekto ribų išeinantį poveikį ir panašu, kad jie bus tvarus. Pavyzdžiui, toliau 10 langelyje pateiktas pavyzdys parodo su vienu iš svarbiausių Komisijos finansuotų projektų susijusius skirtingus projekto rezultatyvumo aspektus.

10 langelisĮvertinimo kriterijų pavyzdys – Centrinės Afrikos ekosistemų (ECOFAC) išsaugojimui ir vystymui skirta regioninė programaNuo 1992 m. Komisija vaidino pagrindinį vaidmenį imantis naujų veiksmų, skirtų Centrinės Afrikos miškų ekosistemų išsaugojimui ir tausiam naudojimui, daugiausia per Centrinės Afrikos ekosistemų (ECOFAC) išsaugojimui ir vystymui skirtą regioninę programą (šeštasis, septintasis, aštuntasis ir devintasis EPF; 72,45 milijono eurų).Programa yra labai svarbi, kadangi padeda apsaugoti po Amazonės antrąją pagal dydį nenutrūkstančią atogrąžų miškų platybę, išsaugant visuotinę biologinę įvairovę ir užkertant kelią klimato kaitai. Regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu miškai yra svarbus Centrinės Afrikos šalių pajamų šaltinis tiek medienos ir kitų miškų produktų, tiek ir medžiojamų gyvūnų mėsos pramoninio naudojimo srityse.Uždavinių įgyvendinimui ECOFAC sukūrė daug įvairių infrastruktūrų (privažiavimo kelius, vieškelius, tiltus, mokslinių tyrimų centrus, priėmimo centrus, turistų nakvynės vietas, apžvalgos aikšteles, miško oro uostus, įrangą eiguliams ir darbuotojams), skirtų saugomų teritorijų valdymui.Programos rezultatų srityje buvo sustiprintas sąmoningumas dėl būtinybės išsaugoti Centrinės Afrikos miškų ekosistemas ir prisidėta prie svarbių saugomų teritorijų kūrimo, vystymo ir apsaugos, kas yra ypatingai svarbu išsaugant regiono nepaprastą biologinę įvairovę. Tai taip pat įgalino atlikti didelį kiekį mokslinių tyrimų. Iš kitos pusės, dėl kelių veiksnių (oro transporto išlaidų, Ebolos viruso sukeltos epidemijos, nesėkmingo gorilų pripratinimo prie žmonių buvimo Lopé draustinyje Gabone, nacionalinių institucijų dalyvavimo ir privačių investuotojų domėjimosi stokos) saugomų teritorijų gamtinio ir kultūrinio palikimo rėmimas, vystant turizmą, buvo nepakankamas.Programos poveikis už saugomų teritorijų ribų buvo nedidelis. Programoje skirta labai mažai dėmesio pagrindiniams klausimams (kaip antai teisėta ir neteisėta miško ruoša, nelegali medžioklė) už saugomų teritorijų ribų. Jos indėlis mažinant miško teritorijoje gyvenančių žmonių skurdą buvo menkas, iš dalies dėl nesėkmingo kaimo vystymo priemonių įgyvendinimo.Saugomos teritorijos dar nėra finansiškai tvarios ir išlieka labai priklausomi nuo išorės finansavimo. Dėl šios priežasties ECOFAC buvo kelis kartus pratęstos iki 1992 m. Vykdant programą buvo sukurtas Saugomų Centrinės Afrikos teritorijų tinklas, o taip pat už saugomų teritorijų valdymą atsakingos institucijos ir administracija, pavyzdžiui, COMIFAC (Conférence Ministérielle des Forêts d’Afrique Centrale). Tai buvo žingsnis, užtikrinantis aktyvesnį nacionalinių institucijų dalyvavimą, tačiau tai nepritraukė finansinių resursų.

Aplinkos projektų rezultatyvumą įtakojantys veiksniai

| 57. | Šiame ataskaitos skirsnyje nagrinėjami pagrindiniai projekto efektyvumą įtakojantys veiksniai. Atsižvelgiant į tą faktą, kad Komisijos vystymo pagalba pagrįsta bendradarbiavimo su naudą gaunančiomis šalimis principu, kai kurios nustatytos problemos iškilo bent iš dalies dėl trūkumų naudą gaunančios šalies pusėje. Nepaisant to, Komisija taip pat privalo, kiek įmanoma, plačiau nagrinėti šias problemas. |
| --- | --- |

57.

Šiame ataskaitos skirsnyje nagrinėjami pagrindiniai projekto efektyvumą įtakojantys veiksniai. Atsižvelgiant į tą faktą, kad Komisijos vystymo pagalba pagrįsta bendradarbiavimo su naudą gaunančiomis šalimis principu, kai kurios nustatytos problemos iškilo bent iš dalies dėl trūkumų naudą gaunančios šalies pusėje. Nepaisant to, Komisija taip pat privalo, kiek įmanoma, plačiau nagrinėti šias problemas.

Pernelyg ambicingi projektų planai

| 58. | Didesnius dvišalius projektus bendrai rengia Komisija ir naudos gavėjos vyriausybės, į pagalbą pasitelkdamos konsultantus. Komisija yra atsakinga už bendrą jų įvertinimą, prieš priimant finansinį sprendimą. Paprastai mažesni projektai, finansuojami iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės, yra parengiami NVO, bet Komisija taip pat yra atsakinga už jų įvertinimą. Vidutiniškai pusės visų patikrintų projektų trūkumas buvo pernelyg ambicingi siekiai, nerealiai dideli, lyginant su nustatytais terminais, užsibrėžti planai. Tokiais atvejais rengiant projektą kartais nebuvo pakankamai atsižvelgta, kad, norint užtikrinti aplinkos projektų rezultatyvumą, reikia skirti labai daug laiko konsultacijoms su vietos bendruomenėmis ir užsitikrinti jų aktyvų dalyvavimą. |
| --- | --- |

58.

Didesnius dvišalius projektus bendrai rengia Komisija ir naudos gavėjos vyriausybės, į pagalbą pasitelkdamos konsultantus. Komisija yra atsakinga už bendrą jų įvertinimą, prieš priimant finansinį sprendimą. Paprastai mažesni projektai, finansuojami iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės, yra parengiami NVO, bet Komisija taip pat yra atsakinga už jų įvertinimą. Vidutiniškai pusės visų patikrintų projektų trūkumas buvo pernelyg ambicingi siekiai, nerealiai dideli, lyginant su nustatytais terminais, užsibrėžti planai. Tokiais atvejais rengiant projektą kartais nebuvo pakankamai atsižvelgta, kad, norint užtikrinti aplinkos projektų rezultatyvumą, reikia skirti labai daug laiko konsultacijoms su vietos bendruomenėmis ir užsitikrinti jų aktyvų dalyvavimą.

| 59. | Iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės finansuojami projektai turi būti įgyvendinti per ne ilgiau kaip 36 mėnesius, o kartais tik 24 mėnesius. Daugeliu atveju tai yra nerealu. Kadangi finansavimui pateikti projekto pasiūlymai konkuruoja su kitais projektais, o didesnius pasiekimus žadantys projektai turi didesnę galimybę gauti finansavimą, kyla rizika, kad bus teikiami pernelyg ambicingi projektai. |
| --- | --- |

59.

Iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės finansuojami projektai turi būti įgyvendinti per ne ilgiau kaip 36 mėnesius, o kartais tik 24 mėnesius. Daugeliu atveju tai yra nerealu. Kadangi finansavimui pateikti projekto pasiūlymai konkuruoja su kitais projektais, o didesnius pasiekimus žadantys projektai turi didesnę galimybę gauti finansavimą, kyla rizika, kad bus teikiami pernelyg ambicingi projektai.

| 60. | Nuo 2002 m. Finansinis reglamentas reikalauja, kad visų projektų sutartys būtų sudarytos per tris metus po to, kai rengiamam projektui priimtas biudžetinis įsipareigojimas. Tai yra naujas suvaržymas, kurio gali būti ypatingai sunku laikytis rengiant stambiuosius dvišale pagalba finansuojamus aplinkos projektus. |
| --- | --- |

60.

Nuo 2002 m. Finansinis reglamentas reikalauja, kad visų projektų sutartys būtų sudarytos per tris metus po to, kai rengiamam projektui priimtas biudžetinis įsipareigojimas. Tai yra naujas suvaržymas, kurio gali būti ypatingai sunku laikytis rengiant stambiuosius dvišale pagalba finansuojamus aplinkos projektus.

| 61. | Daugelis aplinkos projektų yra įgyvendinami didelėse ir nutolusiose geografinėse srityse. Tačiau kartais į vieną projektą be reikalo įtraukiami keli regionai, kai būtų tikslingiau apsiriboti vienu iš jų. Tokiais atvejais gali pasirodyti, kad pernelyg ambicingas uždavinys buvo priimtas dėl to, kad nebuvo įvertintos vietines sąlygos. Indonezijoje dviejų tikrintų projektų geografinė taikymo sritis turėjo būti sumažinta įgyvendinimo stadijoje, nes planas buvo dėl pernelyg ambicingas. |
| --- | --- |

61.

Daugelis aplinkos projektų yra įgyvendinami didelėse ir nutolusiose geografinėse srityse. Tačiau kartais į vieną projektą be reikalo įtraukiami keli regionai, kai būtų tikslingiau apsiriboti vienu iš jų. Tokiais atvejais gali pasirodyti, kad pernelyg ambicingas uždavinys buvo priimtas dėl to, kad nebuvo įvertintos vietines sąlygos. Indonezijoje dviejų tikrintų projektų geografinė taikymo sritis turėjo būti sumažinta įgyvendinimo stadijoje, nes planas buvo dėl pernelyg ambicingas.

| 62. | Kviestiniai konsultantai ir NVO, kurie paprastai rengia detaliuosius projektų planus, ne visada yra nuodugniai susipažinę su Komisijos įgyvendinimo procedūromis, kurios, netgi įgyvendinant neatidėliojant, yra santykinai ilgos. Nepakankamas laiko, kuris reikalingas visoms procedūroms atlikti, įvertinimas dar viena priežastis, kodėl kai kurie projektai yra pernelyg ambicingi. |
| --- | --- |

62.

Kviestiniai konsultantai ir NVO, kurie paprastai rengia detaliuosius projektų planus, ne visada yra nuodugniai susipažinę su Komisijos įgyvendinimo procedūromis, kurios, netgi įgyvendinant neatidėliojant, yra santykinai ilgos. Nepakankamas laiko, kuris reikalingas visoms procedūroms atlikti, įvertinimas dar viena priežastis, kodėl kai kurie projektai yra pernelyg ambicingi.

| 63. | Nuo 2002 m. EuropeAid dėjo reikšmingas pastangas, siekdama pagerinti projekto įvertinimo procedūras, remdamasi savo Kokybės rėmimo grupe. Tačiau be šių peržiūros procedūrų papildomai Komisijos būstinėje reikia užtikrinti, kad Komisijos darbuotojų grupė, turinti tinkamus ekspertinius pajėgumus ir išmananti vietos sąlygas bei Komisijos procedūras, skirtų pakankamus išteklius projekto srities įvertinimui.

  11 langelisPernelyg ambicingo projekto planavimo pavyzdysNatūralaus miško valdymo projektu Kinijoje (16,9 milijono eurų) siekiama per 5 metų laikotarpį Kinijoje įdiegti visiškai naują miškų valdymo metodą, į „bendrą valdymą“ įtraukiant valstybės miškų teritorijų gyventojus ir įmones. Dar nenustatyta, kaip „bendras valdymas“ turėtų veikti Kinijos kontekste. Projektas apima 3 provincijas pietvakarių Kinijoje (Sichianą, Hunaną, Hainaną), įtakoja 6 valstybes, 11 gyvenviečių ir 58 kaimus, esančius šiose trijose provincijose. Be šios pagrindinės bendro valdymo veiklos, projekto dalyje, skirtoje skurdo mažinimui, numatyta ne mažiau kaip 290 smulkių viešosios infrastruktūros projektų kaimuose. Kiekvienoje apygardoje ir gyvenvietėje, kuriose taikomas projektas, buvo sukurtos naujos institucijos, kaip, pavyzdžiui, kaimo ir gyvenvietės bendro valdymo komitetai bei mikrofinansų skyriai. Be to, didelė parama institucinių pajėgumų stiprinimui turės būti suteikta Valstybės miškų administracijai provincijų ir apygardos lygmenyje, kurios pajėgumai yra per menki, kad atliktų projekte numatytas funkcijas. Per pirmuosius 18 projekto mėnesių nieko nebuvo nuveikta, nes buvo nutraukta su techninės pagalbos teikėju sudaryta sutartis. |
| --- | --- |

63.

Nuo 2002 m. EuropeAid dėjo reikšmingas pastangas, siekdama pagerinti projekto įvertinimo procedūras, remdamasi savo Kokybės rėmimo grupe. Tačiau be šių peržiūros procedūrų papildomai Komisijos būstinėje reikia užtikrinti, kad Komisijos darbuotojų grupė, turinti tinkamus ekspertinius pajėgumus ir išmananti vietos sąlygas bei Komisijos procedūras, skirtų pakankamus išteklius projekto srities įvertinimui.

11 langelisPernelyg ambicingo projekto planavimo pavyzdysNatūralaus miško valdymo projektu Kinijoje (16,9 milijono eurų) siekiama per 5 metų laikotarpį Kinijoje įdiegti visiškai naują miškų valdymo metodą, į „bendrą valdymą“ įtraukiant valstybės miškų teritorijų gyventojus ir įmones. Dar nenustatyta, kaip „bendras valdymas“ turėtų veikti Kinijos kontekste. Projektas apima 3 provincijas pietvakarių Kinijoje (Sichianą, Hunaną, Hainaną), įtakoja 6 valstybes, 11 gyvenviečių ir 58 kaimus, esančius šiose trijose provincijose. Be šios pagrindinės bendro valdymo veiklos, projekto dalyje, skirtoje skurdo mažinimui, numatyta ne mažiau kaip 290 smulkių viešosios infrastruktūros projektų kaimuose. Kiekvienoje apygardoje ir gyvenvietėje, kuriose taikomas projektas, buvo sukurtos naujos institucijos, kaip, pavyzdžiui, kaimo ir gyvenvietės bendro valdymo komitetai bei mikrofinansų skyriai. Be to, didelė parama institucinių pajėgumų stiprinimui turės būti suteikta Valstybės miškų administracijai provincijų ir apygardos lygmenyje, kurios pajėgumai yra per menki, kad atliktų projekte numatytas funkcijas. Per pirmuosius 18 projekto mėnesių nieko nebuvo nuveikta, nes buvo nutraukta su techninės pagalbos teikėju sudaryta sutartis.

Projekto parengimo ir įgyvendinimo vėlavimai

| 64. | Komisija yra atsakinga už visų projekto parengimo ir įgyvendinimo procedūrų sukūrimą. Paprastai Komisijos tarnybos išsamiai tikrina naudą gaunančios šalies institucijas ar NVO kiekvienoje projekto įgyvendinimo stadijoje. Dažnai projektų tikslai pasirodo esą nerealūs ne vien todėl, kad buvo neatsižvelgta, kiek reikės laiko projekto įgyvendinimui, atsižvelgiant į Komisijos procedūras, bet dar ir todėl, kad daugumos tikrintų projektų atveju būta didelių nenumatytų vėlavimų jų rengimo ir įgyvendinimo stadijose. Daugeliu atveju iškilusios problemos nebuvo susijusios konkrečiai su aplinkos sektoriumi, bet tikėtina, kad jos egzistuoja ir kituose sektoriuose. Už šiuos vėlavimus yra atsakinga tiek Komisija, tiek naudą gaunančios šalies institucijos (NVO). |
| --- | --- |

64.

Komisija yra atsakinga už visų projekto parengimo ir įgyvendinimo procedūrų sukūrimą. Paprastai Komisijos tarnybos išsamiai tikrina naudą gaunančios šalies institucijas ar NVO kiekvienoje projekto įgyvendinimo stadijoje. Dažnai projektų tikslai pasirodo esą nerealūs ne vien todėl, kad buvo neatsižvelgta, kiek reikės laiko projekto įgyvendinimui, atsižvelgiant į Komisijos procedūras, bet dar ir todėl, kad daugumos tikrintų projektų atveju būta didelių nenumatytų vėlavimų jų rengimo ir įgyvendinimo stadijose. Daugeliu atveju iškilusios problemos nebuvo susijusios konkrečiai su aplinkos sektoriumi, bet tikėtina, kad jos egzistuoja ir kituose sektoriuose. Už šiuos vėlavimus yra atsakinga tiek Komisija, tiek naudą gaunančios šalies institucijos (NVO).

| 65. | Dažnai reikalingas ilgas laiko tarpas nuo projektų atrankos iki jų patvirtinimo. Nėra numatyta jokių šios stadijos laiko apribojimų, skirtingai nuo įgyvendinimo stadijos. Projektų, finansuojamų iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės, atveju laikotarpis nuo tada, kai Komisija paskelbia kvietimą teikti projekto pasiūlymus, iki paramos sutarties pasirašymo tęsiasi ypatingai ilgai. Antai kvietimas teikti projektų pasiūlymus buvo paskelbtas 2001 m. sausio mėn., o apie 50 % projektų patvirtintų finansavimui sutarčių nebuvo pasirašyta iki 2002 m. antrosios pusės, tuo tarpu likusios 50 % sutarčių nebuvo sudarytos iki 2003 m. antrosios pusės. Toks vėlavimas kartais sumažina projekto svarbą dėl pasikeitusio projekto turinio nuo tada, kai buvo pateiktas pradinis projekto pasiūlymas (žr. toliau 12 langelį). |
| --- | --- |

65.

Dažnai reikalingas ilgas laiko tarpas nuo projektų atrankos iki jų patvirtinimo. Nėra numatyta jokių šios stadijos laiko apribojimų, skirtingai nuo įgyvendinimo stadijos. Projektų, finansuojamų iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės, atveju laikotarpis nuo tada, kai Komisija paskelbia kvietimą teikti projekto pasiūlymus, iki paramos sutarties pasirašymo tęsiasi ypatingai ilgai. Antai kvietimas teikti projektų pasiūlymus buvo paskelbtas 2001 m. sausio mėn., o apie 50 % projektų patvirtintų finansavimui sutarčių nebuvo pasirašyta iki 2002 m. antrosios pusės, tuo tarpu likusios 50 % sutarčių nebuvo sudarytos iki 2003 m. antrosios pusės. Toks vėlavimas kartais sumažina projekto svarbą dėl pasikeitusio projekto turinio nuo tada, kai buvo pateiktas pradinis projekto pasiūlymas (žr. toliau 12 langelį).

| 66. | Dažnai vėluojama nuo projektų patvirtinimo iki jų veiklos pradžios. Dvi labiausiai paplitusios priežastys yra vėlavimai, pervedant pirmines lėšas ir teikiant projektui techninę pagalbą. Aplinkos projektų, išskyrus smulkius projektus, kurie finansuojami iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės, įgyvendinimo stadijoje reikia sudaryti didelį skaičių įvairių viešųjų pirkimų sutarčių (infrastruktūra, paslaugos, įrengimai), dotacijų sutarčių, taip pat reikia parengti ir patvirtinti darbų programas tam, kad būtų pasiekti uždaviniai ir rezultatai. Dėl šios priežasties yra labiau tikėtina, kad jie vėluos, palyginus su kitų sektorių projektais. Su ypatingais sunkumais susiduriama, kai pradinėje projekto stadijoje tiek siekiant projekto rezultatų, tiek ir skiriant pakankamai laiko su jais dirbantiems naudą gaunančios šalies darbuotojams pasinaudojant technine pagalba įgyti pakankamų žinių reikalingi įrengimai yra pristatomi tik projekto pabaigoje. Pavyzdžiui, Liaoningo integruoto aplinkos projekto Kinijoje atveju, atsirado nuostoliai, nes visi, trims skirtingoms dalims (vandens ištekliams, oro kokybei ir energetikai) skirti įrengimai buvo gauti beveik baigiant vykdyti projektą. |
| --- | --- |

66.

Dažnai vėluojama nuo projektų patvirtinimo iki jų veiklos pradžios. Dvi labiausiai paplitusios priežastys yra vėlavimai, pervedant pirmines lėšas ir teikiant projektui techninę pagalbą. Aplinkos projektų, išskyrus smulkius projektus, kurie finansuojami iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės, įgyvendinimo stadijoje reikia sudaryti didelį skaičių įvairių viešųjų pirkimų sutarčių (infrastruktūra, paslaugos, įrengimai), dotacijų sutarčių, taip pat reikia parengti ir patvirtinti darbų programas tam, kad būtų pasiekti uždaviniai ir rezultatai. Dėl šios priežasties yra labiau tikėtina, kad jie vėluos, palyginus su kitų sektorių projektais. Su ypatingais sunkumais susiduriama, kai pradinėje projekto stadijoje tiek siekiant projekto rezultatų, tiek ir skiriant pakankamai laiko su jais dirbantiems naudą gaunančios šalies darbuotojams pasinaudojant technine pagalba įgyti pakankamų žinių reikalingi įrengimai yra pristatomi tik projekto pabaigoje. Pavyzdžiui, Liaoningo integruoto aplinkos projekto Kinijoje atveju, atsirado nuostoliai, nes visi, trims skirtingoms dalims (vandens ištekliams, oro kokybei ir energetikai) skirti įrengimai buvo gauti beveik baigiant vykdyti projektą.

| 67. | Dviejų projektų Brazilijoje, vieno Gvatemaloje ir vieno Maroke atveju projektas vėlavo, kadangi reikėjo sustabdyti projektų vykdymą dėl finansinių neatitikimų tyrimo. Brazilijoje ištyrus finansinius neatitikimus projektų veiksmai buvo toliau vykdomi. Gvatemaloje ir Maroke buvo nuspręsta nutraukti projektų vykdymą.

  12 langelisProjekto svarbą mažinančių vėlavimų pavyzdžiaiAtsakingo kavos vartojimo ir gamybos projektas Nikaragvoje (1,2 milijono eurų) buvo patvirtintas tik po dviejų metų nuo jo pateikimo. Todėl pagrindinius veiksmus, kaip antai natūralios kavos projektą ir rinkos atvėrimą, naudos gavėjams teko įgyvendinti pasinaudojant kitais finansavimo šaltiniais.Ekologiškai tvaraus, socialiai nešališko ir ekonomiškai perspektyvaus miškų valdymo skatinimo, įdiegiant patikimas sertifikavimo sistemas, projektas Indonezijoje (0,9 milijono eurų) taip pat buvo patvirtintas tik po dviejų metų nuo jo pateikimo. Dėl šios priežasties bei atsižvelgiant į planuotą 2 metų projekto trukmę pradžioje numatytų penkių tikslinių regionų skaičius buvo sumažintas iki trijų.Taip pat tik po dviejų metų nuo jo pateikimo buvo patvirtintas Cuiabá-Santaremo ekonomikos koridoriaus tvaraus vystymo projektas Brazilijoje (1,5 milijono eurų). Tuo tarpu regione, kuriame turėjo būti įgyvendintas projektas, susiklostė nerimą kelianti interesų konfliktų ir smurto situacija, kuri sutrikdė projektą įgyvendinančios NVO veiklą. |
| --- | --- |

67.

Dviejų projektų Brazilijoje, vieno Gvatemaloje ir vieno Maroke atveju projektas vėlavo, kadangi reikėjo sustabdyti projektų vykdymą dėl finansinių neatitikimų tyrimo. Brazilijoje ištyrus finansinius neatitikimus projektų veiksmai buvo toliau vykdomi. Gvatemaloje ir Maroke buvo nuspręsta nutraukti projektų vykdymą.

12 langelisProjekto svarbą mažinančių vėlavimų pavyzdžiaiAtsakingo kavos vartojimo ir gamybos projektas Nikaragvoje (1,2 milijono eurų) buvo patvirtintas tik po dviejų metų nuo jo pateikimo. Todėl pagrindinius veiksmus, kaip antai natūralios kavos projektą ir rinkos atvėrimą, naudos gavėjams teko įgyvendinti pasinaudojant kitais finansavimo šaltiniais.Ekologiškai tvaraus, socialiai nešališko ir ekonomiškai perspektyvaus miškų valdymo skatinimo, įdiegiant patikimas sertifikavimo sistemas, projektas Indonezijoje (0,9 milijono eurų) taip pat buvo patvirtintas tik po dviejų metų nuo jo pateikimo. Dėl šios priežasties bei atsižvelgiant į planuotą 2 metų projekto trukmę pradžioje numatytų penkių tikslinių regionų skaičius buvo sumažintas iki trijų.Taip pat tik po dviejų metų nuo jo pateikimo buvo patvirtintas Cuiabá-Santaremo ekonomikos koridoriaus tvaraus vystymo projektas Brazilijoje (1,5 milijono eurų). Tuo tarpu regione, kuriame turėjo būti įgyvendintas projektas, susiklostė nerimą kelianti interesų konfliktų ir smurto situacija, kuri sutrikdė projektą įgyvendinančios NVO veiklą.

Menka pažanga institucinių pajėgumų stiprinimo srityje

| 68. | Nors, kaip jau buvo pirmiau minėta (žr. 34 dalį), institucinių pajėgumų stiprinimas yra pagrindinė viso vystymo bendradarbiavimo dalis, aplinkos ministerijos ir kitos aplinkos institucijos dažnai yra santykinai naujos, todėl ši pagalba yra ypač svarbi. Tai svarbu šalyse, kuriose dėl šiuo metu vykstančios decentralizacijos vis daugiau pareigų aplinkos srityje perduodama spręsti regioniniame ir vietiniame lygmenyje. Jei projektai nėra efektyviai remiami institucinių pajėgumų, jų perspektyvos tapti tvariais yra mažesnės, netgi tais atvejais, kai jie pasiekia tiesioginių techninių rezultatų. |
| --- | --- |

68.

Nors, kaip jau buvo pirmiau minėta (žr. 34 dalį), institucinių pajėgumų stiprinimas yra pagrindinė viso vystymo bendradarbiavimo dalis, aplinkos ministerijos ir kitos aplinkos institucijos dažnai yra santykinai naujos, todėl ši pagalba yra ypač svarbi. Tai svarbu šalyse, kuriose dėl šiuo metu vykstančios decentralizacijos vis daugiau pareigų aplinkos srityje perduodama spręsti regioniniame ir vietiniame lygmenyje. Jei projektai nėra efektyviai remiami institucinių pajėgumų, jų perspektyvos tapti tvariais yra mažesnės, netgi tais atvejais, kai jie pasiekia tiesioginių techninių rezultatų.

| 69. | Skirdama paramą institucinių pajėgumų stiprinimui, Komisija ne visais atvejais užsitikrino pakankamą naudą gaunančios šalies aukštųjų institucijų aktyvumą, garantuojantį paramos veiksmingumą. Botsvanoje pagrindinis 14 milijonų eurų projektas, kuris daugiausiai skirtas Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų skyriaus institucinių pajėgumų stiprinimui, buvo įgyvendintas be pakankamo Gyvosios gamtos, aplinkos ir turizmo ministerijos dalyvavimo ir įsipareigojimo, nors jai yra pavaldus šis skyrius (žr. toliau 13 langelį). Nors techninė pagalba yra institucinių pajėgumų priemonė, ji turi būti pajėgi tik sukurti pajėgumus, tuo tarpu, kai naudos gavėjos institucija atitinkamame hierarchiniame lygmenyje turi būti pajėgi su jais dirbti. Praktikoje dažniausiai vyksta kitaip, kadangi dėl paprastai didelės darbuotojų kaitos organizacija praranda techninės pagalbos mokymų naudą. |
| --- | --- |

69.

Skirdama paramą institucinių pajėgumų stiprinimui, Komisija ne visais atvejais užsitikrino pakankamą naudą gaunančios šalies aukštųjų institucijų aktyvumą, garantuojantį paramos veiksmingumą. Botsvanoje pagrindinis 14 milijonų eurų projektas, kuris daugiausiai skirtas Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų skyriaus institucinių pajėgumų stiprinimui, buvo įgyvendintas be pakankamo Gyvosios gamtos, aplinkos ir turizmo ministerijos dalyvavimo ir įsipareigojimo, nors jai yra pavaldus šis skyrius (žr. toliau 13 langelį). Nors techninė pagalba yra institucinių pajėgumų priemonė, ji turi būti pajėgi tik sukurti pajėgumus, tuo tarpu, kai naudos gavėjos institucija atitinkamame hierarchiniame lygmenyje turi būti pajėgi su jais dirbti. Praktikoje dažniausiai vyksta kitaip, kadangi dėl paprastai didelės darbuotojų kaitos organizacija praranda techninės pagalbos mokymų naudą.

| 70. | Kadangi naudos gavėjos institucijose stigo tinkamų vietinių darbuotojų, techninės pagalbos grupė, užuot konsultavusi, pernelyg dažnai ėmėsi vykdytojos vaidmens, kad būtų pasiekti numatyti rezultatai, tačiau tokiu būdu buvo pakenkta ilgalaikei tvarumo perspektyvai. Kita kliūtis Ilgalaikės tvermės principui taikyti buvo tai, kad aukštos kvalifikacijos techninės pagalbos darbuotojai buvo priversti daug laiko skirti viešųjų pirkimų ir administraciniams klausimams. Be to, projektų efektyvumas dažnai nukenčia dėl to, kad per įprastinį, dažniausiai trijų ar keturių metų, sutarties laiką, sykį ar kelis sykius pasikeičia techninės pagalbos grupės sudėtis.

  13 langelisInstitucinės plėtros projektus įtakojančių problemų pavyzdysAštuntojo EPF gyvosios gamtos išsaugojimo ir valdymo programa Botsvanoje (14 milijonų eurų) atskleidė daugelį problemų, su kuriomis susiduria institucinių pajėgumų stiprinimui skirti projektai. Pagal septintojo EPF projektą buvo finansuojama parama gyvosios gamtos sektoriui, tačiau institucinių pajėgumų stiprinimo klausimai buvo labai menkai nagrinėjami. Šio aštuntojo EPF projekto tikslas buvo išspręsti šį trūkumą. Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų departamento padėtis buvo neaiški, kadangi jis galėjo būti pertvarkytas į paravalstybinę organizaciją. Tai dar labiau apsunkino projekto parengimą ir įgyvendinimą. Techninės pagalbos grupės vadovas Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų departamente dirbo tik viduriniame, o ne aukščiausiajame lygmenyje. Jo kolegos nebuvo Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų departamento pareigūnai. Vietoj Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų departamento paskyrė kitą užsienio techninį padėjėją. Pirmasis techninės pagalbos grupės vadovas turėjo būti pakeistas po 11 mėnesių, tačiau iš tiesų jis po to dar penkis mėnesius dirbo. Didžiąją savo laiko dalį Techninės pagalbos grupės vadovas skyrė projekto administravimui, kas nerodo efektyvaus jo laiko panaudojimo. Nors pagrindinė projekto užduotis buvo Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų departamento valdymo auditas, tačiau projektui įpusėjus jis nebuvo atliktas, nes jo nerėmė Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų departamentas bei nedalyvavo Ministerija. Be to, nors ir buvo planuota Institucinių pajėgumų stiprinimo techninių padėjėjų patarėjo darbo vieta, ji buvo užpildyta tik projektui įpusėjus. |
| --- | --- |

70.

Kadangi naudos gavėjos institucijose stigo tinkamų vietinių darbuotojų, techninės pagalbos grupė, užuot konsultavusi, pernelyg dažnai ėmėsi vykdytojos vaidmens, kad būtų pasiekti numatyti rezultatai, tačiau tokiu būdu buvo pakenkta ilgalaikei tvarumo perspektyvai. Kita kliūtis Ilgalaikės tvermės principui taikyti buvo tai, kad aukštos kvalifikacijos techninės pagalbos darbuotojai buvo priversti daug laiko skirti viešųjų pirkimų ir administraciniams klausimams. Be to, projektų efektyvumas dažnai nukenčia dėl to, kad per įprastinį, dažniausiai trijų ar keturių metų, sutarties laiką, sykį ar kelis sykius pasikeičia techninės pagalbos grupės sudėtis.

13 langelisInstitucinės plėtros projektus įtakojančių problemų pavyzdysAštuntojo EPF gyvosios gamtos išsaugojimo ir valdymo programa Botsvanoje (14 milijonų eurų) atskleidė daugelį problemų, su kuriomis susiduria institucinių pajėgumų stiprinimui skirti projektai. Pagal septintojo EPF projektą buvo finansuojama parama gyvosios gamtos sektoriui, tačiau institucinių pajėgumų stiprinimo klausimai buvo labai menkai nagrinėjami. Šio aštuntojo EPF projekto tikslas buvo išspręsti šį trūkumą. Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų departamento padėtis buvo neaiški, kadangi jis galėjo būti pertvarkytas į paravalstybinę organizaciją. Tai dar labiau apsunkino projekto parengimą ir įgyvendinimą. Techninės pagalbos grupės vadovas Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų departamente dirbo tik viduriniame, o ne aukščiausiajame lygmenyje. Jo kolegos nebuvo Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų departamento pareigūnai. Vietoj Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų departamento paskyrė kitą užsienio techninį padėjėją. Pirmasis techninės pagalbos grupės vadovas turėjo būti pakeistas po 11 mėnesių, tačiau iš tiesų jis po to dar penkis mėnesius dirbo. Didžiąją savo laiko dalį Techninės pagalbos grupės vadovas skyrė projekto administravimui, kas nerodo efektyvaus jo laiko panaudojimo. Nors pagrindinė projekto užduotis buvo Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų departamento valdymo auditas, tačiau projektui įpusėjus jis nebuvo atliktas, nes jo nerėmė Medžioklės draustinių ir nacionalinių parkų departamentas bei nedalyvavo Ministerija. Be to, nors ir buvo planuota Institucinių pajėgumų stiprinimo techninių padėjėjų patarėjo darbo vieta, ji buvo užpildyta tik projektui įpusėjus.

Būtina labiau skatinti vietines bendruomenes tausiai naudoti gamtinius išteklius

| 71. | Užtikrinant, kad aplinkos projektai pasiektų visus tikslus ir būtų tvarūs, būtina, kad juos rengiant ir įgyvendinant dalyvautų vietinės bendruomenės. Komisija vis didesnį dėmesį skyrė šiam aspektui, iš dalies remdamasi 2000 m. priimta į skurdo mažinimą orientuota vystymo politika. Joje numatytas reikalavimas vis labiau bendruomenės vystymo klausimus derinti su išsaugojimo klausimais. |
| --- | --- |

71.

Užtikrinant, kad aplinkos projektai pasiektų visus tikslus ir būtų tvarūs, būtina, kad juos rengiant ir įgyvendinant dalyvautų vietinės bendruomenės. Komisija vis didesnį dėmesį skyrė šiam aspektui, iš dalies remdamasi 2000 m. priimta į skurdo mažinimą orientuota vystymo politika. Joje numatytas reikalavimas vis labiau bendruomenės vystymo klausimus derinti su išsaugojimo klausimais.

| 72. | Nepaisant to, vietinių bendruomenių ekonominių poreikių suderinimas su gamtos apsauga yra didžiulis iššūkis. Nepakankamas dėmesys buvo skiriamas projektams, kurių tikslas – padėti vietinėms bendruomenėms gauti pajamas tausiai naudojant gamtinius išteklius. Dėl šios priežasties vietinių bendruomenių vykdoma nelegali medžioklė („brakonieriavimas“) ir toliau kelia rimtą grėsmę išsaugojimo projektų pasiektiems rezultatams bei jų ekologiniam stabilumui. Problema išlieka netgi tuose regionuose, kuriems Komisija teikė ilgalaikę paramą, kaip, pavyzdžiui, Serengeti nacionaliniame parke Tanzanijoje ir ECOFAC finansuotoje saugomoje Centrinės Afrikos zonoje. Turizmo vystymas yra būdas padidinti vietos ir nacionalines pajamas. Deja, Botsvanoje vykdant aštuntojo EPF gyvajai gamtai projektą buvo tik nežymiai prisidėta plėtojant turizmą Makgadikgadi nacionaliniame parke, nors tokia rekomendacija buvo įtraukta į ankstesnę šeštojo EPF turizmui Botsvanoje studiją. ECOFAC programa, nepaisant jos pasiekimų apsaugos srityje, mažai pasistūmėjo į priekį spręsdama turizmo klausimus (žiūrėti 10 langelį). Susidariusi situacija pabrėžia, kad Komisijai būtina toliau ieškoti būdų siekiant padėti tokioms bendruomenėms sukurti alternatyvius pajamų šaltinius.

  14 langelisProjektas, kuris parodo būtinybę aplinkos projektuose įvertinti vietinių bendruomenių poreikiusBandomasis projekto „Centrinės Afrikos šiaurės rytų Gabono miškų faunos valdymui skirto modelio kūrimas“ (1,9 milijono eurų) tikslas buvo spręsti komercinės medžioklės problemą Kongo baseino miškuose. Į projektą atitinkamai buvo įtrauktos kelios su medžiokle kovojančių padalinių priemonės. Tačiau projekto kūrėjai neatsižvelgė į tai, kad daugelis vietinių bendruomenių taip pat yra įsitraukusios į medžioklę. Projekte nebuvo numatytos jiems skirtos pagalbos priemonės šioje situacijoje. Audito grupės apsilankymo metu vienos vietinės žvejybos bendruomenės atstovai prisipažino turintys penkis medžioklės plotus miškuose, kuriuos sunaikino kovos su brakonieriavimu skyriai ir paaiškino, kad taip jie susidūrė su realaus medžiojamų gyvūnų skaičiaus sumažėjimo ir poreikio patenkinti trumpalaikius poreikius dilema. |
| --- | --- |

72.

Nepaisant to, vietinių bendruomenių ekonominių poreikių suderinimas su gamtos apsauga yra didžiulis iššūkis. Nepakankamas dėmesys buvo skiriamas projektams, kurių tikslas – padėti vietinėms bendruomenėms gauti pajamas tausiai naudojant gamtinius išteklius. Dėl šios priežasties vietinių bendruomenių vykdoma nelegali medžioklė („brakonieriavimas“) ir toliau kelia rimtą grėsmę išsaugojimo projektų pasiektiems rezultatams bei jų ekologiniam stabilumui. Problema išlieka netgi tuose regionuose, kuriems Komisija teikė ilgalaikę paramą, kaip, pavyzdžiui, Serengeti nacionaliniame parke Tanzanijoje ir ECOFAC finansuotoje saugomoje Centrinės Afrikos zonoje. Turizmo vystymas yra būdas padidinti vietos ir nacionalines pajamas. Deja, Botsvanoje vykdant aštuntojo EPF gyvajai gamtai projektą buvo tik nežymiai prisidėta plėtojant turizmą Makgadikgadi nacionaliniame parke, nors tokia rekomendacija buvo įtraukta į ankstesnę šeštojo EPF turizmui Botsvanoje studiją. ECOFAC programa, nepaisant jos pasiekimų apsaugos srityje, mažai pasistūmėjo į priekį spręsdama turizmo klausimus (žiūrėti 10 langelį). Susidariusi situacija pabrėžia, kad Komisijai būtina toliau ieškoti būdų siekiant padėti tokioms bendruomenėms sukurti alternatyvius pajamų šaltinius.

14 langelisProjektas, kuris parodo būtinybę aplinkos projektuose įvertinti vietinių bendruomenių poreikiusBandomasis projekto „Centrinės Afrikos šiaurės rytų Gabono miškų faunos valdymui skirto modelio kūrimas“ (1,9 milijono eurų) tikslas buvo spręsti komercinės medžioklės problemą Kongo baseino miškuose. Į projektą atitinkamai buvo įtrauktos kelios su medžiokle kovojančių padalinių priemonės. Tačiau projekto kūrėjai neatsižvelgė į tai, kad daugelis vietinių bendruomenių taip pat yra įsitraukusios į medžioklę. Projekte nebuvo numatytos jiems skirtos pagalbos priemonės šioje situacijoje. Audito grupės apsilankymo metu vienos vietinės žvejybos bendruomenės atstovai prisipažino turintys penkis medžioklės plotus miškuose, kuriuos sunaikino kovos su brakonieriavimu skyriai ir paaiškino, kad taip jie susidūrė su realaus medžiojamų gyvūnų skaičiaus sumažėjimo ir poreikio patenkinti trumpalaikius poreikius dilema.

Nepakankamas projektų poveikis politikai ir teisinei sistemai

| 73. | Pasiekus artimiausius tikslus ir rezultatus, ilgalaikės projekto tvarumo perspektyvos ir platesnio poveikio galimybės, neturint aiškios ir remiančios politikos bei teisinės sistemos, žymiai sumažėja. Išskirdama projektus Komisija skyrė nepakankamą dėmesį nustatyti, ar tokia sistema egzistuoja, o jeigu ne, ar finansuojant projektą galima prisidėti prie sistemos pakeitimų. |
| --- | --- |

73.

Pasiekus artimiausius tikslus ir rezultatus, ilgalaikės projekto tvarumo perspektyvos ir platesnio poveikio galimybės, neturint aiškios ir remiančios politikos bei teisinės sistemos, žymiai sumažėja. Išskirdama projektus Komisija skyrė nepakankamą dėmesį nustatyti, ar tokia sistema egzistuoja, o jeigu ne, ar finansuojant projektą galima prisidėti prie sistemos pakeitimų.

| 74. | Neužbaigta teisinė sistema, ypač susijusi su projekto naudos gavėjų teisėmis į žemę vietinėse bendruomenėse, pavyzdžiui, trukdė projektų Indonezijoje ir Kinijoje įgyvendinimui. Botsvanoje ir Tanzanijoje nebaigta formuoti bendruomeninė gamtinių išteklių bei gyvosios gamtos valdymo teisinė bazė taip pat kliudė pasiekti visus projektų rezultatus. Keliose šalyse nepakankami šaltiniai ar valia, nukreipta priverstinai įvykdyti su nelegalia medžiokle kovojančių teisės aktų nuostatas, siekiant apsaugoti gyvąją gamtą, pakenkė tolesniam po jų įvykdymo projektų tvarumui. |
| --- | --- |

74.

Neužbaigta teisinė sistema, ypač susijusi su projekto naudos gavėjų teisėmis į žemę vietinėse bendruomenėse, pavyzdžiui, trukdė projektų Indonezijoje ir Kinijoje įgyvendinimui. Botsvanoje ir Tanzanijoje nebaigta formuoti bendruomeninė gamtinių išteklių bei gyvosios gamtos valdymo teisinė bazė taip pat kliudė pasiekti visus projektų rezultatus. Keliose šalyse nepakankami šaltiniai ar valia, nukreipta priverstinai įvykdyti su nelegalia medžiokle kovojančių teisės aktų nuostatas, siekiant apsaugoti gyvąją gamtą, pakenkė tolesniam po jų įvykdymo projektų tvarumui.

| 75. | Vienas iš būdų, kaip Komisija galėtų panaudoti projektus, siekiant pakeisti politiką ir teisinę sistemą, yra prijungti papildomas projektų finansavimo sąlygas. Tačiau šio metodo neįmanoma taikyti tais atvejais, kai iš aplinkos ir miškų eilutės finansuojamą projektą įgyvendina NVO, kadangi tokiais atvejais naudą gaunančios šalies vyriausybės nebeatitinka reikalavimų. Kai kuriais atvejais, kai Komisija finansuoja dvišalius projektus, būtina reikalauti, kad naudos gavėjų vyriausybės imtųsi „papildomų priemonių“ tam, kad būtų įtvirtintos atitinkamos politikos. Tačiau Komisija ne visada aiškiai nustato tokias priemones ir jų imasi. |
| --- | --- |

75.

Vienas iš būdų, kaip Komisija galėtų panaudoti projektus, siekiant pakeisti politiką ir teisinę sistemą, yra prijungti papildomas projektų finansavimo sąlygas. Tačiau šio metodo neįmanoma taikyti tais atvejais, kai iš aplinkos ir miškų eilutės finansuojamą projektą įgyvendina NVO, kadangi tokiais atvejais naudą gaunančios šalies vyriausybės nebeatitinka reikalavimų. Kai kuriais atvejais, kai Komisija finansuoja dvišalius projektus, būtina reikalauti, kad naudos gavėjų vyriausybės imtųsi „papildomų priemonių“ tam, kad būtų įtvirtintos atitinkamos politikos. Tačiau Komisija ne visada aiškiai nustato tokias priemones ir jų imasi.

| 76. | Be to, dėl nežymių finansinių lėšų, nors ir santykinai stambių dvišalių projektų atveju, yra dar sunkiau primygtinai reikalauti, kad papildomos priemonės būtų realiai įgyvendintos. Pavyzdžiui, Tanzanijoje Komisija privalėjo užtikrinti, kad vyriausybė daugiau iš medžioklės koncesijų gautų lėšų skirtų medžioklės draustinių veiklos išlaidoms padengti. Tačiau Komisija neišsprendė pagrindinio klausimo, susijusio su neskaidriu medžioklės koncesijų gavimu, ir tai dar labiau apsunkino tai, kad projektas buvo susijęs tik su 2 milijonais eurų. Šiuo atveju būtų geriau aplinkosaugos politikos ir teisinės reformos klausimus įtraukti į žymią tiesioginę biudžetinę paramą, siekiant padėti įtvirtinti reikalingas sistemas, kurios užtikrintų projekto poveikio tvarumą ir įtaką. |
| --- | --- |

76.

Be to, dėl nežymių finansinių lėšų, nors ir santykinai stambių dvišalių projektų atveju, yra dar sunkiau primygtinai reikalauti, kad papildomos priemonės būtų realiai įgyvendintos. Pavyzdžiui, Tanzanijoje Komisija privalėjo užtikrinti, kad vyriausybė daugiau iš medžioklės koncesijų gautų lėšų skirtų medžioklės draustinių veiklos išlaidoms padengti. Tačiau Komisija neišsprendė pagrindinio klausimo, susijusio su neskaidriu medžioklės koncesijų gavimu, ir tai dar labiau apsunkino tai, kad projektas buvo susijęs tik su 2 milijonais eurų. Šiuo atveju būtų geriau aplinkosaugos politikos ir teisinės reformos klausimus įtraukti į žymią tiesioginę biudžetinę paramą, siekiant padėti įtvirtinti reikalingas sistemas, kurios užtikrintų projekto poveikio tvarumą ir įtaką.

| 77. | Projekto rezultatų ir įgytos patirties skleidimas taip pat galėtų būti įtakojančios politikos pagrindine dalimi. Tačiau iš esmės rengiant projektą nėra aiškiai nustatomas skleidimo metodas. Be to, per daug ambicingi terminai ir paskesni vėlavimai sumažina techninės pagalbos bei NVO galimybes išplatinti rezultatus iki projekto įvykdymo pabaigos. Politikos poveikis yra ypač sudėtingas, kai finansuojama iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės. Kadangi vienas iš pagrindinių biudžeto eilutės tikslų yra parama bandomiesiems projektams, siekiant prisidėti prie naujų politikos metodų vystymo, šios politikos įgyvendinimui Komisija plačiai naudojasi NVO. Be to, Komisija nėra sukūrusi jokio mechanizmo, kuris užtikrintų, kad vyriausybės šalyse naudos gavėjose būtų nuolat informuojamos apie šių projektų rezultatus.

  15 langelisDėl politikos ir teisinės sistemos problemų sumažėjusių projekto įtakos ir tvarumo pavyzdysBrazilijoje Komisija per Gamtinių išteklių politikos programą finansavo integruoto aplinkosaugos valdymo projekto sukūrimą ir įgyvendinimą, taip pat valdymo decentralizaciją nuo centrinės vyriausybės iki valstybinių ir savivaldybių lygmens penkiose Amazonės valstybėse (16,7 milijono eurų). Gamtinių išteklių politikos programa buvo pagrindinis pagal Atogrąžų miškų bandomąją programą finansuotas projektas, turintis visuotinai svarbų tikslą – Amazonės iškirtimo kontrolė ir sustabdymas.Aplinkosaugos valdymo modelis buvo mažiau rezultatyvus negu tikėtasi miškų iškirtimo kontrolės srityje. Be pirmiau išvardytų priežasčių lemiamas veiksnys buvo nepakankami politiniai įsipareigojimai valstybės politiniame lygmenyje. Daugelio valstybių ir savivaldybių neskaidrios lėšos ir kai kurių valstybių bei vietinio elito ekonominis suinteresuotumas leido vietinei valdžiai pritarti miško ruošos koncesijoms ir žemės ūkio vystymui, kuriais sukuriamos pajamos ir naujos darbo vietos, darant žalą miškų valdymui. Dėl to, kai kuriose valstybėse modelio poveikis buvo nežymus arba blogiausiu atveju jis buvo taikomas tik išskirtinai kaip ribojanti priemonė. Be to, jis buvo labiau naudojamas tolesnio ekonominio vystymo sritims nustatyti negu aplinkosaugos valdymui. Mato Groso valstybėje, kurioje yra geriausiai įgyvendintas šis modelis, 2004 m. buvo blogiausias iškirtimo rodiklis.Programa nebuvo pajėgi užtikrinti, kad aplinkos klausimai valstybėse būtų rezultatyviai integruoti į kitus sektorius, kaip žemės ūkis, miškai, švietimas, transportas ir t.t. Tai buvo pagrindinis aspektas, kadangi programa buvo vykdoma politiniame ir ekonominiame trumpalaikės vystymąsi palaikančios politikos ir prioritetų kontekste, kuris nesutampa su tvariu vystymusi. Neveiksminga aplinkos aspektų integravimo politika rodo, kad valstybių aplinkosaugos agentūros turi per daug pasitikėti nurodymo–kontrolės procedūromis. Tačiau jas labai varžo nepakankami finansiniai ištekliai ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumas, todėl leidimų išdavimas ir kontrolė nėra veiksmingi. |
| --- | --- |

77.

Projekto rezultatų ir įgytos patirties skleidimas taip pat galėtų būti įtakojančios politikos pagrindine dalimi. Tačiau iš esmės rengiant projektą nėra aiškiai nustatomas skleidimo metodas. Be to, per daug ambicingi terminai ir paskesni vėlavimai sumažina techninės pagalbos bei NVO galimybes išplatinti rezultatus iki projekto įvykdymo pabaigos. Politikos poveikis yra ypač sudėtingas, kai finansuojama iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės. Kadangi vienas iš pagrindinių biudžeto eilutės tikslų yra parama bandomiesiems projektams, siekiant prisidėti prie naujų politikos metodų vystymo, šios politikos įgyvendinimui Komisija plačiai naudojasi NVO. Be to, Komisija nėra sukūrusi jokio mechanizmo, kuris užtikrintų, kad vyriausybės šalyse naudos gavėjose būtų nuolat informuojamos apie šių projektų rezultatus.

15 langelisDėl politikos ir teisinės sistemos problemų sumažėjusių projekto įtakos ir tvarumo pavyzdysBrazilijoje Komisija per Gamtinių išteklių politikos programą finansavo integruoto aplinkosaugos valdymo projekto sukūrimą ir įgyvendinimą, taip pat valdymo decentralizaciją nuo centrinės vyriausybės iki valstybinių ir savivaldybių lygmens penkiose Amazonės valstybėse (16,7 milijono eurų). Gamtinių išteklių politikos programa buvo pagrindinis pagal Atogrąžų miškų bandomąją programą finansuotas projektas, turintis visuotinai svarbų tikslą – Amazonės iškirtimo kontrolė ir sustabdymas.Aplinkosaugos valdymo modelis buvo mažiau rezultatyvus negu tikėtasi miškų iškirtimo kontrolės srityje. Be pirmiau išvardytų priežasčių lemiamas veiksnys buvo nepakankami politiniai įsipareigojimai valstybės politiniame lygmenyje. Daugelio valstybių ir savivaldybių neskaidrios lėšos ir kai kurių valstybių bei vietinio elito ekonominis suinteresuotumas leido vietinei valdžiai pritarti miško ruošos koncesijoms ir žemės ūkio vystymui, kuriais sukuriamos pajamos ir naujos darbo vietos, darant žalą miškų valdymui. Dėl to, kai kuriose valstybėse modelio poveikis buvo nežymus arba blogiausiu atveju jis buvo taikomas tik išskirtinai kaip ribojanti priemonė. Be to, jis buvo labiau naudojamas tolesnio ekonominio vystymo sritims nustatyti negu aplinkosaugos valdymui. Mato Groso valstybėje, kurioje yra geriausiai įgyvendintas šis modelis, 2004 m. buvo blogiausias iškirtimo rodiklis.Programa nebuvo pajėgi užtikrinti, kad aplinkos klausimai valstybėse būtų rezultatyviai integruoti į kitus sektorius, kaip žemės ūkis, miškai, švietimas, transportas ir t.t. Tai buvo pagrindinis aspektas, kadangi programa buvo vykdoma politiniame ir ekonominiame trumpalaikės vystymąsi palaikančios politikos ir prioritetų kontekste, kuris nesutampa su tvariu vystymusi. Neveiksminga aplinkos aspektų integravimo politika rodo, kad valstybių aplinkosaugos agentūros turi per daug pasitikėti nurodymo–kontrolės procedūromis. Tačiau jas labai varžo nepakankami finansiniai ištekliai ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumas, todėl leidimų išdavimas ir kontrolė nėra veiksmingi.

Nerealus finansiniam gyvybingumui taikomas metodas

| 78. | Komisijos aplinkos sektoriaus, kaip ir kitų sektorių, projektuose buvo daroma prielaida, kad galiausiai jie taps finansiškai tvariais. Pajamas uždirbančių projektų atveju šis tikslas gali būti realiai įvykdomas. Iš tikrųjų vykdant nuotekų valymo projektus Mauricijuje ir antrame Tanzanijos mieste Mwanzoje buvo pasiekta žymi pažanga, įgyvendinant šį tikslą, kadangi nuolat didėjo mokestis už vandenį, priartėdamas prie tokio lygio, kad galėtų padengti veiklos ir nusidėvėjimo išlaidas. Iš kitos pusės, Ramiojo vandenyno regiono stambūs atliekų šalinimo projektai Fidžyje ir Tuvalu susidūrė su sunkumais, nes vietos bendruomenė nenorėjo mokėti už paslaugas. |
| --- | --- |

78.

Komisijos aplinkos sektoriaus, kaip ir kitų sektorių, projektuose buvo daroma prielaida, kad galiausiai jie taps finansiškai tvariais. Pajamas uždirbančių projektų atveju šis tikslas gali būti realiai įvykdomas. Iš tikrųjų vykdant nuotekų valymo projektus Mauricijuje ir antrame Tanzanijos mieste Mwanzoje buvo pasiekta žymi pažanga, įgyvendinant šį tikslą, kadangi nuolat didėjo mokestis už vandenį, priartėdamas prie tokio lygio, kad galėtų padengti veiklos ir nusidėvėjimo išlaidas. Iš kitos pusės, Ramiojo vandenyno regiono stambūs atliekų šalinimo projektai Fidžyje ir Tuvalu susidūrė su sunkumais, nes vietos bendruomenė nenorėjo mokėti už paslaugas.

| 79. | Iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės finansuojamiems projektams, kurie yra santykinai maži, dažniausiai bandomieji projektai, viena iš galimybių gauti tolesnį finansavimą yra pasinaudoti didesnių projektų, finansuojamiems iš EPF ir geografinės biudžeto eilutės, galimybėmis. Tačiau praktikoje taip retai atsitinka. Iš dalies taip yra dėl to, kad Komisija neturi aiškios strategijos, kaip skatinti mažesnių bandomųjų projektų tolesnį finansavimą remiantis stambesniais dvišaliais projektais. Iš tikrųjų tiek Komisija, tiek šalys naudos gavėjos mano, kad finansavimas iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės suteikiamas dėl to, kad dvišalis finansavimas nėra skirtas aplinkos sektoriui. |
| --- | --- |

79.

Iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės finansuojamiems projektams, kurie yra santykinai maži, dažniausiai bandomieji projektai, viena iš galimybių gauti tolesnį finansavimą yra pasinaudoti didesnių projektų, finansuojamiems iš EPF ir geografinės biudžeto eilutės, galimybėmis. Tačiau praktikoje taip retai atsitinka. Iš dalies taip yra dėl to, kad Komisija neturi aiškios strategijos, kaip skatinti mažesnių bandomųjų projektų tolesnį finansavimą remiantis stambesniais dvišaliais projektais. Iš tikrųjų tiek Komisija, tiek šalys naudos gavėjos mano, kad finansavimas iš aplinkos ir miškų biudžeto eilutės suteikiamas dėl to, kad dvišalis finansavimas nėra skirtas aplinkos sektoriui.

| 80. | Bet kuriuo atveju finansinio gyvybingumo perspektyvos, negaunant vyriausybės paramos, yra labai menkos daugelyje šalių, be to daugelyje besivystančių šalių vyriausybės biudžetai yra nepakankami, kad užtikrintų išsaugojimo priemonių finansavimą. Siekiant skatinti, kad naudą gaunančių šalių vyriausybės skirtų didesnį finansavimą aplinkos apsaugai, Komisija ir kiti paramos teikėjai turėtų daugiau remti mokslinius tyrimus ir vesti aktyvesnį dialogą su naudą gaunančiomis šalimis apie aplinkos išsaugojimo ekonominę naudą bei būtinybę išvengti didėjančio neatsinaujinančių gamtinių išteklių eikvojimo. Nepaisant to, daugelis naudą gaunančių šalių eksploatuodamos saugomų zonų gamtinius išteklius gali gauti nors ir trumpalaikę, bet didesnę ekonominę naudą. Audito metu buvo nustatyti keli tokie atvejai, kurie kėlė pavojų pasiektiems projektų rezultatams (žr. toliau 16 langelį). |
| --- | --- |

80.

Bet kuriuo atveju finansinio gyvybingumo perspektyvos, negaunant vyriausybės paramos, yra labai menkos daugelyje šalių, be to daugelyje besivystančių šalių vyriausybės biudžetai yra nepakankami, kad užtikrintų išsaugojimo priemonių finansavimą. Siekiant skatinti, kad naudą gaunančių šalių vyriausybės skirtų didesnį finansavimą aplinkos apsaugai, Komisija ir kiti paramos teikėjai turėtų daugiau remti mokslinius tyrimus ir vesti aktyvesnį dialogą su naudą gaunančiomis šalimis apie aplinkos išsaugojimo ekonominę naudą bei būtinybę išvengti didėjančio neatsinaujinančių gamtinių išteklių eikvojimo. Nepaisant to, daugelis naudą gaunančių šalių eksploatuodamos saugomų zonų gamtinius išteklius gali gauti nors ir trumpalaikę, bet didesnę ekonominę naudą. Audito metu buvo nustatyti keli tokie atvejai, kurie kėlė pavojų pasiektiems projektų rezultatams (žr. toliau 16 langelį).

| 81. | Taip pat turėtų būti aiškiai nustatyta nauda, kurią gauna Europos Sąjunga nuolat saugodama besivystančių šalių aplinką. Tokiomis aplinkybėmis reiktų atsakyti į klausimą, ar Komisijos taikomas įprastinio vystymo projekto metodas finansuojant projektus tik keletą metų, po kurių reikalaujama, kad jie taptų finansiškai gyvybingais, yra tinkamas aplinkos sektoriui. Jei Komisija patvirtintų išsamią strategiją, kaip spręsti aplinkos klausimus vystymo bendradarbiavimo kontekste (žr. 11 dalį), tokiu atveju būtų galima skirti didesnį dėmesį kitiems alternatyviems paramos teikimo metodams, kaip pavyzdžiui:






  a) | aplinkos projektams numatyti ilgesnius terminus; |
| --- | --- | --- |

81.

Taip pat turėtų būti aiškiai nustatyta nauda, kurią gauna Europos Sąjunga nuolat saugodama besivystančių šalių aplinką. Tokiomis aplinkybėmis reiktų atsakyti į klausimą, ar Komisijos taikomas įprastinio vystymo projekto metodas finansuojant projektus tik keletą metų, po kurių reikalaujama, kad jie taptų finansiškai gyvybingais, yra tinkamas aplinkos sektoriui. Jei Komisija patvirtintų išsamią strategiją, kaip spręsti aplinkos klausimus vystymo bendradarbiavimo kontekste (žr. 11 dalį), tokiu atveju būtų galima skirti didesnį dėmesį kitiems alternatyviems paramos teikimo metodams, kaip pavyzdžiui:

a)

aplinkos projektams numatyti ilgesnius terminus;

| b) | sektorinės politikos paramos programos aplinkos ir gamtinių išteklių sektoriuje; |
| --- | --- |

b)

sektorinės politikos paramos programos aplinkos ir gamtinių išteklių sektoriuje;

| c) | platesnis savitarpio fondų naudojimas; |
| --- | --- |

c)

platesnis savitarpio fondų naudojimas;

| d) | glaudesnis bendradarbiavimas su Pasaulio aplinkos fondu, kuris yra didžiausia paramos teikėjų turima priemonė, sprendžiant aplinkos klausimus besivystančiose šalyse. Kadangi Komisija šiuo metu nėra Pasaulio aplinkos fondo narė, todėl yra plačios didesnio bendro finansavimo su fondu galimybės, ir ji gali tiesiogiai prisidėti prie jo veiklos. |
| --- | --- |

d)

glaudesnis bendradarbiavimas su Pasaulio aplinkos fondu, kuris yra didžiausia paramos teikėjų turima priemonė, sprendžiant aplinkos klausimus besivystančiose šalyse. Kadangi Komisija šiuo metu nėra Pasaulio aplinkos fondo narė, todėl yra plačios didesnio bendro finansavimo su fondu galimybės, ir ji gali tiesiogiai prisidėti prie jo veiklos.

16 langelisEkonominės veiklos, kurios mažina projektų rezultatyvumąIndonezijoje Komisija teikė paramą tvaraus miškų valdymo vystymui Kalimantano Berau srityje. Tačiau Berau akmens anglies įmonė turėjo leidimą 25 % srities, apimančios 16 iš 18 finansuotų ilgalaikių mokslinių tyrimų plotų. Nors angliakasybos veikla yra oficialiai sustabdyta bent iki 2011 m. (planuojamo dabartinio projekto pabaigos), akmens anglies sluoksnio žvalgybos veikla vyko netgi Audito Rūmų vizito metu 2005 m. birželio mėn. Dėl nelegalaus miško kirtimo taip pat mažėjo Komisijos skirto finansavimo miškų sektoriui Indonezijoje rezultatyvumas.Nepaisant bendro miško ruošos draudimo, Kinijoje dviejuose (Hainane, Hunane) iš trijų Natūralių miškų projekto provincijų toliau vyko miškų kirtimas.Tanzanijoje kasybos žvalgyba vyko Kigosi medžioklės draustinyje, kuris yra vienas iš EPF finansuotų draustinių.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

Išvados

| 82. | Komisija vis dar privalo pakankamą dėmesį skirti jos vykdomo vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektams ir priimti globalią jos vykdomo vystymo bendradarbiavimo aplinkos strategiją. 2005 m. gruodžio mėn. pasirašytoje naujoje vystymo strategijoje numatytas aiškesnis tokios strategijos, pagal kurią ne tik reikalaujama integruoti aplinkos aspektą į visas vystymo programas ir projektus, bet taip pat pripažinti aplinką prioritetine išlaidų sritimi, vystymo pagrindu. Nepaisant to, neturint aiškios strategijos, kuri padėtų naujus vystymo politikos metodus paversti veikiančiais aplinkos srityje, tikėtina, kad galima jos nauda sumažės. |
| --- | --- |

82.

Komisija vis dar privalo pakankamą dėmesį skirti jos vykdomo vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektams ir priimti globalią jos vykdomo vystymo bendradarbiavimo aplinkos strategiją. 2005 m. gruodžio mėn. pasirašytoje naujoje vystymo strategijoje numatytas aiškesnis tokios strategijos, pagal kurią ne tik reikalaujama integruoti aplinkos aspektą į visas vystymo programas ir projektus, bet taip pat pripažinti aplinką prioritetine išlaidų sritimi, vystymo pagrindu. Nepaisant to, neturint aiškios strategijos, kuri padėtų naujus vystymo politikos metodus paversti veikiančiais aplinkos srityje, tikėtina, kad galima jos nauda sumažės.

| 83. | 2001–2005 m. laikotarpiu Komisijos strategija buvo iš esmes skirta aplinkos aspekto integravimui į bendradarbiavimą vystymosi labui. Tačiau šios strategijos įgyvendinimas vyko lėtai ir nebuvo pakankamai jos laikomasi, kadangi nebuvo tinkamai išspręstas papildomų strategiją įgyvendinančių darbuotojų poreikis. Nors 2005 m. prasidėjo esančių darbuotojų mokymai, susiję su aplinkos aspekto integravimu, tačiau jų rezultatyvumas sumažėjo dėl neprivalomo pagrindinių darbuotojų dalyvavimo. Ypatingai vėlavo vadovo dėl aplinkos aspekto integravimo parengimas, kuris tik 2005 m. pabaigoje artėjo prie pabaigimo. Apskritai didesnį dėmesį reiktų skirti Komisijos vykdomo vystymo bendradarbiavimo poveikio aplinkai priežiūrai, įvertinimui ir apžvalgai. |
| --- | --- |

83.

2001–2005 m. laikotarpiu Komisijos strategija buvo iš esmes skirta aplinkos aspekto integravimui į bendradarbiavimą vystymosi labui. Tačiau šios strategijos įgyvendinimas vyko lėtai ir nebuvo pakankamai jos laikomasi, kadangi nebuvo tinkamai išspręstas papildomų strategiją įgyvendinančių darbuotojų poreikis. Nors 2005 m. prasidėjo esančių darbuotojų mokymai, susiję su aplinkos aspekto integravimu, tačiau jų rezultatyvumas sumažėjo dėl neprivalomo pagrindinių darbuotojų dalyvavimo. Ypatingai vėlavo vadovo dėl aplinkos aspekto integravimo parengimas, kuris tik 2005 m. pabaigoje artėjo prie pabaigimo. Apskritai didesnį dėmesį reiktų skirti Komisijos vykdomo vystymo bendradarbiavimo poveikio aplinkai priežiūrai, įvertinimui ir apžvalgai.

| 84. | Iš dalies dėl kai kurių iš šių trūkumų aplinka vis dar turi būti veiksmingai integruota į Komisijos bendradarbiavimą vystymosi labui. Dabartiniuose šalies strateginiuose dokumentuose (2001–2006 m.) nepakankamai nagrinėjami aplinkos klausimai, nors Komisija ėmėsi svarbių priemonių, pagerinant aplinkosaugos analizę, kuri prieinama šiuo metu parengtiems kitos kartos šalies strateginiams dokumentams. Kiek į šią patobulintą analizę bus iš tikrųjų atsižvelgta naujuose šalių strateginiuose dokumentuose, vis dar priklausys nuo to, kokį prioritetą aplinkai skirs Komisija ir naudą gaunančios šalys. Nors aplinkos integravimas į tiesioginę biudžetinę pagalbą yra svarbus iššūkis visiems pagalbos teikėjams, Komisija labai mažai nuveikė nagrinėdama šį klausimą. Projekto lygmenyje aplinkos aspekto integravimas nukentėjo dėl nepakankamų sisteminių procedūrų, kadangi nebuvo parengtas vadovas, kuriame būtų aiškiai apibrėžtos pagrindinės procedūros ir kurių laikymasis būtų privalomas. |
| --- | --- |

84.

Iš dalies dėl kai kurių iš šių trūkumų aplinka vis dar turi būti veiksmingai integruota į Komisijos bendradarbiavimą vystymosi labui. Dabartiniuose šalies strateginiuose dokumentuose (2001–2006 m.) nepakankamai nagrinėjami aplinkos klausimai, nors Komisija ėmėsi svarbių priemonių, pagerinant aplinkosaugos analizę, kuri prieinama šiuo metu parengtiems kitos kartos šalies strateginiams dokumentams. Kiek į šią patobulintą analizę bus iš tikrųjų atsižvelgta naujuose šalių strateginiuose dokumentuose, vis dar priklausys nuo to, kokį prioritetą aplinkai skirs Komisija ir naudą gaunančios šalys. Nors aplinkos integravimas į tiesioginę biudžetinę pagalbą yra svarbus iššūkis visiems pagalbos teikėjams, Komisija labai mažai nuveikė nagrinėdama šį klausimą. Projekto lygmenyje aplinkos aspekto integravimas nukentėjo dėl nepakankamų sisteminių procedūrų, kadangi nebuvo parengtas vadovas, kuriame būtų aiškiai apibrėžtos pagrindinės procedūros ir kurių laikymasis būtų privalomas.

| 85. | Finansuoti aplinkos projektai atitiko numatytus uždavinius, o pasiekti rezultatai dažnai nepasiekė visų tikslų, nors kai kuriais atvejais taip atsitiko dėl pernelyg ambicingos projekto koncepcijos. Be planavimo ir įgyvendinimo problemų projekto metodas, atskirai nuo kitų paramos priemonių, susidūrė su sunkumais, siekiant stipriai įtakoti ir užtikrinti finansinį gyvybingumą. Todėl būtina įvertinti kitų instrumentų panaudojimo galimybę, siekiant geriau išspręsti šiuos klausimus visos aplinkos strategijos kontekste. |
| --- | --- |

85.

Finansuoti aplinkos projektai atitiko numatytus uždavinius, o pasiekti rezultatai dažnai nepasiekė visų tikslų, nors kai kuriais atvejais taip atsitiko dėl pernelyg ambicingos projekto koncepcijos. Be planavimo ir įgyvendinimo problemų projekto metodas, atskirai nuo kitų paramos priemonių, susidūrė su sunkumais, siekiant stipriai įtakoti ir užtikrinti finansinį gyvybingumą. Todėl būtina įvertinti kitų instrumentų panaudojimo galimybę, siekiant geriau išspręsti šiuos klausimus visos aplinkos strategijos kontekste.

| 86. | Komisijai reikia patikslinti, koks prioritetinis lygmuo yra priskiriamas aplinkai tarp daugelio kitų prioritetinių sričių, kurių ji turi imtis vystymo bendradarbiavimo srityje. Vertinant aplinką kaip vieną iš trijų tvaraus vystymo ramsčių, būtina, kad Komisija pasirūpintų, jog šis politikos prioritetas būtų įtrauktas į šalių strateginių dokumentų aplinkos programas ir projektus ir kad būtų pakankami aplinkosauginiai ekspertiniai pajėgumai pačioje institucijoje ir kad būtų aiškiai nustatytos aplinkosaugos integravimo procedūros, kurių būtų laikomasi. |
| --- | --- |

86.

Komisijai reikia patikslinti, koks prioritetinis lygmuo yra priskiriamas aplinkai tarp daugelio kitų prioritetinių sričių, kurių ji turi imtis vystymo bendradarbiavimo srityje. Vertinant aplinką kaip vieną iš trijų tvaraus vystymo ramsčių, būtina, kad Komisija pasirūpintų, jog šis politikos prioritetas būtų įtrauktas į šalių strateginių dokumentų aplinkos programas ir projektus ir kad būtų pakankami aplinkosauginiai ekspertiniai pajėgumai pačioje institucijoje ir kad būtų aiškiai nustatytos aplinkosaugos integravimo procedūros, kurių būtų laikomasi.

Rekomendacijos

Išsamios aplinkos strategijos patvirtinimas ir tolesnis jos įgyvendinimas

| 87. | Komisija turi patvirtinti jos vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektų išsamią strategiją, nustatytą pagal 2005 m. vystymo politikoje įtvirtintą naują požiūrį į aplinkos klausimus. |
| --- | --- |

87.

Komisija turi patvirtinti jos vystymo bendradarbiavimo aplinkos aspektų išsamią strategiją, nustatytą pagal 2005 m. vystymo politikoje įtvirtintą naują požiūrį į aplinkos klausimus.

| 88. | Komisija turi sukurti naują veiklos sistemą, skirtą jos aplinkos strategijos įgyvendinimui, bei užtikrinti jos įgyvendinimo aiškius veiksmingumo rodiklius ir koordinavimo mechanizmus. |
| --- | --- |

88.

Komisija turi sukurti naują veiklos sistemą, skirtą jos aplinkos strategijos įgyvendinimui, bei užtikrinti jos įgyvendinimo aiškius veiksmingumo rodiklius ir koordinavimo mechanizmus.

| 89. | Komisija turi peržiūrėti jos institucinių pajėgumų tinkamumą, įgyvendinant jos aplinkos strategiją. |
| --- | --- |

89.

Komisija turi peržiūrėti jos institucinių pajėgumų tinkamumą, įgyvendinant jos aplinkos strategiją.

| 90. | Kaip įmanoma greičiau turi būti parengtas ir patvirtintas aplinkos integravimo vadovas, turi būti sukurti atitinkami mechanizmai, kurie užtikrintų vadove numatytų procedūrų sistematinį įgyvendinimą. |
| --- | --- |

90.

Kaip įmanoma greičiau turi būti parengtas ir patvirtintas aplinkos integravimo vadovas, turi būti sukurti atitinkami mechanizmai, kurie užtikrintų vadove numatytų procedūrų sistematinį įgyvendinimą.

| 91. | Mokymai, atsižvelgiant į naująjį vadovą, turi būti privalomi visiems pagrindiniams darbuotojams. Šiam tikslui turi būti skirtos pakankamos lėšos. |
| --- | --- |

91.

Mokymai, atsižvelgiant į naująjį vadovą, turi būti privalomi visiems pagrindiniams darbuotojams. Šiam tikslui turi būti skirtos pakankamos lėšos.

| 92. | Komisija privalo patvirtinti išsamią jos aplinkosaugos veiksmingumo peržiūros, atliekant bendrą įvertinimą, sistemą, turint tikslą pagerinti atskirų projektų įvertinimo sistemas ir geriau pasinaudoti iš išorės priežiūros sistemos gautais duomenimis. |
| --- | --- |

92.

Komisija privalo patvirtinti išsamią jos aplinkosaugos veiksmingumo peržiūros, atliekant bendrą įvertinimą, sistemą, turint tikslą pagerinti atskirų projektų įvertinimo sistemas ir geriau pasinaudoti iš išorės priežiūros sistemos gautais duomenimis.

| 93. | Komisija privalo peržiūrėti savo vidinę finansų atskaitomybės sistemą, siekdama užtikrinti su aplinka susijusių projektų, kuriuose aplinka nėra pagrindinis tikslas, išlaidų įregistravimą. |
| --- | --- |

93.

Komisija privalo peržiūrėti savo vidinę finansų atskaitomybės sistemą, siekdama užtikrinti su aplinka susijusių projektų, kuriuose aplinka nėra pagrindinis tikslas, išlaidų įregistravimą.

Aplinkos aspekto integravimo rezultatyvumo didinimas

| 94. | Komisija turi užtikrinti, kad būtų nuosekliai ir skaidriai atsižvelgiama į dabartinių šalies aplinkos aprašų analizes ir rekomendacijas, rengiant tolesnius naujus šalių strateginius dokumentus. |
| --- | --- |

94.

Komisija turi užtikrinti, kad būtų nuosekliai ir skaidriai atsižvelgiama į dabartinių šalies aplinkos aprašų analizes ir rekomendacijas, rengiant tolesnius naujus šalių strateginius dokumentus.

| 95. | Komisija turi imtis konkrečių priemonių, siekdama rezultatyvesnio aplinkos aspekto integravimo į jos vykdomą tiesioginę biudžetinę paramą, ypač užtikrinant, kad būtų atlikti strateginiai aplinkos įvertinimai, bei ieškant galimybių įtraukti aplinkosaugos rodiklius. |
| --- | --- |

95.

Komisija turi imtis konkrečių priemonių, siekdama rezultatyvesnio aplinkos aspekto integravimo į jos vykdomą tiesioginę biudžetinę paramą, ypač užtikrinant, kad būtų atlikti strateginiai aplinkos įvertinimai, bei ieškant galimybių įtraukti aplinkosaugos rodiklius.

| 96. | Turi būti patvirtintos specialios procedūros, skirtos visų projektų aplinkos apsekto patikrinimams, kuriuos turi atlikti aplinkos centrai delegacijose ir EuropeAid ekologijos specialistai. |
| --- | --- |

96.

Turi būti patvirtintos specialios procedūros, skirtos visų projektų aplinkos apsekto patikrinimams, kuriuos turi atlikti aplinkos centrai delegacijose ir EuropeAid ekologijos specialistai.

| 97. | Turi būti įgyvendintos specialios patikros, leidžiančios užtikinti, kad prireikus būtų atliekami poveikio aplinkai įvertinimai bei laikomasi jų rekomendacijų aplinkos valdymo planuose ir sutarčių nuostatuose. |
| --- | --- |

97.

Turi būti įgyvendintos specialios patikros, leidžiančios užtikinti, kad prireikus būtų atliekami poveikio aplinkai įvertinimai bei laikomasi jų rekomendacijų aplinkos valdymo planuose ir sutarčių nuostatuose.

Aplinkos projektų veiksmingumo didinimas

| 98. | Komisija turi didesnę pirmenybę skirti aplinkos projektų pasiūlymų įvertinimams vietoje. |
| --- | --- |

98.

Komisija turi didesnę pirmenybę skirti aplinkos projektų pasiūlymų įvertinimams vietoje.

| 99. | Komisija turi imtis tolesnių priemonių, siekiant nustatyti ir pašalinti viešųjų pirkimų procedūrų trūkumus. |
| --- | --- |

99.

Komisija turi imtis tolesnių priemonių, siekiant nustatyti ir pašalinti viešųjų pirkimų procedūrų trūkumus.

| 100. | Komisija turi įdėmiai įsiklausyti padėdama vietinėms bendruomenėms surasti tausaus gamtinių išteklių naudojimo būdus. |
| --- | --- |

100.

Komisija turi įdėmiai įsiklausyti padėdama vietinėms bendruomenėms surasti tausaus gamtinių išteklių naudojimo būdus.

| 101. | Siekdama padidinti poveikį ir tvarumą, įskaitant institucinių pajėgumų stiprinimą, Komisija turi išanalizuoti skirtingų paramos priemonių aplinkos sektoriuje veiksmingumą. Kaip alternatyvos šiuo metu vyraujančiam santykinai trumpo laikotarpio projektų naudojimo metodui turėtų būti svarstomos: didesnis sektoriaus politikų paramos programų naudojimas, pasitikėjimo fondai ir bendras finansavimas kartu su Pasaulio aplinkos fondu, taip pat ilgalaikių tradicinių projektų finansavimas. |
| --- | --- |

101.

Siekdama padidinti poveikį ir tvarumą, įskaitant institucinių pajėgumų stiprinimą, Komisija turi išanalizuoti skirtingų paramos priemonių aplinkos sektoriuje veiksmingumą. Kaip alternatyvos šiuo metu vyraujančiam santykinai trumpo laikotarpio projektų naudojimo metodui turėtų būti svarstomos: didesnis sektoriaus politikų paramos programų naudojimas, pasitikėjimo fondai ir bendras finansavimas kartu su Pasaulio aplinkos fondu, taip pat ilgalaikių tradicinių projektų finansavimas.

Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2006 m. birželio 15 d. vykusio posėdžio metu.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Huber WEBER

---

(1)  Nagrinėjant šiuos pagrindinius klausimus audito metu buvo atsižvelgta ir į Aukščiausiųjų audito institucijų tarptautinės organizacijos (INTOSAI) aplinkos audito gaires.

1

(2)  Pagrindinė išskirtinio dėmesio miškininkystei priežastis yra ta, kad Komisija turi specialią biudžeto eilutę, skirtą atogrąžų ir kitiems miškams (žr. 10 dalį). Kadangi speciali AKR – ES vandens infrastruktūra buvo sukurta tik 2004 m., kol kas ji yra tik pradiniame įgyvendinimo etape.

2

(3)  Kiti du ramsčiai yra ekonominė gerovė ir socialinis vystymas. Pagal dažniausiai naudojama tvaraus vystymo apibrėžtį tai vystymas, kuris atitinka dabartines reikmes, neabejojant, kad bus patenkinti ateities kartų poreikiai (1987 m. Bruntlando aplinkos ir vystymo ataskaita).

3

(4)  EB sutarties 177 straipsnyje numatyta, kad bendradarbiavimo vystymosi labui tikslas yra tvarus vystymas.

4

(5)  2000 m. birželio 23 d. pasirašyto Kotonu partnerystės susitarimo 32 straipsnis (OL L 317, 2000 12 15).

5

(6)  1992 m. vasario 25 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 443/92 dėl finansinės ir techninės pagalbos bei ekonominio bendradarbiavimo su besivystančiomis Azijos ir Lotynų Amerikos šalimis 5 straipsnis (OL L 52, 1992 2 27, p. 1).

6

(7)  1996 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1488/96 dėl finansinių ir techninių priemonių, remiančių (MEDA) ekonominių ir socialinių struktūrų reformą pagal Europos–Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę, II priedas (OL L 189, 1996 7 30, p. 1).

7

(8)  2000 m. lapkričio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2494/2000 dėl priemonių, skatinančių atogrąžų ir kitų miškų išsaugojimą bei subalansuotą valdymą besivystančiose šalyse (OL L 288, 2000 11 15, p. 6).

8

(9)  Komisijos 2005 m. liepos 13 d. personalo darbo dokumente „Bendro Tarybos, Europos Parlamento ir Komisijos pareiškimo dėl ES vystymo politikos pasiūlymas“ numatoma „didesnį dėmesį skirti tvaraus vystymo aplinkos aspektui, iškeliant jo vaidmenį nuo horizontalios temos iki aiškiai suformuluoto ES pagalbos tikslo, atsispindinčio detaliame ES pagalbos prioritetų sąraše“.

9

(10)  Komisija organizavo konkretesnius aplinkos ir miškų biudžeto eilutės vertinimus, kaip numatyta susijusiuose 2004 m. reglamentuose.

10

(11)  2002 m. Pasaulio bankas pristatė naują dvimatę kodavimo sistemą. Kiekviena paskola yra įrašoma temos ir sektoriaus kodais. Vienuolika temos kodų atitinka banko veiklos tikslus ir uždavinius, o 12 sektorių kodų nurodo ekonomikos sritis, kurios tiesiogiai turi naudos iš banko paskolos. Aplinkos ir gamtinių išteklių valdymas yra 1 iš 11 temų.

11

(12)  Nuo dešimtojo dešimtmečio pabaigos besivystančios šalys įtvirtino Skurdo mažinimo strategijos dokumentą, siekiant vidaus politikai ir programoms, taip pat užsienio pagalbai nustatyti bendro skurdo mažinimo tikslo nuostatas.

12

(13)  Aplinkos prioritetų padėtis ir įvertinimas skurdo mažinimo strategijose: penkiasdešimties skurdo mažinimo dokumentų įvertinimas. Aplinkos skyriaus dokumentai, Pasaulio bankas, 2003 m. lapkričio mėn.

13

(14)  EBPO vystymo pagalbos komitetas. Pagalbos ir aplinkos gairės. Nr. 2: „Geriausia praktika, skirta šalies aplinkos apžvalgoms ir strategijoms“. Komisijos naudotas atitinkamas terminas yra Šalies aplinkos aprašas.

14

(15)  2000 m. lapkričio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2493/2000 dėl priemonių, skatinančių visišką aplinkos apsaugos aspekto integravimą į besivystančių šalių vystymo procesą (OL L 288, 2000 11 15, p. 1).

15

(16)  Tarybos išvadų dėl aplinkos reikalų integravimo į EB vykdomą bendradarbiavimą, skatinant tvarią plėtrą ekonomikos ir vystymo srityse, strategijos 3.6 dalis (8971/01).

16

(17)  Tarybos išvadų dėl aplinkos reikalų integravimo į EB vykdomą bendradarbiavimą, skatinant tvarią plėtrą ekonomikos ir vystymo srityse, strategijos 3.14 dalis (8971/01).

17

(18)  Audito metu EBPO plėtros paramos komitete buvo sudaryta darbo grupė dėl Strateginio aplinkosaugos įvertinimo naudojimo bendradarbiavimo vystymosi labui kontekste.

18

(19)  Trys numatytos kategorijos yra: A – didelis poveikis aplinkai, B – potencialiai reikšminga grėsmė ir galimybės aplinkos srityje, C – mažas poveikis aplinkai.

19

(20)  1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 175, 1985 7 5, p. 40) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1997 m. kovo 3 d. Tarybos direktyva 97/11/EB (OL L 73, 1997 3 14, p. 5).

20

(21)  1989 m. gruodžio 15 d. Lomėje pasirašytos Ketvirtosios AKR–EEB konvencijos 37 straipsnis (OL L 229, 1991 8 17).

21

(22)  EBPO plėtros paramos komiteto gairės dėl pagalbos ir aplinkosaugos. Nr. 1 „Geriausia praktika, skirta poveikio aplinkai įvertinimui ir vystymo projektams“, 1992 m., Paryžius.

22

---

I PRIEDAS

EBPO PLĖTROS PARAMOS KOMITETAS. PROJEKTO KLASIFIKACIJA

| DAC5 kodas (1) | KPS kodas (2) | Aprašymas | Paaiškinimai/papildomos pastabos dėl aprėpties |
| --- | --- | --- | --- |
| 410 | | Bendroji aplinkos apsauga | Nėra konkretaus sektoriaus. |
| | 41 010 | Aplinkos politika ir administracinis valdymas | Aplinkos politika, įstatymai, teisės aktai ir ekonominiai instrumentai, administracinės institucijos ir praktika, aplinkos apsaugos ir žemės naudojimo planavimas bei sprendimų priėmimo procedūros, seminarai, susitikimai, įvairios, toliau nenurodytos išsaugojimo ir apsaugos priemonės. |
| | 41 020 | Biosferos apsauga | Oro taršos kontrolė, ozono sluoksnio apsauga, jūrų taršos kontrolė. |
| 41 030 | Biologinė įvairovė | Įskaitant gamtinius išteklius ir veiksmus aplinkinėse vietovėse; kitas priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti nykstančias ar labiausiai pažeidžiamas rūšis bei jų buveines (pvz. pelkių išsaugojimas). |
| 41 040 | Vietovės išsaugojimas | Taikoma unikaliems kultūriniams kraštovaizdžiams, įskaitant istorinės, archeologinės, estetinės, mokslinės ar mokomosios vertės vietas (objektus). |
| 41 050 | Apsauga nuo potvynių (kontrolė) | Upių ar jūros potvyniai, įskaitant su jūros vandens intruzijos kontrole ir jūros vandens lygio pakilimu susijusią veiklą. |
| | 41 081 | Ekologinis švietimas (mokymas) | |
| 41 082 | Moksliniai aplinkos tyrimai | Įskaitant duomenų bazių, fizinių ir gamtinių išteklių atsargų (sąskaitų) sukūrimą, aplinkos aprašus ir poveikio aplinkai tyrimus, jeigu tai nėra konkretus sektorius. |

DAC5 kodas (1)

KPS kodas (2)

Aprašymas

Paaiškinimai/papildomos pastabos dėl aprėpties

410

Bendroji aplinkos apsauga

Nėra konkretaus sektoriaus.

41 010

Aplinkos politika ir administracinis valdymas

Aplinkos politika, įstatymai, teisės aktai ir ekonominiai instrumentai, administracinės institucijos ir praktika, aplinkos apsaugos ir žemės naudojimo planavimas bei sprendimų priėmimo procedūros, seminarai, susitikimai, įvairios, toliau nenurodytos išsaugojimo ir apsaugos priemonės.

41 020

Biosferos apsauga

Oro taršos kontrolė, ozono sluoksnio apsauga, jūrų taršos kontrolė.

41 030

Biologinė įvairovė

Įskaitant gamtinius išteklius ir veiksmus aplinkinėse vietovėse; kitas priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti nykstančias ar labiausiai pažeidžiamas rūšis bei jų buveines (pvz. pelkių išsaugojimas).

41 040

Vietovės išsaugojimas

Taikoma unikaliems kultūriniams kraštovaizdžiams, įskaitant istorinės, archeologinės, estetinės, mokslinės ar mokomosios vertės vietas (objektus).

41 050

Apsauga nuo potvynių (kontrolė)

Upių ar jūros potvyniai, įskaitant su jūros vandens intruzijos kontrole ir jūros vandens lygio pakilimu susijusią veiklą.

41 081

Ekologinis švietimas (mokymas)

41 082

Moksliniai aplinkos tyrimai

Įskaitant duomenų bazių, fizinių ir gamtinių išteklių atsargų (sąskaitų) sukūrimą, aplinkos aprašus ir poveikio aplinkai tyrimus, jeigu tai nėra konkretus sektorius.

---

(1)  EBPO plėtros paramos komiteto kodas.

(2)  Kreditoriaus pranešimo sistemos kodas.

---

II PRIEDAS

PATIKRINTI APLINKOS PROJEKTAI IR JŲ REZULTATYVUMO ĮVERTINIMAS

| | Svarba | Rezultatas | Įvykdyti uždaviniai | Poveikis | Tvarumo perspektyvos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šalis (regionas) | Projekto aprašymas | Finansavimo šaltinis | Suma eurais | Projekto pradžios data | Projekto pabaigos data | Taip/ne | Taip/iš dalies/netaikoma | Dauguma/kai kurie/keletas/netaikoma | Didelis/vidutinis/mažas/netaikoma | Geros/ribotos |
| Botsvana | 7th EDF Wildlife | EPF | 6 400 000 | 1993 12 20 | 2004 6 30 | taip | iš dalies | kai kurie | mažas | ribotos |
| Botsvana | 8th EDF Wildlife | EPF | 14 000 000 | 2001 11 6 | 2007 12 31 | taip | iš dalies | keletas | mažas | ribotos |
| Botsvana | Okavango Research Centre | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 1 500 000 | 1999 12 29 | 2005 2 28 | taip | iš dalies | keletas | mažas | ribotos |
| Botsvana | 7th EDF forestry | EPF | 3 000 000 | 1992 12 18 | 2004 6 30 | taip | iš dalies | keletas | mažas | ribotos |
| Botsvana | 8th EDF forestry | EPF | 2 000 000 | 2000 1 25 | 2002 3 6 | taip | iš dalies | keletas | mažas | ribotos |
| Brazilija | Ecological Corridors (Ekologiniai koridoriai) | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 7 000 000 | 2002 5 1 | 2007 5 1 | taip | iš dalies | netaikoma | netaikoma | geros |
| Brazilija | Natural Resources Policy Subprogram – NRPP | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 16 700 000 | 1995 7 1 | 2006 6 30 | taip | taip | dauguma | mažas | geros |
| Brazilija | Extractive Reserves – RESEX, Phase II | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 7 000 000 | 2000 11 22 | 2007 7 31 | taip | iš dalies | kai kurie | mažas | geros |
| Brazilija | Sustainable Development of the Cuiabà-Santarem economic corridor in central Amazonian: reconciling economic growth and large scale forest conservation | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 1 497 295 | 2003 9 17 | 2006 9 17 | taip | iš dalies | kai kurie | mažas | geros |
| Brazilija | Demonstration Projects – PD/A | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 4 000 000 | 1994 9 20 | 2003 12 31 | taip | taip | dauguma | mažas | ribotos |
| Brazilija | Directed research Program, Phase II | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 5 000 000 | 1998 7 29 | 2003 2 28 | taip | taip | dauguma | mažas | ribotos |
| Vidurio afrikos regionas | ECOFAC | EPF | 72 450 000 | 1992 | 2004 9 1 | taip | taip | dauguma | mažas | ribotos |
| Vidurio afrikos regionas | Programme régional de gestion de l'information environnementale (PRGIE) | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 3 334 697 | 1998 3 1 | 2003 4 7 | taip | iš dalies | keletas | mažas | ribotos |
| Kinija | Environmental Management Cooperation Programme | ALA biudžeto eilutė | 13 000 000 | 1998 6 11 | 2005 9 30 | taip | taip | dauguma | vidutinis | geros |
| Kinija | Liaoning Integrated Environmental Programme (LIEP) | ALA biudžeto eilutė | 37 000 000 | 1998 6 11 | 2005 6 30 | taip | taip | dauguma | vidutinis | geros |
| Kinija | Natural Forest Management Programme | ALA biudžeto eilutė | 16 900 000 | 2001 11 6 | 2006 10 31 | taip | iš dalies | keletas | mažas | ribotos |
| Kinija | Energy-Environment Programme | ALA biudžeto eilutė | 20 000 000 | 2002 4 3 | 2007 3 31 | taip | iš dalies | netaikoma | netaikoma | ribotos |
| Fidžis | Environment programme | EPF | 8 500 000 | 2002 12 31 | 2005 12 31 | taip | taip | dauguma | vidutinis | geros |
| Gabonas | Valorisation des aires protégées (PSVAP) | EPF | 4 700 000 | 2001 12 31 | 2006 12 31 | taip | taip | dauguma | vidutinis | ribotos |
| Gabonas | Chasse villageoise et conservation | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 1 400 000 | 2003 9 25 | 2005 9 25 | taip | taip | dauguma | vidutinis | ribotos |
| Gabonas | Appui régional à l'École Nationale des Eaux et Forêts | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 4 410 000 | 2002 12 1 | 2006 12 31 | taip | iš dalies | netaikoma | mažas | ribotos |
| Gabonas | Conservation par la valorisation des espèces phares | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 1 696 537 | 2003 2 27 | 2006 2 26 | taip | iš dalies | keletas | mažas | ribotos |
| Gvatemala | Protection and Regional Management of Coastal Resources in the Gulf of Honduras | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 1 120 415 | 2003 2 1 | 2006 1 31 | taip | iš dalies | kai kurie | mažas | ribotos |
| Gvatemala | Forest livelihood for the poor regional project: certification and market development for sustainable forestry in Central America | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 2 221 846 | 2003 3 15 | 2006 3 15 | taip | iš dalies | keletas | mažas | ribotos |
| Hondūras | Proyecto de comanejo sustentable de la Biosfera Tawahka Asangni y parte sur de la Biosfera de Río Plátano | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 1 623 838 | 2005 1 1 | 2008 1 1 | taip | netaikoma | netaikoma | netaikoma | geros |
| Hondūras | Programa de desarrollo y gestión sostenible de las cuencas de Honduras (Forcuencas) | ALA biudžeto eilutė | 34 000 000 | 2004 7 1 | 2010 7 1 | taip | iš dalies | netaikoma | netaikoma | geros |
| Hondūras | Protección del bosque húmedo tropical Biosfera Tawahka Asangni | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 861 445 | 1999 4 27 | 2003 12 31 | taip | taip | dauguma | didelis | geros |
| Indonezija | Improving governance of forest resources and reducing illegal logging and associated trade with full civil society participation in S.E. Asia (EIA/Telapak) | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 2 000 000 | 2005 4 1 | 2008 3 31 | taip | netaikoma | netaikoma | netaikoma | geros |
| Indonezija | Promotion of ecologically sustainable, socially equitable and economically viable forest management in INDONEZIJA through implementation of credible certification systems (LEI) | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 924 648 | 2004 3 1 | 2006 2 28 | taip | taip | dauguma | vidutinis | geros |
| Indonezija | Leuser Development Programme (LDP) | ALA biudžeto eilutė | 27 670 327 | 1995 5 1 | 2004 11 1 | taip | taip | dauguma | vidutinis | geros |
| Indonezija | South Sumatra forest fire management project (SSFFMP) | ALA biudžeto eilutė | 8 500 000 | 2001 12 20 | 2006 12 20 | taip | taip | dauguma | vidutinis | geros |
| Indonezija | EC-Indonesia FLEGT support project (FLEGT) | ALA biudžeto eilutė | 15 000 000 | 2005 3 30 | 2013 3 30 | taip | netaikoma | netaikoma | netaikoma | geros |
| Indonezija | Berau forest management project (BFMP) | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 7 926 767 | 1996 4 1 | 2002 3 1 | taip | taip | dauguma | mažas | ribotos |
| Indonezija | Berau forest bridging project (BFBP) | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 697 986 | 2002 9 1 | 2004 6 30 | taip | taip | dauguma | mažas | ribotos |
| Indonezija | Participatory land use planning for sustainable forest resource management in the Tanimbar Islands, Eastern Indonesia (Tanimbar) | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 991 905 | 2002 11 1 | 2005 10 31 | taip | taip | dauguma | vidutinis | ribotos |
| Indonezija | Participative management of natural resources in Berau and Bulungan (PMNRBB) | ALA biudžeto eilutė | 17 000 000 | 2003 3 27 | 2010 12 21 | taip | iš dalies | netaikoma | netaikoma | ribotos |
| Indonezija | Illegal logging response centre (ILRC) | ALA biudžeto eilutė | 2 000 000 | 2001 4 1 | 2006 2 1 | taip | taip | kai kurie | mažas | ribotos |
| Malis | Lutte contre l'ensablement | EPF | 7 359 099 | 1994 1 21 | 2001 9 30 | taip | taip | dauguma | didelis | geros |
| Malis | Lutte contre la désertification | EPF | 14 000 000 | 2001 5 22 | 2006 12 31 | taip | taip | kai kurie | vidutinis | ribotos |
| Malis | Gestion intentionnelle des ressources (AGIR) | EPF | 2 000 000 | 2000 7 1 | 2005 12 31 | taip | taip | dauguma | mažas | ribotos |
| Mauricijus | Wastewater Sectoral Policy support Programme | EPF | 29 800 000 | 2004 1 26 | 2009 12 31 | taip | taip | kai kurie | vidutinis | geros |
| Mauricijus | St Martins Wastewater plant | EPF | 16 700 000 | 1999 4 15 | 2005 1 1 | taip | taip | dauguma | vidutinis | geros |
| Mauricijus | Rodrigues Anti-Érosion | EPF | 4 000 000 | 1999 3 15 | 2004 6 30 | taip | taip | dauguma | vidutinis | geros |
| Mauricijus | Regional Environmental Education Programme | EPF | 2 000 000 | 2000 5 2 | 2005 12 31 | taip | iš dalies | netaikoma | netaikoma | ribotos |
| Mauricijus | Support to Regional Environmental Programmes | EPF | 11 000 000 | 1993 7 8 | 2003 12 31 | taip | iš dalies | keletas | mažas | ribotos |
| Marokas | Protection de la biodiversité des ressources en eau du bassin versant de la Moulouya | LIFE-trečiosios šalys | 169 423 | 2002 11 11 | 2005 12 31 | taip | taip | dauguma | vidutinis | geros |
| Marokas | Projet de démonstration sur les stratégies de lutte contre la désertification dans les zones arides avec implication directe des communautés agropastorales locales en Afrique du Nord (Maroc et Tunisie) | MEDA-SMAP | 3 446 678 | 2002 9 2 | 2007 4 1 | taip | taip | dauguma | didelis | geros |
| Marokas | Amélioration de la qualité de l'air urbain – Tetouan | MEDA-SMAP | 2 020 745 | 2001 12 21 | 2005 9 30 | taip | taip | dauguma | vidutinis | geros |
| Marokas | Protection et gestion participative des écosystèmes forestiers du Rif (Gefrif) | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 1 950 000 | 1998 6 1 | 2001 9 30 | taip | taip | dauguma | mažas | ribotos |
| Marokas | Création d'une maison de l'environnement pour les villes de Meckhnes et Fez | LIFE-trečiosios šalys | 320 000 | 1999 11 24 | 2003 6 30 | ne | iš dalies | keletas | mažas | ribotos |
| Nikaragva | Café: un ejemplo de producción y consumo responsable | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 1 221 620 | 2003 5 1 | 2006 4 20 | taip | iš dalies | kai kurie | vidutinis | geros |
| Ramiojo vandenyno regionas | Sustainable Management of sites globally important for biodiversity in the Pacific ACP States | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 1 293 032 | 2003 9 6 | 2007 9 6 | taip | taip | netaikoma | netaikoma | ribotos |
| Ramiojo vandenyno regionas | Reducing vulnerability of Pacific ACP States | EPF | 7 000 000 | 2002 4 1 | 2006 3 31 | taip | taip | dauguma | mažas | ribotos |
| Ramiojo vandenyno regionas | Pacific Environmental Information Network (PEIN) | EPF | 1 120 000 | 2000 6 1 | 2003 12 31 | taip | taip | dauguma | mažas | ribotos |
| Ramiojo vandenyno regionas | Coral Gardens Initiative (CGI) | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 543 040 | 2003 7 29 | 2005 7 29 | taip | taip | dauguma | mažas | ribotos |
| Tanzanija | Buiding community Roles and Incentives in Ecosystem | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 2 070 025 | 2004 12 28 | 2010 3 31 | taip | netaikoma | netaikoma | netaikoma | geros |
| Tanzanija | Mahale Ecosystem Management project | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 1 758 723 | 2003 5 28 | 2008 5 28 | taip | taip | dauguma | vidutinis | geros |
| Tanzanija | Project of Serengeti National Park | EPF | 8 605 620 | 1994 2 2 | 2002 6 30 | taip | taip | dauguma | vidutinis | geros |
| Tanzanija | Biological conservation and sustainable management of the Mount Meru natural System, Tanzania | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 815 360 | 1999 12 31 | 2003 11 30 | taip | taip | dauguma | didelis | geros |
| Tanzanija | Mwanza Sewerage System Rehabilitation | EPF | 5 500 000 | 2000 12 5 | 2004 12 31 | taip | taip | keletas | mažas | geros |
| Tanzanija | Special programme to Refugees affected area. 7th EDF | EPF | 19 295 768 | 1997 9 5 | 2003 8 31 | taip | taip | kai kurie | mažas | ribotos |
| Tanzanija | Support to Tanzania Game Reserves | EPF | 1 980 000 | 2004 2 20 | 2009 6 30 | taip | netaikoma | netaikoma | netaikoma | ribotos |
| Tanzanija | Selous Black rhinoceros Protection Project | Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė | 565 188 | 2000 6 1 | 2003 5 31 | taip | iš dalies | kai kurie | mažas | ribotos |
| Tanzanija | Water Supply Programme Regional Centres | EPF | 33 660 000 | 2003 6 6 | 2007 12 1 | taip | netaikoma | netaikoma | netaikoma | geros |
| Tuvalu | Development Support Programme (DSP) | EPF | 5 865 135 | 2000 2 9 | 2004 12 31 | taip | taip | kai kurie | mažas | ribotos |
| | | | 560 087 162 | | | | | | | |

Svarba

Rezultatas

Įvykdyti uždaviniai

Poveikis

Tvarumo perspektyvos

Šalis (regionas)

Projekto aprašymas

Finansavimo šaltinis

Suma eurais

Projekto pradžios data

Projekto pabaigos data

Taip/ne

Taip/iš dalies/netaikoma

Dauguma/kai kurie/keletas/netaikoma

Didelis/vidutinis/mažas/netaikoma

Geros/ribotos

Botsvana

7th EDF Wildlife

EPF

6 400 000

1993 12 20

2004 6 30

taip

iš dalies

kai kurie

mažas

ribotos

Botsvana

8th EDF Wildlife

EPF

14 000 000

2001 11 6

2007 12 31

taip

iš dalies

keletas

mažas

ribotos

Botsvana

Okavango Research Centre

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

1 500 000

1999 12 29

2005 2 28

taip

iš dalies

keletas

mažas

ribotos

Botsvana

7th EDF forestry

EPF

3 000 000

1992 12 18

2004 6 30

taip

iš dalies

keletas

mažas

ribotos

Botsvana

8th EDF forestry

EPF

2 000 000

2000 1 25

2002 3 6

taip

iš dalies

keletas

mažas

ribotos

Brazilija

Ecological Corridors (Ekologiniai koridoriai)

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

7 000 000

2002 5 1

2007 5 1

taip

iš dalies

netaikoma

netaikoma

geros

Brazilija

Natural Resources Policy Subprogram – NRPP

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

16 700 000

1995 7 1

2006 6 30

taip

taip

dauguma

mažas

geros

Brazilija

Extractive Reserves – RESEX, Phase II

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

7 000 000

2000 11 22

2007 7 31

taip

iš dalies

kai kurie

mažas

geros

Brazilija

Sustainable Development of the Cuiabà-Santarem economic corridor in central Amazonian: reconciling economic growth and large scale forest conservation

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

1 497 295

2003 9 17

2006 9 17

taip

iš dalies

kai kurie

mažas

geros

Brazilija

Demonstration Projects – PD/A

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

4 000 000

1994 9 20

2003 12 31

taip

taip

dauguma

mažas

ribotos

Brazilija

Directed research Program, Phase II

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

5 000 000

1998 7 29

2003 2 28

taip

taip

dauguma

mažas

ribotos

Vidurio afrikos regionas

ECOFAC

EPF

72 450 000

1992

2004 9 1

taip

taip

dauguma

mažas

ribotos

Vidurio afrikos regionas

Programme régional de gestion de l'information environnementale (PRGIE)

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

3 334 697

1998 3 1

2003 4 7

taip

iš dalies

keletas

mažas

ribotos

Kinija

Environmental Management Cooperation Programme

ALA biudžeto eilutė

13 000 000

1998 6 11

2005 9 30

taip

taip

dauguma

vidutinis

geros

Kinija

Liaoning Integrated Environmental Programme (LIEP)

ALA biudžeto eilutė

37 000 000

1998 6 11

2005 6 30

taip

taip

dauguma

vidutinis

geros

Kinija

Natural Forest Management Programme

ALA biudžeto eilutė

16 900 000

2001 11 6

2006 10 31

taip

iš dalies

keletas

mažas

ribotos

Kinija

Energy-Environment Programme

ALA biudžeto eilutė

20 000 000

2002 4 3

2007 3 31

taip

iš dalies

netaikoma

netaikoma

ribotos

Fidžis

Environment programme

EPF

8 500 000

2002 12 31

2005 12 31

taip

taip

dauguma

vidutinis

geros

Gabonas

Valorisation des aires protégées (PSVAP)

EPF

4 700 000

2001 12 31

2006 12 31

taip

taip

dauguma

vidutinis

ribotos

Gabonas

Chasse villageoise et conservation

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

1 400 000

2003 9 25

2005 9 25

taip

taip

dauguma

vidutinis

ribotos

Gabonas

Appui régional à l'École Nationale des Eaux et Forêts

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

4 410 000

2002 12 1

2006 12 31

taip

iš dalies

netaikoma

mažas

ribotos

Gabonas

Conservation par la valorisation des espèces phares

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

1 696 537

2003 2 27

2006 2 26

taip

iš dalies

keletas

mažas

ribotos

Gvatemala

Protection and Regional Management of Coastal Resources in the Gulf of Honduras

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

1 120 415

2003 2 1

2006 1 31

taip

iš dalies

kai kurie

mažas

ribotos

Gvatemala

Forest livelihood for the poor regional project: certification and market development for sustainable forestry in Central America

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

2 221 846

2003 3 15

2006 3 15

taip

iš dalies

keletas

mažas

ribotos

Hondūras

Proyecto de comanejo sustentable de la Biosfera Tawahka Asangni y parte sur de la Biosfera de Río Plátano

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

1 623 838

2005 1 1

2008 1 1

taip

netaikoma

netaikoma

netaikoma

geros

Hondūras

Programa de desarrollo y gestión sostenible de las cuencas de Honduras (Forcuencas)

ALA biudžeto eilutė

34 000 000

2004 7 1

2010 7 1

taip

iš dalies

netaikoma

netaikoma

geros

Hondūras

Protección del bosque húmedo tropical Biosfera Tawahka Asangni

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

861 445

1999 4 27

2003 12 31

taip

taip

dauguma

didelis

geros

Indonezija

Improving governance of forest resources and reducing illegal logging and associated trade with full civil society participation in S.E. Asia (EIA/Telapak)

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

2 000 000

2005 4 1

2008 3 31

taip

netaikoma

netaikoma

netaikoma

geros

Indonezija

Promotion of ecologically sustainable, socially equitable and economically viable forest management in INDONEZIJA through implementation of credible certification systems (LEI)

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

924 648

2004 3 1

2006 2 28

taip

taip

dauguma

vidutinis

geros

Indonezija

Leuser Development Programme (LDP)

ALA biudžeto eilutė

27 670 327

1995 5 1

2004 11 1

taip

taip

dauguma

vidutinis

geros

Indonezija

South Sumatra forest fire management project (SSFFMP)

ALA biudžeto eilutė

8 500 000

2001 12 20

2006 12 20

taip

taip

dauguma

vidutinis

geros

Indonezija

EC-Indonesia FLEGT support project (FLEGT)

ALA biudžeto eilutė

15 000 000

2005 3 30

2013 3 30

taip

netaikoma

netaikoma

netaikoma

geros

Indonezija

Berau forest management project (BFMP)

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

7 926 767

1996 4 1

2002 3 1

taip

taip

dauguma

mažas

ribotos

Indonezija

Berau forest bridging project (BFBP)

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

697 986

2002 9 1

2004 6 30

taip

taip

dauguma

mažas

ribotos

Indonezija

Participatory land use planning for sustainable forest resource management in the Tanimbar Islands, Eastern Indonesia (Tanimbar)

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

991 905

2002 11 1

2005 10 31

taip

taip

dauguma

vidutinis

ribotos

Indonezija

Participative management of natural resources in Berau and Bulungan (PMNRBB)

ALA biudžeto eilutė

17 000 000

2003 3 27

2010 12 21

taip

iš dalies

netaikoma

netaikoma

ribotos

Indonezija

Illegal logging response centre (ILRC)

ALA biudžeto eilutė

2 000 000

2001 4 1

2006 2 1

taip

taip

kai kurie

mažas

ribotos

Malis

Lutte contre l'ensablement

EPF

7 359 099

1994 1 21

2001 9 30

taip

taip

dauguma

didelis

geros

Malis

Lutte contre la désertification

EPF

14 000 000

2001 5 22

2006 12 31

taip

taip

kai kurie

vidutinis

ribotos

Malis

Gestion intentionnelle des ressources (AGIR)

EPF

2 000 000

2000 7 1

2005 12 31

taip

taip

dauguma

mažas

ribotos

Mauricijus

Wastewater Sectoral Policy support Programme

EPF

29 800 000

2004 1 26

2009 12 31

taip

taip

kai kurie

vidutinis

geros

Mauricijus

St Martins Wastewater plant

EPF

16 700 000

1999 4 15

2005 1 1

taip

taip

dauguma

vidutinis

geros

Mauricijus

Rodrigues Anti-Érosion

EPF

4 000 000

1999 3 15

2004 6 30

taip

taip

dauguma

vidutinis

geros

Mauricijus

Regional Environmental Education Programme

EPF

2 000 000

2000 5 2

2005 12 31

taip

iš dalies

netaikoma

netaikoma

ribotos

Mauricijus

Support to Regional Environmental Programmes

EPF

11 000 000

1993 7 8

2003 12 31

taip

iš dalies

keletas

mažas

ribotos

Marokas

Protection de la biodiversité des ressources en eau du bassin versant de la Moulouya

LIFE-trečiosios šalys

169 423

2002 11 11

2005 12 31

taip

taip

dauguma

vidutinis

geros

Marokas

Projet de démonstration sur les stratégies de lutte contre la désertification dans les zones arides avec implication directe des communautés agropastorales locales en Afrique du Nord (Maroc et Tunisie)

MEDA-SMAP

3 446 678

2002 9 2

2007 4 1

taip

taip

dauguma

didelis

geros

Marokas

Amélioration de la qualité de l'air urbain – Tetouan

MEDA-SMAP

2 020 745

2001 12 21

2005 9 30

taip

taip

dauguma

vidutinis

geros

Marokas

Protection et gestion participative des écosystèmes forestiers du Rif (Gefrif)

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

1 950 000

1998 6 1

2001 9 30

taip

taip

dauguma

mažas

ribotos

Marokas

Création d'une maison de l'environnement pour les villes de Meckhnes et Fez

LIFE-trečiosios šalys

320 000

1999 11 24

2003 6 30

ne

iš dalies

keletas

mažas

ribotos

Nikaragva

Café: un ejemplo de producción y consumo responsable

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

1 221 620

2003 5 1

2006 4 20

taip

iš dalies

kai kurie

vidutinis

geros

Ramiojo vandenyno regionas

Sustainable Management of sites globally important for biodiversity in the Pacific ACP States

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

1 293 032

2003 9 6

2007 9 6

taip

taip

netaikoma

netaikoma

ribotos

Ramiojo vandenyno regionas

Reducing vulnerability of Pacific ACP States

EPF

7 000 000

2002 4 1

2006 3 31

taip

taip

dauguma

mažas

ribotos

Ramiojo vandenyno regionas

Pacific Environmental Information Network (PEIN)

EPF

1 120 000

2000 6 1

2003 12 31

taip

taip

dauguma

mažas

ribotos

Ramiojo vandenyno regionas

Coral Gardens Initiative (CGI)

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

543 040

2003 7 29

2005 7 29

taip

taip

dauguma

mažas

ribotos

Tanzanija

Buiding community Roles and Incentives in Ecosystem

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

2 070 025

2004 12 28

2010 3 31

taip

netaikoma

netaikoma

netaikoma

geros

Tanzanija

Mahale Ecosystem Management project

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

1 758 723

2003 5 28

2008 5 28

taip

taip

dauguma

vidutinis

geros

Tanzanija

Project of Serengeti National Park

EPF

8 605 620

1994 2 2

2002 6 30

taip

taip

dauguma

vidutinis

geros

Tanzanija

Biological conservation and sustainable management of the Mount Meru natural System, Tanzania

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

815 360

1999 12 31

2003 11 30

taip

taip

dauguma

didelis

geros

Tanzanija

Mwanza Sewerage System Rehabilitation

EPF

5 500 000

2000 12 5

2004 12 31

taip

taip

keletas

mažas

geros

Tanzanija

Special programme to Refugees affected area. 7th EDF

EPF

19 295 768

1997 9 5

2003 8 31

taip

taip

kai kurie

mažas

ribotos

Tanzanija

Support to Tanzania Game Reserves

EPF

1 980 000

2004 2 20

2009 6 30

taip

netaikoma

netaikoma

netaikoma

ribotos

Tanzanija

Selous Black rhinoceros Protection Project

Aplinkos ir miškų biudžeto eilutė

565 188

2000 6 1

2003 5 31

taip

iš dalies

kai kurie

mažas

ribotos

Tanzanija

Water Supply Programme Regional Centres

EPF

33 660 000

2003 6 6

2007 12 1

taip

netaikoma

netaikoma

netaikoma

geros

Tuvalu

Development Support Programme (DSP)

EPF

5 865 135

2000 2 9

2004 12 31

taip

taip

kai kurie

mažas

ribotos

560 087 162

---

III PRIEDAS

PROJEKTO REZULTATYVUMO APŽVALGA

Šio priedo tikslas suteikti skaitytojui pagrindinę informaciją apie atskirų aplinkos projektų auditą, kuriuos Audito Rūmai atliko kiekvienoje aplankytoje šalyje arba regione. Deja, šia informacija nesiekiama pateikti išvados apie bendrą aplinkos projektų tam tikroje šalyje rezultatyvumą.

| 1. | Pagal 9 EPF Botsvanoje aplinka nebuvo pagrindinis sektorius, tačiau nemenkos lėšos šiai sričiai buvo skirtos pagal ankstesnius EPF. Nors pagal 8 EPF Komisija siekė skirti didesnį dėmesį institucinei plėtrai aplinkos sektoriuje, iki šiol pasiekta tik nežymių rezultatų. Daugiausia dėl nepakankamo naudą gaunančių institucijų dalyvavimo gerinant valdymo praktiką ir įgyvendinant naują miškų politiką po vidurio laikotarpio peržiūros buvo nutrauktas aštuntasis miškininkystės projektas (2 milijonai eurų). Tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, tik nežymi pažanga buvo pasiekta vykdant pagrindinį institucinės plėtros projektą (14 milijonų eurų, aštuntasis EPF) Gyvosios gamtos ir nacionalinių parkų departamente, daugiausia taip pat dėl nepakankamo naudos gavėjo dalyvavimo. Nors projekte atsižvelgiama į sąsają tarp skurdo ir aplinkos bei yra skatinamas bendruomeninis Gamtinių išteklių valdymas, jame nėra aiškiai apibrėžtas turizmo indėlis. |
| --- | --- |

1.

Pagal 9 EPF Botsvanoje aplinka nebuvo pagrindinis sektorius, tačiau nemenkos lėšos šiai sričiai buvo skirtos pagal ankstesnius EPF. Nors pagal 8 EPF Komisija siekė skirti didesnį dėmesį institucinei plėtrai aplinkos sektoriuje, iki šiol pasiekta tik nežymių rezultatų. Daugiausia dėl nepakankamo naudą gaunančių institucijų dalyvavimo gerinant valdymo praktiką ir įgyvendinant naują miškų politiką po vidurio laikotarpio peržiūros buvo nutrauktas aštuntasis miškininkystės projektas (2 milijonai eurų). Tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, tik nežymi pažanga buvo pasiekta vykdant pagrindinį institucinės plėtros projektą (14 milijonų eurų, aštuntasis EPF) Gyvosios gamtos ir nacionalinių parkų departamente, daugiausia taip pat dėl nepakankamo naudos gavėjo dalyvavimo. Nors projekte atsižvelgiama į sąsają tarp skurdo ir aplinkos bei yra skatinamas bendruomeninis Gamtinių išteklių valdymas, jame nėra aiškiai apibrėžtas turizmo indėlis.

| 2. | Brazilijos 2001–2006 m. strateginiame šalies dokumente aplinka yra prioritetinė bendradarbiavimo sritis, ypač remiant Brazilijos pastangas išsaugoti Amazonės miškus ir užtikrinti jų tvarią plėtrą. Europos Sąjunga yra antroji pagal svarbą Atogrąžų miškų bandomosios programos (PPG7) (1) rėmėja. Atogrąžų miškų bandomoji programa padėjo Brazilijos vyriausybei apibrėžti naują aplinkos politiką, taip pat sustiprinti susijusias institucijas ir pilietinę visuomenę. Ji taip pat prisidėjo steigiant saugomas zonas, suderinant, paženklinant ir įteisinant 22 milijonų hektarų ploto vietines žemes bei kuriant gavybos rezervatus. Buvo išbandyti nauji priešgaisrinės saugos, agrarinių ir miškų, ekologinių ir aplinkosauginių zonų planavimo metodai bei integruoti aplinkosaugos valdymo planai, taip pat įgyvendinta apie 160 Gamtinių išteklių plėtros parodomųjų projektų. Vis dėlto, nepaisant šios vertingos pagalbos, sustabdyti miškų naikinimo Amazonijoje nepavyko. |
| --- | --- |

2.

Brazilijos 2001–2006 m. strateginiame šalies dokumente aplinka yra prioritetinė bendradarbiavimo sritis, ypač remiant Brazilijos pastangas išsaugoti Amazonės miškus ir užtikrinti jų tvarią plėtrą. Europos Sąjunga yra antroji pagal svarbą Atogrąžų miškų bandomosios programos (PPG7) (1) rėmėja. Atogrąžų miškų bandomoji programa padėjo Brazilijos vyriausybei apibrėžti naują aplinkos politiką, taip pat sustiprinti susijusias institucijas ir pilietinę visuomenę. Ji taip pat prisidėjo steigiant saugomas zonas, suderinant, paženklinant ir įteisinant 22 milijonų hektarų ploto vietines žemes bei kuriant gavybos rezervatus. Buvo išbandyti nauji priešgaisrinės saugos, agrarinių ir miškų, ekologinių ir aplinkosauginių zonų planavimo metodai bei integruoti aplinkosaugos valdymo planai, taip pat įgyvendinta apie 160 Gamtinių išteklių plėtros parodomųjų projektų. Vis dėlto, nepaisant šios vertingos pagalbos, sustabdyti miškų naikinimo Amazonijoje nepavyko.

| 3. | Dėl lėto įgyvendinimo vargu, ar per numatytą terminą bus pasiekti visi šiuo metu vykdomos Gamtinių išteklių politikos programos ir Gavybos rezervatų projekto tikslai. Aplinkos valdymo priemonių rezultatyvumas priklausys nuo politinės valios jas įgyvendinti. Dėl struktūrinių trūkumų kai kurių šalių valstybinėse aplinkos agentūrose kyla abejonių, ar be papildomo finansavimo tose šalyse pavyks užtikrinti Gamtinių išteklių politikos programos veiklos tvarumą. Dėl vėlavimų ir besikeičiančių aplinkybių projektas iš dalies prarado savo kaip „produktyvaus išsaugojimo“ modelio statusą. Dėl Gavybos rezervatų priklausomumo nuo gumos ir Brazilijos riešutų bei todėl, kad vykdant Gavybos rezervatų projektą nepavyko įtikinti Brazilijos Vyriausybės sukurti finansų pervedimo sistemas, kurios leistų atlyginti išgavėjams už jų teikiamas aplinkosaugines paslaugas, nėra užtikrinta šių rezervatų tvermė. Užbaigus parodomuosius projektus ir Specializuotų tyrimų programą, rezultatams sutvirtinti ir tvarumui užtikrinti buvo būtini tolesni, kitų donorų finansuojami etapai. Daugelis parodomųjų projektų nebuvo tvarūs dėl trumpo jų įgyvendinimo laikotarpio (3 metai) ir dėl nepakankamai išplėtotos jų komercinės dalies. Specializuotų tyrimų programos rezultatai, nepaisant jų svarbos, iš esmės nebuvo pritaikyti, tad šios programos indėlis į PPG7 buvo nežymus. |
| --- | --- |

3.

Dėl lėto įgyvendinimo vargu, ar per numatytą terminą bus pasiekti visi šiuo metu vykdomos Gamtinių išteklių politikos programos ir Gavybos rezervatų projekto tikslai. Aplinkos valdymo priemonių rezultatyvumas priklausys nuo politinės valios jas įgyvendinti. Dėl struktūrinių trūkumų kai kurių šalių valstybinėse aplinkos agentūrose kyla abejonių, ar be papildomo finansavimo tose šalyse pavyks užtikrinti Gamtinių išteklių politikos programos veiklos tvarumą. Dėl vėlavimų ir besikeičiančių aplinkybių projektas iš dalies prarado savo kaip „produktyvaus išsaugojimo“ modelio statusą. Dėl Gavybos rezervatų priklausomumo nuo gumos ir Brazilijos riešutų bei todėl, kad vykdant Gavybos rezervatų projektą nepavyko įtikinti Brazilijos Vyriausybės sukurti finansų pervedimo sistemas, kurios leistų atlyginti išgavėjams už jų teikiamas aplinkosaugines paslaugas, nėra užtikrinta šių rezervatų tvermė. Užbaigus parodomuosius projektus ir Specializuotų tyrimų programą, rezultatams sutvirtinti ir tvarumui užtikrinti buvo būtini tolesni, kitų donorų finansuojami etapai. Daugelis parodomųjų projektų nebuvo tvarūs dėl trumpo jų įgyvendinimo laikotarpio (3 metai) ir dėl nepakankamai išplėtotos jų komercinės dalies. Specializuotų tyrimų programos rezultatai, nepaisant jų svarbos, iš esmės nebuvo pritaikyti, tad šios programos indėlis į PPG7 buvo nežymus.

| 4. | Kinijos 2002–2006 m. strateginiame šalies dokumente aplinka ir tvarus vystymas yra viena iš jos prioritetinių bendradarbiavimo sričių, iš dalies todėl, kad dėl didėjančio Kinijos ekonomikos augimo numatomos problemos, susijusios su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomisir klimato kaita. Keturių pagrindinių įgyvendinamų ar ką tik baigtų programų rezultatai yra įvairūs. Liaoningo integruota aplinkos programa iš esmės buvo rezultatyvi gerinant aplinkos, išskyrus miesto planavimą. Aplinkos valdymo bendradarbiavimo programa pasiekė tam tikrų rezultatų viešojo sektoriaus bendrųjų pajėgumų stiprinimo srityje, tačiau tik nežymi pažanga buvo pasiekta, didinant ekologinį sąmoningumą ir atsakomybę pramonės srityje. Panašu, kad ir vėlesnė natūralių miškų valdymo programa nepasieks savo labai ambicingų tikslų. Energetikos-aplinkosaugos programa yra dar ankstyvoje įgyvendinimo stadijoje, bet jau pati jos pradžia buvo sudėtinga. Numatomos geros tvarumo perspektyvos, nes Kinija yra tvirtai įsipareigojusi pagerinti aplinkosaugą bei turi pakankamus institucinius ir finansinius pajėgumus plačiu mastu įdiegti sėkmingus bandomuosius projektus. |
| --- | --- |

4.

Kinijos 2002–2006 m. strateginiame šalies dokumente aplinka ir tvarus vystymas yra viena iš jos prioritetinių bendradarbiavimo sričių, iš dalies todėl, kad dėl didėjančio Kinijos ekonomikos augimo numatomos problemos, susijusios su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomisir klimato kaita. Keturių pagrindinių įgyvendinamų ar ką tik baigtų programų rezultatai yra įvairūs. Liaoningo integruota aplinkos programa iš esmės buvo rezultatyvi gerinant aplinkos, išskyrus miesto planavimą. Aplinkos valdymo bendradarbiavimo programa pasiekė tam tikrų rezultatų viešojo sektoriaus bendrųjų pajėgumų stiprinimo srityje, tačiau tik nežymi pažanga buvo pasiekta, didinant ekologinį sąmoningumą ir atsakomybę pramonės srityje. Panašu, kad ir vėlesnė natūralių miškų valdymo programa nepasieks savo labai ambicingų tikslų. Energetikos-aplinkosaugos programa yra dar ankstyvoje įgyvendinimo stadijoje, bet jau pati jos pradžia buvo sudėtinga. Numatomos geros tvarumo perspektyvos, nes Kinija yra tvirtai įsipareigojusi pagerinti aplinkosaugą bei turi pakankamus institucinius ir finansinius pajėgumus plačiu mastu įdiegti sėkmingus bandomuosius projektus.

| 5. | Centrinės Afrikos regione aplinka ir tvarus gamtinių išteklių valdymas yra regioninės strategijos bendradarbiavimo prioritetas (7, 8 ir 9 EPF), tačiau nėra prioritetas dviejų aplankytų šalių (Kongo Brazavilio ir Gabono) strategijose. Miškų informacijos valdymo regioninis projektas buvo nutrauktas anksčiau dėl prastų rezultatų. Kadangi vykdant Svarbiausiųjų rūšių projektą Gabone iki šiol nepavyko pripratinti gorilų prie žmonių buvimo, todėl turistai dar negali lankytis. Kiti tikrinti projektai buvo rezultatyvesni. Atnaujinus Makoku tyrimų stotį, ji vėl gali veikti. Jau dabar panašu, kad Kaimo medžioklės projektas padėjo sumažinti brakonieriavimą. Pagrindinė regioninė ECOFAC programa patvirtino, kaip svarbu išsaugoti pusiaujo miškus, ir padėjo apsaugoti svarbias saugomas teritorijas, taip pat leido sukurti operacines struktūras. Nepaisant to, finansinio gyvybingumo stoka saugomose teritorijose rodo, kad 1992 m. pradėta ECOFAC programa šiuo metu yra ketvirtoje stadijoje. Vykdant šią programą reikia spręsti ankstesnių stadijų problemas, kaip antai nepakankamai sėkmingos kaimo plėtros priemonės, poreikis tirti turizmo potencialą, brakonieriavimas, legalus ir nelegalus miško kirtimas nesaugomose teritorijose ir nepakankamas nacionalinių institucijų dalyvavimas. Kaimo medžioklės projekto tvarumas taip pat nėra užtikrintas, nes jis priklauso nuo mobiliųjų brigadų finansavimo, nacionalinių institucijų dalyvavimo ir ekonominių alternatyvų vietiniams gyventojams, įsitraukusiems į komercinę medžioklę, sukūrimo. |
| --- | --- |

5.

Centrinės Afrikos regione aplinka ir tvarus gamtinių išteklių valdymas yra regioninės strategijos bendradarbiavimo prioritetas (7, 8 ir 9 EPF), tačiau nėra prioritetas dviejų aplankytų šalių (Kongo Brazavilio ir Gabono) strategijose. Miškų informacijos valdymo regioninis projektas buvo nutrauktas anksčiau dėl prastų rezultatų. Kadangi vykdant Svarbiausiųjų rūšių projektą Gabone iki šiol nepavyko pripratinti gorilų prie žmonių buvimo, todėl turistai dar negali lankytis. Kiti tikrinti projektai buvo rezultatyvesni. Atnaujinus Makoku tyrimų stotį, ji vėl gali veikti. Jau dabar panašu, kad Kaimo medžioklės projektas padėjo sumažinti brakonieriavimą. Pagrindinė regioninė ECOFAC programa patvirtino, kaip svarbu išsaugoti pusiaujo miškus, ir padėjo apsaugoti svarbias saugomas teritorijas, taip pat leido sukurti operacines struktūras. Nepaisant to, finansinio gyvybingumo stoka saugomose teritorijose rodo, kad 1992 m. pradėta ECOFAC programa šiuo metu yra ketvirtoje stadijoje. Vykdant šią programą reikia spręsti ankstesnių stadijų problemas, kaip antai nepakankamai sėkmingos kaimo plėtros priemonės, poreikis tirti turizmo potencialą, brakonieriavimas, legalus ir nelegalus miško kirtimas nesaugomose teritorijose ir nepakankamas nacionalinių institucijų dalyvavimas. Kaimo medžioklės projekto tvarumas taip pat nėra užtikrintas, nes jis priklauso nuo mobiliųjų brigadų finansavimo, nacionalinių institucijų dalyvavimo ir ekonominių alternatyvų vietiniams gyventojams, įsitraukusiems į komercinę medžioklę, sukūrimo.

| 6. | Centrinėje Amerikoje pažeidžiamumo sumažinimas ir aplinkos gerinimas yra prioritetinė bendradarbiavimo sritis, numatyta 2002–2006 m. regiono strateginiame dokumente, kadangi šis regionas yra ypač jautrus stichinėms nelaimėms. Trijose aplankytose valstybėse tvarus gamtinių išteklių, ypač susijusių su vandeniu ir žeme, valdymas yra prioritetinė bendradarbiavimo sritis Hondūre, tačiau tai nėra prioritetinė sritis Nikaragvoje ir Gvatemaloje. Įgyvendinant du labiausiai novatoriškus Atsakingo kavos vartojimo ir gamybos projektus Nikaragvoje (pavėsyje augintos kavos programa ir rinkos atvėrimas Ispanijoje) nebuvo pasiekta reikšmingų rezultatų. Hondūre išteklius tausojantis Tawahkos Asangnio rezervo projekto valdymas turėjo didžiulės įtakos rezervo išsaugojimui ir vietos bendruomenės sąlygų pagerinimui. Tačiau ilgalaikiam rezervų valdymui gresia iššūkiai, kurie pranoksta įgyvendinančiųjų NVO ir trimečio projekto pajėgumus. Daugelis vykdytų veiklų yra netvarios be papildomos techninės ir finansinės paramos (2). Pakrantės išteklių projekto regioninio valdymo atveju taip pat bus reikalinga papildoma parama, siekiant apibendrinti rezultatus ir atlikti nepabaigtą veiklą. |
| --- | --- |

6.

Centrinėje Amerikoje pažeidžiamumo sumažinimas ir aplinkos gerinimas yra prioritetinė bendradarbiavimo sritis, numatyta 2002–2006 m. regiono strateginiame dokumente, kadangi šis regionas yra ypač jautrus stichinėms nelaimėms. Trijose aplankytose valstybėse tvarus gamtinių išteklių, ypač susijusių su vandeniu ir žeme, valdymas yra prioritetinė bendradarbiavimo sritis Hondūre, tačiau tai nėra prioritetinė sritis Nikaragvoje ir Gvatemaloje. Įgyvendinant du labiausiai novatoriškus Atsakingo kavos vartojimo ir gamybos projektus Nikaragvoje (pavėsyje augintos kavos programa ir rinkos atvėrimas Ispanijoje) nebuvo pasiekta reikšmingų rezultatų. Hondūre išteklius tausojantis Tawahkos Asangnio rezervo projekto valdymas turėjo didžiulės įtakos rezervo išsaugojimui ir vietos bendruomenės sąlygų pagerinimui. Tačiau ilgalaikiam rezervų valdymui gresia iššūkiai, kurie pranoksta įgyvendinančiųjų NVO ir trimečio projekto pajėgumus. Daugelis vykdytų veiklų yra netvarios be papildomos techninės ir finansinės paramos (2). Pakrantės išteklių projekto regioninio valdymo atveju taip pat bus reikalinga papildoma parama, siekiant apibendrinti rezultatus ir atlikti nepabaigtą veiklą.

| 7. | Indonezijos 2002–2006 m. šalies strateginiame dokumente Gamtinių išteklių valdymas, ypatingai susijęs su miškais, vandeniu ir kaimo plėtra, išskirtas kaip viena iš jos prioritetinių bendradarbiavimo sričių. Nepaisant jų tinkamumo, projektų įtaka tvarumui ir jo perspektyvos daugeliu atveju yra neaiškios ar abejotinos, kadangi bendra grėsmė aplinkai, ypač miškų ištekliams, išlieka ir netgi pastaraisiais metais padidėjo dėl gyventojų skaičiaus augimo bei tiek teisėto, tiek ir neteisėto komercinio naudojimo, taip pat yra neaiški vyriausybės fondų panaudojimo tolimesnei veiklai galimybė. Leusero ekosistemai iškyla neteisėto miško kirtimo ir kelių tiesimo planų grėsmė, todėl bus reikalingos patikimos apsaugos priemonės. Berau miškų tvarumas yra abejotinas dėl problemų, susijusių su vietinėmis nuosavybės teisėmis, nuolatiniu nelegaliu miškų kirtimu bei dėl galimos angliakasybos veiklos, kuriai valdžios institucijos išdavė koncesiją, grėsmės vietovei. Tačiau kitos tendencijos yra teigiamos, pavyzdžiui, šiuo metu vykdomais projektais siekiama padidinti vietinę nuosavybę bei vietinių NVO ir kitų pilietinės visuomenės dalyvių dalyvavimą. |
| --- | --- |

7.

Indonezijos 2002–2006 m. šalies strateginiame dokumente Gamtinių išteklių valdymas, ypatingai susijęs su miškais, vandeniu ir kaimo plėtra, išskirtas kaip viena iš jos prioritetinių bendradarbiavimo sričių. Nepaisant jų tinkamumo, projektų įtaka tvarumui ir jo perspektyvos daugeliu atveju yra neaiškios ar abejotinos, kadangi bendra grėsmė aplinkai, ypač miškų ištekliams, išlieka ir netgi pastaraisiais metais padidėjo dėl gyventojų skaičiaus augimo bei tiek teisėto, tiek ir neteisėto komercinio naudojimo, taip pat yra neaiški vyriausybės fondų panaudojimo tolimesnei veiklai galimybė. Leusero ekosistemai iškyla neteisėto miško kirtimo ir kelių tiesimo planų grėsmė, todėl bus reikalingos patikimos apsaugos priemonės. Berau miškų tvarumas yra abejotinas dėl problemų, susijusių su vietinėmis nuosavybės teisėmis, nuolatiniu nelegaliu miškų kirtimu bei dėl galimos angliakasybos veiklos, kuriai valdžios institucijos išdavė koncesiją, grėsmės vietovei. Tačiau kitos tendencijos yra teigiamos, pavyzdžiui, šiuo metu vykdomais projektais siekiama padidinti vietinę nuosavybę bei vietinių NVO ir kitų pilietinės visuomenės dalyvių dalyvavimą.

| 8. | Malyje aplinkosauga nebuvo pagrindinis sektorius pagal aštuntąjį ir devintąjį EPF. Nepaisant to, kad pagal septintąjį ir aštuntąjį EPF reikšmingas finansavimas buvo skirtas kovos su žemės virtimu dykuma projektui, kuris pasiekė teigiamų rezultatų, tačiau klimato kaitos tvarumas vis dar pavojuje. Vietiniai gyventojai panašiai priėmė ir AGIR projekto idėjas, o aplinkosaugos veiklą įtraukė į 2005–2009 m. bendruomenės plėtros planą. Tačiau vis dar nėra aišku, ar dėl projekto įtakos visam laikui pasikeitė vietinių gyventojų elgsena, be to, tvarumas priklauso nuo vietos valdžios institucijų noro „pasisavinti“ projekto pasiūlytus pokyčius. |
| --- | --- |

8.

Malyje aplinkosauga nebuvo pagrindinis sektorius pagal aštuntąjį ir devintąjį EPF. Nepaisant to, kad pagal septintąjį ir aštuntąjį EPF reikšmingas finansavimas buvo skirtas kovos su žemės virtimu dykuma projektui, kuris pasiekė teigiamų rezultatų, tačiau klimato kaitos tvarumas vis dar pavojuje. Vietiniai gyventojai panašiai priėmė ir AGIR projekto idėjas, o aplinkosaugos veiklą įtraukė į 2005–2009 m. bendruomenės plėtros planą. Tačiau vis dar nėra aišku, ar dėl projekto įtakos visam laikui pasikeitė vietinių gyventojų elgsena, be to, tvarumas priklauso nuo vietos valdžios institucijų noro „pasisavinti“ projekto pasiūlytus pokyčius.

| 9. | Mauricijuje aplinkosauga buvo pagrindinis sektorius pagal aštuntąjį ir devintąjį EPF. Apskritai pasitelkiant paramą buvo pasiekta teigiamų rezultatų, ypač įrengus pagrindinį nuotekų valymo įrenginį pagal aštuntąjį EPF, vėliau pasinaudojant parama sektorių politikai pagal devintąjį EPF. Patikrinti Indijos vandenyno regioniniai aplinkosaugos projektai turėjo daugiau problemų. Septintojo EPF regioninio aplinkosaugos projekto, kurio biudžetas sudarė 11 milijonų eurų, pirmieji rezultatai buvo nepakankami, vis dėlto keletas studijų vėliau buvo panaudotos devintojo EPF regioninei programai. pasiektas rezultatas yra prastas. Aštuntojo EPF regioninės aplinkosaugos švietimo bandomosios programos atveju reikėtų stebėti, ar visos nacionalinės švietimo ministerijos patvirtins bandomąsias mokomųjų dalykų programas, kurios buvo sukurtos vykdant projektą. |
| --- | --- |

9.

Mauricijuje aplinkosauga buvo pagrindinis sektorius pagal aštuntąjį ir devintąjį EPF. Apskritai pasitelkiant paramą buvo pasiekta teigiamų rezultatų, ypač įrengus pagrindinį nuotekų valymo įrenginį pagal aštuntąjį EPF, vėliau pasinaudojant parama sektorių politikai pagal devintąjį EPF. Patikrinti Indijos vandenyno regioniniai aplinkosaugos projektai turėjo daugiau problemų. Septintojo EPF regioninio aplinkosaugos projekto, kurio biudžetas sudarė 11 milijonų eurų, pirmieji rezultatai buvo nepakankami, vis dėlto keletas studijų vėliau buvo panaudotos devintojo EPF regioninei programai. pasiektas rezultatas yra prastas. Aštuntojo EPF regioninės aplinkosaugos švietimo bandomosios programos atveju reikėtų stebėti, ar visos nacionalinės švietimo ministerijos patvirtins bandomąsias mokomųjų dalykų programas, kurios buvo sukurtos vykdant projektą.

| 10. | Maroko 2002–2006 m. šalies strateginiame dokumente aplinkosauga nėra numatyta kaip prioritetinė bendradarbiavimo sritis, tačiau jame numatytos kai kurios aplinkosaugos priemonės, būtent parama vandens sektoriui, taikant Europos investicijų banko palūkanų subsidijas. Aplinkos projektų rezultatai yra skirtingi, be to, ne visada yra užtikrinamas jų tvarumas. Pavyzdžiui, nors iš esmės Gefrifo projekto rezultatai buvo teigiami, bet vėlesnėje stadijoje kolektyvinis metodas neužtikrino vietinės bendruomenės nuosavybės ir dalyvavimo. Vykdant miesto oro kokybės gerinimo projektą Tetouane buvo parengta diagnostinė studija, skirta oro taršos vietovėje sumažinimui, ir įrengtas tam tikras skaičius oro kokybės bandinių ėmimo stočių, taip pat Tetouano universiteto vadovaujama laboratorija. Atitinkamai Kovos su žemės virtimu dykuma projekto metu vyko visapusiškas bendradarbiavimas su vietine bendruomene ir buvo pasiekti vilčių teikiantys rezultatai. Tačiau baigto Maison de l'Environnement projekto rezultatai ir tvarumas buvo labai menki, kadangi nebuvo sukurta ilgalaikė partnerystė, skirta aplinkos Fese ir Mekhnése gerinimui. |
| --- | --- |

10.

Maroko 2002–2006 m. šalies strateginiame dokumente aplinkosauga nėra numatyta kaip prioritetinė bendradarbiavimo sritis, tačiau jame numatytos kai kurios aplinkosaugos priemonės, būtent parama vandens sektoriui, taikant Europos investicijų banko palūkanų subsidijas. Aplinkos projektų rezultatai yra skirtingi, be to, ne visada yra užtikrinamas jų tvarumas. Pavyzdžiui, nors iš esmės Gefrifo projekto rezultatai buvo teigiami, bet vėlesnėje stadijoje kolektyvinis metodas neužtikrino vietinės bendruomenės nuosavybės ir dalyvavimo. Vykdant miesto oro kokybės gerinimo projektą Tetouane buvo parengta diagnostinė studija, skirta oro taršos vietovėje sumažinimui, ir įrengtas tam tikras skaičius oro kokybės bandinių ėmimo stočių, taip pat Tetouano universiteto vadovaujama laboratorija. Atitinkamai Kovos su žemės virtimu dykuma projekto metu vyko visapusiškas bendradarbiavimas su vietine bendruomene ir buvo pasiekti vilčių teikiantys rezultatai. Tačiau baigto Maison de l'Environnement projekto rezultatai ir tvarumas buvo labai menki, kadangi nebuvo sukurta ilgalaikė partnerystė, skirta aplinkos Fese ir Mekhnése gerinimui.

| 11. | Ramiojo vandenyno regione aplinka buvo pagrindinis sektorius pagal aštuntąjį ir devintąjį EPF. Trijose aplankytose valstybėse (Fidžyje, Kiribatyje ir Tuvalu) ji taip pat buvo pagrindinis sektorius pagal aštuntąjį EPF, bet ne pagal devintąjį EPF. Tikrinti aplinkos projektai davė regiono šalims įvairios infrastruktūrinės ir techninės naudos. Tačiau ne visi numatyti rezultatai buvo pasiekti. Ekologinio sąmoningumo akcija, skirta Naboro sąvartynui, kurios tikslas sulaukti plačiosios visuomenės pritarimo dėl perdirbimo mastų padidinimo ir naujų šiukšlių tvarkymo tarifų iki šiol nebuvo organizuota. Tam, kad ambicingas Pažeidžiamumo sumažinimo projektas prisidėtų ir prie aplinkos gerinimo, ilgesnis laikas yra reikalingas, siekiant jį pagrįsti praktiškai apdorota informacija. Tuvalu kietųjų atliekų sistema vis dar veikia mažiausiais pajėgumais, o nemokantieji metinio mokesčio už atliekų tvarkymą ir toliau atsikrato šiukšlėmis lygiomis teisėmis, kaip ir mokantieji. Ramiojo vandenyno tvarumo perspektyvos yra santykinai geros, kadangi regioninės organizacijos yra tinkamai pasirengusios suteikti tolimesnę paramą. Tačiau tvarumas taip pat priklausys ir nuo bendruomenės didesnio dalyvavimo ir nuosavybės. |
| --- | --- |

11.

Ramiojo vandenyno regione aplinka buvo pagrindinis sektorius pagal aštuntąjį ir devintąjį EPF. Trijose aplankytose valstybėse (Fidžyje, Kiribatyje ir Tuvalu) ji taip pat buvo pagrindinis sektorius pagal aštuntąjį EPF, bet ne pagal devintąjį EPF. Tikrinti aplinkos projektai davė regiono šalims įvairios infrastruktūrinės ir techninės naudos. Tačiau ne visi numatyti rezultatai buvo pasiekti. Ekologinio sąmoningumo akcija, skirta Naboro sąvartynui, kurios tikslas sulaukti plačiosios visuomenės pritarimo dėl perdirbimo mastų padidinimo ir naujų šiukšlių tvarkymo tarifų iki šiol nebuvo organizuota. Tam, kad ambicingas Pažeidžiamumo sumažinimo projektas prisidėtų ir prie aplinkos gerinimo, ilgesnis laikas yra reikalingas, siekiant jį pagrįsti praktiškai apdorota informacija. Tuvalu kietųjų atliekų sistema vis dar veikia mažiausiais pajėgumais, o nemokantieji metinio mokesčio už atliekų tvarkymą ir toliau atsikrato šiukšlėmis lygiomis teisėmis, kaip ir mokantieji. Ramiojo vandenyno tvarumo perspektyvos yra santykinai geros, kadangi regioninės organizacijos yra tinkamai pasirengusios suteikti tolimesnę paramą. Tačiau tvarumas taip pat priklausys ir nuo bendruomenės didesnio dalyvavimo ir nuosavybės.

| 12. | Tanzanijoje aplinkos sektoriui buvo skirtas reikšmingas finansavimas pagal septintąjį ir aštuntąjį EPF, tačiau jis nebėra pagrindinis sektorius pagal devintąjį EPF. Septintojo EPF projektas prisidėjo, kad Serengeti nacionalinis parkas taptų finansiškai tvarus. Įgyvendinant pagrindinį aplinkosaugos projektą, finansuotą pagal Specialią septintojo EPF pabėgėlių paveiktoms sritims skirtą programą, su nedideliu biudžetu buvo pasiekti puikūs rezultatai, gerinant infrastruktūrą ir valdymą Šiaurės vakarų gyvosios gamtos draustiniuose, kuriuos taip pat finansavo ir devintasis EPF. Tačiau dėl nepakankamo Gyvosios gamtos skyriaus dalyvavimo buvo pasiekta labai nežymi pažanga sukuriant bendruomeninio gyvosios gamtos valdymo sritis. Komisija vis dar turi nuodugniai išnagrinėti jautrius valdymo klausimus, susijusius su neskaidriu medžioklės licencijų išdavimu, kuriuos ryžtingai išsprendus būtų galima užtikrinti tvarumą. Panašius valdymo klausimus, susijusius su parama Selouso gyvosios gamtos draustiniui, reikia išspręsti, siekiant apsaugoti pavojuje esantį juodąjį raganosį. Vykdant kanalizacijos sistemos projektą Mwanzoje į Viktorijos ežerą įtekančio vandens užterštumo lygis nebuvo sumažintas iki reikiamo lygio, tačiau padėtis gali pagerėti, įgyvendinus susijusius projektus. |
| --- | --- |

12.

Tanzanijoje aplinkos sektoriui buvo skirtas reikšmingas finansavimas pagal septintąjį ir aštuntąjį EPF, tačiau jis nebėra pagrindinis sektorius pagal devintąjį EPF. Septintojo EPF projektas prisidėjo, kad Serengeti nacionalinis parkas taptų finansiškai tvarus. Įgyvendinant pagrindinį aplinkosaugos projektą, finansuotą pagal Specialią septintojo EPF pabėgėlių paveiktoms sritims skirtą programą, su nedideliu biudžetu buvo pasiekti puikūs rezultatai, gerinant infrastruktūrą ir valdymą Šiaurės vakarų gyvosios gamtos draustiniuose, kuriuos taip pat finansavo ir devintasis EPF. Tačiau dėl nepakankamo Gyvosios gamtos skyriaus dalyvavimo buvo pasiekta labai nežymi pažanga sukuriant bendruomeninio gyvosios gamtos valdymo sritis. Komisija vis dar turi nuodugniai išnagrinėti jautrius valdymo klausimus, susijusius su neskaidriu medžioklės licencijų išdavimu, kuriuos ryžtingai išsprendus būtų galima užtikrinti tvarumą. Panašius valdymo klausimus, susijusius su parama Selouso gyvosios gamtos draustiniui, reikia išspręsti, siekiant apsaugoti pavojuje esantį juodąjį raganosį. Vykdant kanalizacijos sistemos projektą Mwanzoje į Viktorijos ežerą įtekančio vandens užterštumo lygis nebuvo sumažintas iki reikiamo lygio, tačiau padėtis gali pagerėti, įgyvendinus susijusius projektus.

---

(1)  Ši programa buvo sukurta 1990 m. „Didžiojo septyneto“ (G-7) pramoninių šalių viršūnių susitikime, didėjant susirūpinimui dėl sparčiai naikinamų miškų Amazonės baseine. 1992 m. Rio de Žaneire vykusiame Pasaulio vadovų susitikime Brazilijos Vyriausybė patvirtino programą.

(2)  Kitas iš Aplinkos ir miškų biudžeto eilutės finansuotas projektas yra tolimesnės priemonės po Tawahka Asangnio rezervų veiklos.

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| III. | 2005 m. gruodžio mėn. pasirašius Europos susitarimą dėl vystymosi, kuriame daugiau dėmesio skiriama vystymosi politikos aplinkosauginiams aspektams, Komisija persvarstys ir atnaujins Aplinkosaugos aspektų integravimo strategiją bei padarys ją nuoseklesnę.
  Komisija įsteigs tarpžinybinę iniciatyvinę grupę vystymosi politikos aplinkosaugos klausimais, kuri teiks bendrus nurodymus ir užtikrins geresnį veiksmų koordinavimą. Atsižvelgiant į reikalingą darbuotojų skaičių, nustatant prioritetus naudotis ribotais ištekliais daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ugdyti ne specializuotų darbuotojų gebėjimams, kurie reikalingi atliekant pagrindines aplinkosaugos aspektų integravimo procedūras (patikra), ir užtikrinti, kad prireikus bus galima pasinaudoti specialistų pagalba apibrėžiant ir formuluojant uždavinius. Aplinkosaugos aspektų integravimo vadovo projektas jau beveik parengtas. Kai kurios jo dalys jau naudojamos, jomis dažnai remiamasi konsultavimosi tikslais. Nuo 2004 m. lapkričio mėn. iki 2005 m. pabaigos apie 350 darbuotojų dalyvavo pagrindinėje buveinėje ir delegacijose surengtuose mokymuose. Komisija supranta, kad būtina toliau gilinti žinias, ir svarstys galimybę numatyti, kad teminiai kursai pagrindiniams darbuotojams būtų privalomi.
  Stebėsenos ir vertinimo sistemos jau yra sukurtos, tačiau Komisija nagrinės, kaip dar būtų galima tobulinti projektų vertinimo metu sukauptos gerosios patirties sklaidą. |
| --- | --- |

III.

2005 m. gruodžio mėn. pasirašius Europos susitarimą dėl vystymosi, kuriame daugiau dėmesio skiriama vystymosi politikos aplinkosauginiams aspektams, Komisija persvarstys ir atnaujins Aplinkosaugos aspektų integravimo strategiją bei padarys ją nuoseklesnę.

Komisija įsteigs tarpžinybinę iniciatyvinę grupę vystymosi politikos aplinkosaugos klausimais, kuri teiks bendrus nurodymus ir užtikrins geresnį veiksmų koordinavimą. Atsižvelgiant į reikalingą darbuotojų skaičių, nustatant prioritetus naudotis ribotais ištekliais daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ugdyti ne specializuotų darbuotojų gebėjimams, kurie reikalingi atliekant pagrindines aplinkosaugos aspektų integravimo procedūras (patikra), ir užtikrinti, kad prireikus bus galima pasinaudoti specialistų pagalba apibrėžiant ir formuluojant uždavinius. Aplinkosaugos aspektų integravimo vadovo projektas jau beveik parengtas. Kai kurios jo dalys jau naudojamos, jomis dažnai remiamasi konsultavimosi tikslais. Nuo 2004 m. lapkričio mėn. iki 2005 m. pabaigos apie 350 darbuotojų dalyvavo pagrindinėje buveinėje ir delegacijose surengtuose mokymuose. Komisija supranta, kad būtina toliau gilinti žinias, ir svarstys galimybę numatyti, kad teminiai kursai pagrindiniams darbuotojams būtų privalomi.

Stebėsenos ir vertinimo sistemos jau yra sukurtos, tačiau Komisija nagrinės, kaip dar būtų galima tobulinti projektų vertinimo metu sukauptos gerosios patirties sklaidą.

| IV. | Komisija sistemingai sudarinėjo šalies aplinkosauginius profilius (toliau – ŠAP), siekdama nuosekliau integruoti aplinkosauginius aspektus į naujuosius šalies strategijos dokumentus (ŠSD) (2007–2013 m.). Tačiau tokių ŠAP poveikis naujiesiems ŠSD galiausiai priklausys nuo to, kokią reikšmę šalys partnerės teiks aplinkosaugos klausimams.
  Teikiant bendrąją biudžeto paramą, numatoma palaikyti platų politinį dialogą partnerių vystymosi strategijų tema, daug dėmesio skiriama skurdo mažinimui, makroekonominiam stabilumui, geresniam viešųjų finansų valdymui atsižvelgiant į galiojančias teisines nuostatas ir įsipareigojimus (kaip antai Kotonu susitarimo 61.2 straipsnis). Kur galima, Komisija sieks įtraukti aplinkosaugos klausimus į politinį dialogą. Teikiant sektorinę biudžeto paramą, konkrečiam sektoriui būdingus aplinkosaugos klausimus galima spręsti palaikant sektoriaus politikos dialogą arba sudarant pačią programą. Taip pat galima numatyti tik aplinkosaugos sektoriui skirtą sektorinę biudžeto paramą. Šiuo metu, iš naujo svarstydama biudžeto paramos ir sektoriaus politikos vadovus, Komisija atsižvelgia į įvairius aplinkosauginius aspektus.
  Toliau galima tobulinti projektų vertinimą aplinkosauginiu aspektu. Jau pradėtas rengti vystymosi projektų poveikio aplinkai vertinimų sąrašas, kuris bus užbaigtas ir nuolat atnaujinamas. |
| --- | --- |

IV.

Komisija sistemingai sudarinėjo šalies aplinkosauginius profilius (toliau – ŠAP), siekdama nuosekliau integruoti aplinkosauginius aspektus į naujuosius šalies strategijos dokumentus (ŠSD) (2007–2013 m.). Tačiau tokių ŠAP poveikis naujiesiems ŠSD galiausiai priklausys nuo to, kokią reikšmę šalys partnerės teiks aplinkosaugos klausimams.

Teikiant bendrąją biudžeto paramą, numatoma palaikyti platų politinį dialogą partnerių vystymosi strategijų tema, daug dėmesio skiriama skurdo mažinimui, makroekonominiam stabilumui, geresniam viešųjų finansų valdymui atsižvelgiant į galiojančias teisines nuostatas ir įsipareigojimus (kaip antai Kotonu susitarimo 61.2 straipsnis). Kur galima, Komisija sieks įtraukti aplinkosaugos klausimus į politinį dialogą. Teikiant sektorinę biudžeto paramą, konkrečiam sektoriui būdingus aplinkosaugos klausimus galima spręsti palaikant sektoriaus politikos dialogą arba sudarant pačią programą. Taip pat galima numatyti tik aplinkosaugos sektoriui skirtą sektorinę biudžeto paramą. Šiuo metu, iš naujo svarstydama biudžeto paramos ir sektoriaus politikos vadovus, Komisija atsižvelgia į įvairius aplinkosauginius aspektus.

Toliau galima tobulinti projektų vertinimą aplinkosauginiu aspektu. Jau pradėtas rengti vystymosi projektų poveikio aplinkai vertinimų sąrašas, kuris bus užbaigtas ir nuolat atnaujinamas.

| V. | Komisijos nuomone, atsižvelgiant į sudėtingą vystomojo bendradarbiavimo kontekstą, projektai yra palyginti veiksmingi. Būtina atsižvelgti į daugybę veiksnių, darančių poveikį projektų įgyvendinimo metu (įskaitant politinį nestabilumą ir su įstatymų įgyvendinimu susijusias problemas), kurių dažnai neįmanoma kontroliuoti, bet kurie lemia, ar bus pasiekti numatyti rezultatai ir poveikis.
  Dauguma aplinkosaugos srityje vykdomų projektų buvo siekiama suderinti išteklių išsaugojimo tikslus su vietiniais vystymosi poreikiais, remiant tvarų gamtinių išteklių naudojimą bei kitą pajamas duodančią veiklą (pvz., ekologinis turizmas), ir stiprinant už aplinkosaugą atsakingas vietos valdžios institucijas.
  Komisija siekia tobulinti projektų vertinimo procedūras, taip pat spartinti projektų atrankos ir valdymo procesus. Atitinkamai neseniai buvo persvarstytos kvietimų teikti pasiūlymus procedūros.
  Finansų tvarumas yra sudėtingas uždavinys, būdingas daugumai vystymosi projektų; dar aktualesnis šis uždavinys tampa įgyvendinant projektus, kurių pagrindinis tikslas – gerinti padėtį aplinkosaugos srityje. Šiuo metu įgyvendinamas priemones, kuriomis siekiama įtvirtinti naują pagalbos teikimo tvarką, kuri skirtųsi nuo įprastos projektų įgyvendinimo tvarkos (visą sektorių apimantis požiūris, paramos sektoriaus politikai programos), inter alia, pateisina ir nuolatinis siekis garantuoti ilgalaikį veiklos tvarumą. |
| --- | --- |

V.

Komisijos nuomone, atsižvelgiant į sudėtingą vystomojo bendradarbiavimo kontekstą, projektai yra palyginti veiksmingi. Būtina atsižvelgti į daugybę veiksnių, darančių poveikį projektų įgyvendinimo metu (įskaitant politinį nestabilumą ir su įstatymų įgyvendinimu susijusias problemas), kurių dažnai neįmanoma kontroliuoti, bet kurie lemia, ar bus pasiekti numatyti rezultatai ir poveikis.

Dauguma aplinkosaugos srityje vykdomų projektų buvo siekiama suderinti išteklių išsaugojimo tikslus su vietiniais vystymosi poreikiais, remiant tvarų gamtinių išteklių naudojimą bei kitą pajamas duodančią veiklą (pvz., ekologinis turizmas), ir stiprinant už aplinkosaugą atsakingas vietos valdžios institucijas.

Komisija siekia tobulinti projektų vertinimo procedūras, taip pat spartinti projektų atrankos ir valdymo procesus. Atitinkamai neseniai buvo persvarstytos kvietimų teikti pasiūlymus procedūros.

Finansų tvarumas yra sudėtingas uždavinys, būdingas daugumai vystymosi projektų; dar aktualesnis šis uždavinys tampa įgyvendinant projektus, kurių pagrindinis tikslas – gerinti padėtį aplinkosaugos srityje. Šiuo metu įgyvendinamas priemones, kuriomis siekiama įtvirtinti naują pagalbos teikimo tvarką, kuri skirtųsi nuo įprastos projektų įgyvendinimo tvarkos (visą sektorių apimantis požiūris, paramos sektoriaus politikai programos), inter alia, pateisina ir nuolatinis siekis garantuoti ilgalaikį veiklos tvarumą.

| VI. | Komisijos atsakymai į išsamias Teismo rekomendacijas pateikti 88–101 dalyse. |
| --- | --- |

VI.

Komisijos atsakymai į išsamias Teismo rekomendacijas pateikti 88–101 dalyse.

KOMISIJOS TEIKIAMOS VYSTYMO PARAMOS APLINKOS ASPEKTŲ STRATEGIJA

| 9–13. | Komisija išnagrinės ir atnaujins 2001 m. Aplinkosaugos aspektų integravimo strategiją, padarys ją nuoseklesnę, atsižvelgdama į naujausius politikos pokyčius, kaip antai naująją vystymosi politiką, tvaraus vystymosi strategiją ir teminę programą dėl aplinkosaugos ir tvaraus gamtinių išteklių, įskaitant energijos išteklių, valdymo.
  Naujasis 2005 m. susitarimas dėl vystymosi politikos atveria naujas galimybes įgyvendinti visapusiškesnes strategijas, nes susitarime aplinkosauga ir gamtiniai ištekliai įvardijami kaip sektorius, kuriam gali būti skiriama pagalba, ir tokią strategiją pirmą kartą kartu ketina įgyvendinti valstybės narės ir Parlamentas. Teminės programos dėl aplinkosaugos ir tvaraus gamtinių išteklių, įskaitant energijos išteklių, valdymo taikymo sritis yra platesnė negu ankstesnės programos, jai skirtas didesnis finansinis paketas, ja ne tik siekiama nustatyti prioritetines aplinkosaugos priemonių taikymo sritis, bet ir apibrėžiamas konkretus tikslas į geografines priemones įtraukti aplinkosaugos aspektus. Rengiami šalių aplinkosauginiai profiliai taip pat turėtų tapti reikšmingu postūmiu užtikrinant, kad aplinkosaugos ir gamtinių išteklių sektoriams būtų skiriama atitinkama finansavimo dalis, remiantis su šalimis partnerėmis palaikomu dialogu. Naujoje strategijoje taip pat daugiau dėmesio bus skiriama Strateginio aplinkos vertinimo įgyvendinimui vadovaujantis Vystymosi politikos deklaracija, įskaitant taikomų kriterijų ir ataskaitų teikimo reikalavimų nustatymą.
  Iki šiol buvo nepakankamai derinamos geografinės ir teminės priemonės. Tačiau pradėjus taikyti naująsias vystomojo bendradarbiavimo priemones, padėtis tikrai gerės. Šios priemonės ypač išryškina teminių programų subsidiarumo ir papildomumo geografinėms programoms svarbą.
  Kadangi finansavimas aplinkosaugos sektoriui įvairiose šalyse labai skiriasi, kaip nurodė Teismas 13 dalyje, Bendrijos vystomasis bendradarbiavimas grindžiamas partnerystės ir šalių pagalbos gavėjų atsakomybės principais. Tai reiškia, kad konsultuojantis buvo susitarta dėl geografinių bendradarbiavimo mechanizmų prioritetų, pagal kuriuos šalys pagalbos gavėjos gali daugiau dėmesio skirti socialiniams sektoriams, kaip antai sveikatos apsauga ir švietimas. Ir vis dėlto Komisija, palaikydama dvišalius santykius su šalimis partnerėmis, ir toliau stengsis didinti informuotumą aplinkosaugos klausimais. Specialiuose reglamentuose, kuriais siekiama skatinti aplinkosaugos aspekto integravimą besivystančiose šalyse (2493/2000) ir remti miškų išsaugojimą bei subalansuotą valdymą besivystančiose šalyse (2494/2000), numatyti atitinkamai 93 mln. eurų ir 249 mln. eurų finansiniai pasiūlymai 2000–2006 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

9–13.

Komisija išnagrinės ir atnaujins 2001 m. Aplinkosaugos aspektų integravimo strategiją, padarys ją nuoseklesnę, atsižvelgdama į naujausius politikos pokyčius, kaip antai naująją vystymosi politiką, tvaraus vystymosi strategiją ir teminę programą dėl aplinkosaugos ir tvaraus gamtinių išteklių, įskaitant energijos išteklių, valdymo.

Naujasis 2005 m. susitarimas dėl vystymosi politikos atveria naujas galimybes įgyvendinti visapusiškesnes strategijas, nes susitarime aplinkosauga ir gamtiniai ištekliai įvardijami kaip sektorius, kuriam gali būti skiriama pagalba, ir tokią strategiją pirmą kartą kartu ketina įgyvendinti valstybės narės ir Parlamentas. Teminės programos dėl aplinkosaugos ir tvaraus gamtinių išteklių, įskaitant energijos išteklių, valdymo taikymo sritis yra platesnė negu ankstesnės programos, jai skirtas didesnis finansinis paketas, ja ne tik siekiama nustatyti prioritetines aplinkosaugos priemonių taikymo sritis, bet ir apibrėžiamas konkretus tikslas į geografines priemones įtraukti aplinkosaugos aspektus. Rengiami šalių aplinkosauginiai profiliai taip pat turėtų tapti reikšmingu postūmiu užtikrinant, kad aplinkosaugos ir gamtinių išteklių sektoriams būtų skiriama atitinkama finansavimo dalis, remiantis su šalimis partnerėmis palaikomu dialogu. Naujoje strategijoje taip pat daugiau dėmesio bus skiriama Strateginio aplinkos vertinimo įgyvendinimui vadovaujantis Vystymosi politikos deklaracija, įskaitant taikomų kriterijų ir ataskaitų teikimo reikalavimų nustatymą.

Iki šiol buvo nepakankamai derinamos geografinės ir teminės priemonės. Tačiau pradėjus taikyti naująsias vystomojo bendradarbiavimo priemones, padėtis tikrai gerės. Šios priemonės ypač išryškina teminių programų subsidiarumo ir papildomumo geografinėms programoms svarbą.

Kadangi finansavimas aplinkosaugos sektoriui įvairiose šalyse labai skiriasi, kaip nurodė Teismas 13 dalyje, Bendrijos vystomasis bendradarbiavimas grindžiamas partnerystės ir šalių pagalbos gavėjų atsakomybės principais. Tai reiškia, kad konsultuojantis buvo susitarta dėl geografinių bendradarbiavimo mechanizmų prioritetų, pagal kuriuos šalys pagalbos gavėjos gali daugiau dėmesio skirti socialiniams sektoriams, kaip antai sveikatos apsauga ir švietimas. Ir vis dėlto Komisija, palaikydama dvišalius santykius su šalimis partnerėmis, ir toliau stengsis didinti informuotumą aplinkosaugos klausimais. Specialiuose reglamentuose, kuriais siekiama skatinti aplinkosaugos aspekto integravimą besivystančiose šalyse (2493/2000) ir remti miškų išsaugojimą bei subalansuotą valdymą besivystančiose šalyse (2494/2000), numatyti atitinkamai 93 mln. eurų ir 249 mln. eurų finansiniai pasiūlymai 2000–2006 m. laikotarpiu.

| 15–16. | Komisija ketina sudaryti tarpžinybinę iniciatyvinę grupę vystymosi politikos aplinkosaugos klausimais, kad galima būtų užtikrinti sistemingesnius bendrus tolesnius veiksmus pasibaigus bendros veiklos ir ataskaitų teikimo etapui. Tokie veiksmai papildys jau esamus tarpžinybinius veiklos koordinavimo mechanizmus, kurie jau dabar padeda įgyvendinti įvairius racionalesnio aplinkosaugos klausimų integravimo strategijos aspektus. Prie šių mechanizmų priskiriamos ir šalims atstovaujančios grupės, atsakingos už geografinių programų planavimą, taip pat atitinkami Aplinkos generalinio direktorato regioniniai skyriai ir tarpžinybinė Kokybės užtikrinimo grupė, kuri tikrina Šalies ir regionų strategijų dokumentų kokybę, įskaitant deramą aplinkosaugos aspektų integravimo strategijos įgyvendinimą. Be to, tarpžinybinis koordinavimas taikomas ir aplinkosaugos pagalbos centrų svarbiausios veiklos priežiūrai bei planuojant programas ir įgyvendinant pagrindines temines biudžeto eilutes. |
| --- | --- |

15–16.

Komisija ketina sudaryti tarpžinybinę iniciatyvinę grupę vystymosi politikos aplinkosaugos klausimais, kad galima būtų užtikrinti sistemingesnius bendrus tolesnius veiksmus pasibaigus bendros veiklos ir ataskaitų teikimo etapui. Tokie veiksmai papildys jau esamus tarpžinybinius veiklos koordinavimo mechanizmus, kurie jau dabar padeda įgyvendinti įvairius racionalesnio aplinkosaugos klausimų integravimo strategijos aspektus. Prie šių mechanizmų priskiriamos ir šalims atstovaujančios grupės, atsakingos už geografinių programų planavimą, taip pat atitinkami Aplinkos generalinio direktorato regioniniai skyriai ir tarpžinybinė Kokybės užtikrinimo grupė, kuri tikrina Šalies ir regionų strategijų dokumentų kokybę, įskaitant deramą aplinkosaugos aspektų integravimo strategijos įgyvendinimą. Be to, tarpžinybinis koordinavimas taikomas ir aplinkosaugos pagalbos centrų svarbiausios veiklos priežiūrai bei planuojant programas ir įgyvendinant pagrindines temines biudžeto eilutes.

| 17. | Rezultatų vertinimo kriterijai daugiausia apibrėžiami remiantis programų planavimo aspektais. Vertinamas išsamių šalies aplinkosauginių profilių skaičius ir kokybė, taip pat ir tai, kaip šie profiliai atsispindi šalies strategijų dokumentuose. Komisija šiuo metu rengia išsamų rezultatų vertinimo kriterijų sąrašą. |
| --- | --- |

17.

Rezultatų vertinimo kriterijai daugiausia apibrėžiami remiantis programų planavimo aspektais. Vertinamas išsamių šalies aplinkosauginių profilių skaičius ir kokybė, taip pat ir tai, kaip šie profiliai atsispindi šalies strategijų dokumentuose. Komisija šiuo metu rengia išsamų rezultatų vertinimo kriterijų sąrašą.

| 18. | Vienas iš išorės pagalbos reformos tikslų buvo stiprinti žmogiškuosius išteklius, kurie yra atsakingi iš išorės pagalbos valdymą. Nepaisant tam tikros pažangos, vidutinio Europos pagalbos teikėjų lygmens dar nėra pasiekta.
  Komisija ėmėsi veiksmų organizuoti savo tarnybų darbą taip, kad galėtų išspręsti menkų išteklių problemą ir persvarstyti žmogiškųjų išteklių klausimus metinėje politikos strategijoje.
  Visi pagrindiniai generaliniai direktoratai nurodė svarbiausius atstovus. Išorės santykių generaliniame direktorate sukurtas korespondentų aplinkosaugos klausimais tinklas. Aplinkos generaliniame direktorate veikiančios šalies pagalbos tarnybos atlieka svarbų vaidmenį padėdamos Išorės santykių generaliniam direktoratui išryškinti aplinkosaugos klausimų svarbą rengiant šalies strategijos dokumentus. Trumpalaikę ekspertų pagalbą aplinkosaugos klausimais teikia Aplinkosaugos pagalbos tarnyba (žr. 19–22 dalis).
  Perdavus atsakomybę už išorės pagalbos valdymą, daugelyje Europos Komisijos delegacijų veikia pagrindiniai centrai aplinkosaugos klausimais, nors dažnai šie klausimai nėra vienintelė juose dirbančių atitinkamų asmenų atsakomybės sritis.
  2005 m. kovo mėn. buvo reorganizuota EuropeAid biuro sukaupta teminė patirtis, kad galima būtų veiksmingai teikti kokybišką pagalbą delegacijoms. |
| --- | --- |

18.

Vienas iš išorės pagalbos reformos tikslų buvo stiprinti žmogiškuosius išteklius, kurie yra atsakingi iš išorės pagalbos valdymą. Nepaisant tam tikros pažangos, vidutinio Europos pagalbos teikėjų lygmens dar nėra pasiekta.

Komisija ėmėsi veiksmų organizuoti savo tarnybų darbą taip, kad galėtų išspręsti menkų išteklių problemą ir persvarstyti žmogiškųjų išteklių klausimus metinėje politikos strategijoje.

Visi pagrindiniai generaliniai direktoratai nurodė svarbiausius atstovus. Išorės santykių generaliniame direktorate sukurtas korespondentų aplinkosaugos klausimais tinklas. Aplinkos generaliniame direktorate veikiančios šalies pagalbos tarnybos atlieka svarbų vaidmenį padėdamos Išorės santykių generaliniam direktoratui išryškinti aplinkosaugos klausimų svarbą rengiant šalies strategijos dokumentus. Trumpalaikę ekspertų pagalbą aplinkosaugos klausimais teikia Aplinkosaugos pagalbos tarnyba (žr. 19–22 dalis).

Perdavus atsakomybę už išorės pagalbos valdymą, daugelyje Europos Komisijos delegacijų veikia pagrindiniai centrai aplinkosaugos klausimais, nors dažnai šie klausimai nėra vienintelė juose dirbančių atitinkamų asmenų atsakomybės sritis.

2005 m. kovo mėn. buvo reorganizuota EuropeAid biuro sukaupta teminė patirtis, kad galima būtų veiksmingai teikti kokybišką pagalbą delegacijoms.

| 19–22. | Iki buvo pradėtos planuoti naujojo bendradarbiavimo ciklo (2007–2013 m.) programos, pagalbos tarnyba atnaujino veiklą, rengė mokymus ir konsultavo tarnybos pareigūnus. Nepaisant to, kad buvo parengtas tik aplinkosaugos aspektų vadovo projektas, programų planavimo laikotarpiu juo buvo dažnai vadovaujamasi, taip pat naudotasi šalies aplinkosauginio profilio pagrindo šablonais ir įvairiomis kitomis vertinimo priemonėmis. 2005 m. pagalbos tarnyba sulaukė daugiau kaip 160 prašymų suteikti konsultacijas, kurių dauguma buvo susijusios su programų planavimo klausimais.
  2005 m. aplinkosaugos aspektų vadovas nebuvo baigtas rengti, didžiąja dalimi dėl iškilusios būtinybės taikyti atitinkamas (veiksmingas, našias) procedūras įtraukiant aplinkosaugos aspektus į naująsias pagalbos teikimo formas, o tai, kaip yra pripažinęs Teismas, daugumai pagalbos teikėjų yra sunki užduotis, kurią vis dar mokomasi spręsti. Lygiagrečiai darbas vyksta Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijoje (EBPO) ir Pagalbos vystymuisi komitete, kur rengiamos politikos, programų ir (pagrindinių) planų vertinimo aplinkosaugos požiūriu priemonės.
  Nuo 2004 m. lapkričio mėn. iki 2005 m. pabaigos apie 350 EK darbuotojų dalyvavo pagrindinėje buveinėje ir delegacijoje surengtuose mokymuose aplinkosaugos klausimais. |
| --- | --- |

19–22.

Iki buvo pradėtos planuoti naujojo bendradarbiavimo ciklo (2007–2013 m.) programos, pagalbos tarnyba atnaujino veiklą, rengė mokymus ir konsultavo tarnybos pareigūnus. Nepaisant to, kad buvo parengtas tik aplinkosaugos aspektų vadovo projektas, programų planavimo laikotarpiu juo buvo dažnai vadovaujamasi, taip pat naudotasi šalies aplinkosauginio profilio pagrindo šablonais ir įvairiomis kitomis vertinimo priemonėmis. 2005 m. pagalbos tarnyba sulaukė daugiau kaip 160 prašymų suteikti konsultacijas, kurių dauguma buvo susijusios su programų planavimo klausimais.

2005 m. aplinkosaugos aspektų vadovas nebuvo baigtas rengti, didžiąja dalimi dėl iškilusios būtinybės taikyti atitinkamas (veiksmingas, našias) procedūras įtraukiant aplinkosaugos aspektus į naująsias pagalbos teikimo formas, o tai, kaip yra pripažinęs Teismas, daugumai pagalbos teikėjų yra sunki užduotis, kurią vis dar mokomasi spręsti. Lygiagrečiai darbas vyksta Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijoje (EBPO) ir Pagalbos vystymuisi komitete, kur rengiamos politikos, programų ir (pagrindinių) planų vertinimo aplinkosaugos požiūriu priemonės.

Nuo 2004 m. lapkričio mėn. iki 2005 m. pabaigos apie 350 EK darbuotojų dalyvavo pagrindinėje buveinėje ir delegacijoje surengtuose mokymuose aplinkosaugos klausimais.

| 23. | Po to, kai 2005 m. EuropeAid biuras buvo reorganizuotas, dauguma iš 11 jo koordinuojamų teminių tinklų savo pirminę veiklą nutraukė. 2006 m. pradžioje buvo patvirtinta bendra tokių tinklų veiklos atnaujinimo strategija, pagal kurią atsižvelgiama į naujai susidariusias aplinkybes perdavus pagalbos valdymo atsakomybę delegacijoms ir reorganizavus EuropeAid biurą. Tai leido sujungti įvairiuose sektoriuose sukauptą patirtį, kuri anksčiau buvo kaupiama atskiruose geografiniuose direktoratuose, naujai įsteigtuose teminiuose padaliniuose, kurių pagrindinis tikslas – gerinti veiklos kokybę. Teminių tinklų darbo pobūdis – teikti pagalbą delegacijoms. Tokiu pagrindu veikla buvo pradėta daugumoje teminių tinklų veiklos sričių. Taip pat su delegacijų atstovais aplinkosaugos klausimais konsultuojamasi dėl siūlomo aplinkosaugos aspektų vadovo. |
| --- | --- |

23.

Po to, kai 2005 m. EuropeAid biuras buvo reorganizuotas, dauguma iš 11 jo koordinuojamų teminių tinklų savo pirminę veiklą nutraukė. 2006 m. pradžioje buvo patvirtinta bendra tokių tinklų veiklos atnaujinimo strategija, pagal kurią atsižvelgiama į naujai susidariusias aplinkybes perdavus pagalbos valdymo atsakomybę delegacijoms ir reorganizavus EuropeAid biurą. Tai leido sujungti įvairiuose sektoriuose sukauptą patirtį, kuri anksčiau buvo kaupiama atskiruose geografiniuose direktoratuose, naujai įsteigtuose teminiuose padaliniuose, kurių pagrindinis tikslas – gerinti veiklos kokybę. Teminių tinklų darbo pobūdis – teikti pagalbą delegacijoms. Tokiu pagrindu veikla buvo pradėta daugumoje teminių tinklų veiklos sričių. Taip pat su delegacijų atstovais aplinkosaugos klausimais konsultuojamasi dėl siūlomo aplinkosaugos aspektų vadovo.

| 24. | 2003–2004 m. Komisija pirmumo tvarka atliko visapusišką aplinkosaugos ir atogrąžų miškų reglamentų vertinimą, kaip ir buvo numatyta abiejų programų teisiniame pagrinde. Vykdant pavyzdinį vertinimo aplinkosaugos požiūriu vietoje projektą, buvo įvertinti 16 valstybių vykdomi 35 projektai. |
| --- | --- |

24.

2003–2004 m. Komisija pirmumo tvarka atliko visapusišką aplinkosaugos ir atogrąžų miškų reglamentų vertinimą, kaip ir buvo numatyta abiejų programų teisiniame pagrinde. Vykdant pavyzdinį vertinimo aplinkosaugos požiūriu vietoje projektą, buvo įvertinti 16 valstybių vykdomi 35 projektai.

| 25–26. | Komisija ėmėsi kurti duomenų bazę, kurioje bus sukaupti visi projektų vertinimo aprašai. Joje bus galima atlikti paiešką ir rasti vertinamą projektą pagal raktinius žodžius, įskaitant žodį „aplinka“. Tai leis sistemingiau vertinti rezultatus.
  Į rezultatus orientuotos stebėsenos ataskaitos yra glausti dokumentai, kuriuose nurodomos pagrindinės projektų sudedamosios dalys, ir jų paskirtis yra padėti greitai priimti projekto valdymo sprendimus. |
| --- | --- |

25–26.

Komisija ėmėsi kurti duomenų bazę, kurioje bus sukaupti visi projektų vertinimo aprašai. Joje bus galima atlikti paiešką ir rasti vertinamą projektą pagal raktinius žodžius, įskaitant žodį „aplinka“. Tai leis sistemingiau vertinti rezultatus.

Į rezultatus orientuotos stebėsenos ataskaitos yra glausti dokumentai, kuriuose nurodomos pagrindinės projektų sudedamosios dalys, ir jų paskirtis yra padėti greitai priimti projekto valdymo sprendimus.

| 27. | Pagalbos vystymuisi komiteto „politikos žymeklių sistema“, kurią naudoja Komisija, leidžia teikti ataskaitas aplinkosaugos klausimais vadovaujantis Pagalbos vystymuisi komiteto direktyvomis. Komisija Pagalbos vystymuisi komitetui jau pateikė 2003 ir 2004 metų ataskaitas apie šiuos „Rio politikos žymeklius“.
  Kaip pripažino Teismas, Pagalbos vystymuisi komiteto ataskaitų teikimo sistema nesudaro galimybių teikti visaapimančias ataskaitas pagal išsamius, aplinkosaugos konvencijose apibrėžtus reikalavimus (kurie vis dar yra tobulinami), ypač dėl išlaidų dydžio remiant atskirų daugiašalių aplinkos susitarimų tikslus. Komisija nuolat siekia, kad teikiama informacija būtų kuo tikslesnė, ir ragina veiksmingai naudotis esamomis ataskaitų teikimo priemonėmis bei informacinių sistemų teikiamomis galimybėmis. |
| --- | --- |

27.

Pagalbos vystymuisi komiteto „politikos žymeklių sistema“, kurią naudoja Komisija, leidžia teikti ataskaitas aplinkosaugos klausimais vadovaujantis Pagalbos vystymuisi komiteto direktyvomis. Komisija Pagalbos vystymuisi komitetui jau pateikė 2003 ir 2004 metų ataskaitas apie šiuos „Rio politikos žymeklius“.

Kaip pripažino Teismas, Pagalbos vystymuisi komiteto ataskaitų teikimo sistema nesudaro galimybių teikti visaapimančias ataskaitas pagal išsamius, aplinkosaugos konvencijose apibrėžtus reikalavimus (kurie vis dar yra tobulinami), ypač dėl išlaidų dydžio remiant atskirų daugiašalių aplinkos susitarimų tikslus. Komisija nuolat siekia, kad teikiama informacija būtų kuo tikslesnė, ir ragina veiksmingai naudotis esamomis ataskaitų teikimo priemonėmis bei informacinių sistemų teikiamomis galimybėmis.

KOMISIJOS VYKDOMO APLINKOS ASPEKTO INTEGRAVIMO REZULTATYVUMO ĮVERTINIMAS

| 29–35. | Nepaisant padarytos pažangos, aplinkosaugos aspektų integravimas planuojant šalių programas nebuvo toks spartus, kaip turėjo būti. Tačiau iš 60-ties per 2002 m. įvertintų šalių iki 2005 m. pabaigos tik 2 šalys nebuvo parengusios jokio šalies aplinkosauginio profilio. Komisijos nuomone, 19 šalių parengti profiliai buvo gana priimtini, 24 šalių profiliai buvo gana trumpi (mažiau kaip 10 puslapių), 4 valstybių profiliai buvo įtraukti į regioninius šalies aplinkosauginius profilius, o 11 valstybių profiliai yra rengiami arba vyksta parengiamieji darbai. Nors šie šalių aplinkosauginiai profiliai niekuo negalėjo prisidėti prie aplinkosaugos aspektų integravimo rengiant pirmosios kartos šalies strategijos dokumentus (2001–2007 m.), jie bus geras atspirties taškas būsimiems šalies strategijos dokumentams rengti.
  Šiuo metu tvirtinami šalies strategijos dokumentai ir regioniniai strategijos dokumentai, ir Komisijos tarpžinybinio bendradarbiavimo mechanizmų pagalba galima stebėti, ar šalies aplinkosauginių profilių rekomendacijos tinkamai integruojamos į geografines bendradarbiavimo priemones. Tarpžinybinė kokybės užtikrinimo grupė, kuri tikrina visus šalies strategijos dokumentus ir regioninės strategijos dokumentus, siekia garantuoti tokį nuoseklumą ir vientisumą. Ir vis dėlto, pažanga šioje srityje taip pat priklauso nuo valstybių partnerių šiems klausimams teikiamos reikšmės.
  Nepriklausomame Reglamento (EB) Nr. 2493/2000 vidurio laikotarpio vertinime Komisija taip pat rekomendavo nuo 2006 m. planuojant programas daugiau dėmesio skirti svarbiems aspektams integruoti. Į šią rekomendaciją reikėtų atsižvelgti sudarant naująją programą. Taip pat bus numatytos didesnės galimybės sukurti nuoseklesnę bendrą strategiją gebėjimams stiprinti besivystančiose šalyse.
  Galimybė pagalbą gaunančių valstybių pareigūnams dalyvauti delegacijose vykstančiuose Aplinkosaugos pagalbos tarnybų organizuojamuose mokymuose (žr. 22 dalį) padeda stiprinti gebėjimus ir didinti informuotumą aplinkosaugos aspektų integravimo klausimais taip pat ir šiose valstybėse (žr. 34 dalį).
  Tikimasi, kad šalies aplinkosauginių profilių rengimo procesas, grindžiamas išsamiomis konsultacijomis, kuriose dalyvavo įvairios suinteresuotosios šalys iš valstybių pagalbos gavėjų, taip pat yra svarus indėlis didinant informuotumą aplinkosaugos klausimais ir stiprinant šių aspektų integravimo gebėjimus.
  Surengus mokymus pagrindinėje buveinėje (žr. 35 dalį), net 70 darbuotojų iš programų planavime dalyvaujančių generalinių direktoratų dalyvavo reguliariuose arba ad hoc mokymo kursuose, vykusiuose 2004 m. lapkričio mėnesį Briuselyje, kur daugiausia dėmesio buvo skirta programų planavimo klausimams. Taip pat žiūrėkite atsakymą į 22 dalį.
  Šalies strategijos dokumentų aplinkosauginių aspektų peržiūros procedūras atlieka Išorės santykių generaliniame direktorate jau veikiantis aplinkosaugos korespondentų tinklas, kurių dauguma dirba geografiniuose direktoratuose ir todėl yra gerai susipažinę ir su aplinkosaugos klausimais, ir su šalių ypatumais.
  Veiksmingesnis sektorinių generalinių direktoratų veiklos koordinavimas padės gerinti šiuo metu atliekamą šalies (regioninės) strategijos dokumentų kontrolę, nes bus užtikrinta veiklos sąveika ir atitinkamai pasidalyta atsakomybė. |
| --- | --- |

29–35.

Nepaisant padarytos pažangos, aplinkosaugos aspektų integravimas planuojant šalių programas nebuvo toks spartus, kaip turėjo būti. Tačiau iš 60-ties per 2002 m. įvertintų šalių iki 2005 m. pabaigos tik 2 šalys nebuvo parengusios jokio šalies aplinkosauginio profilio. Komisijos nuomone, 19 šalių parengti profiliai buvo gana priimtini, 24 šalių profiliai buvo gana trumpi (mažiau kaip 10 puslapių), 4 valstybių profiliai buvo įtraukti į regioninius šalies aplinkosauginius profilius, o 11 valstybių profiliai yra rengiami arba vyksta parengiamieji darbai. Nors šie šalių aplinkosauginiai profiliai niekuo negalėjo prisidėti prie aplinkosaugos aspektų integravimo rengiant pirmosios kartos šalies strategijos dokumentus (2001–2007 m.), jie bus geras atspirties taškas būsimiems šalies strategijos dokumentams rengti.

Šiuo metu tvirtinami šalies strategijos dokumentai ir regioniniai strategijos dokumentai, ir Komisijos tarpžinybinio bendradarbiavimo mechanizmų pagalba galima stebėti, ar šalies aplinkosauginių profilių rekomendacijos tinkamai integruojamos į geografines bendradarbiavimo priemones. Tarpžinybinė kokybės užtikrinimo grupė, kuri tikrina visus šalies strategijos dokumentus ir regioninės strategijos dokumentus, siekia garantuoti tokį nuoseklumą ir vientisumą. Ir vis dėlto, pažanga šioje srityje taip pat priklauso nuo valstybių partnerių šiems klausimams teikiamos reikšmės.

Nepriklausomame Reglamento (EB) Nr. 2493/2000 vidurio laikotarpio vertinime Komisija taip pat rekomendavo nuo 2006 m. planuojant programas daugiau dėmesio skirti svarbiems aspektams integruoti. Į šią rekomendaciją reikėtų atsižvelgti sudarant naująją programą. Taip pat bus numatytos didesnės galimybės sukurti nuoseklesnę bendrą strategiją gebėjimams stiprinti besivystančiose šalyse.

Galimybė pagalbą gaunančių valstybių pareigūnams dalyvauti delegacijose vykstančiuose Aplinkosaugos pagalbos tarnybų organizuojamuose mokymuose (žr. 22 dalį) padeda stiprinti gebėjimus ir didinti informuotumą aplinkosaugos aspektų integravimo klausimais taip pat ir šiose valstybėse (žr. 34 dalį).

Tikimasi, kad šalies aplinkosauginių profilių rengimo procesas, grindžiamas išsamiomis konsultacijomis, kuriose dalyvavo įvairios suinteresuotosios šalys iš valstybių pagalbos gavėjų, taip pat yra svarus indėlis didinant informuotumą aplinkosaugos klausimais ir stiprinant šių aspektų integravimo gebėjimus.

Surengus mokymus pagrindinėje buveinėje (žr. 35 dalį), net 70 darbuotojų iš programų planavime dalyvaujančių generalinių direktoratų dalyvavo reguliariuose arba ad hoc mokymo kursuose, vykusiuose 2004 m. lapkričio mėnesį Briuselyje, kur daugiausia dėmesio buvo skirta programų planavimo klausimams. Taip pat žiūrėkite atsakymą į 22 dalį.

Šalies strategijos dokumentų aplinkosauginių aspektų peržiūros procedūras atlieka Išorės santykių generaliniame direktorate jau veikiantis aplinkosaugos korespondentų tinklas, kurių dauguma dirba geografiniuose direktoratuose ir todėl yra gerai susipažinę ir su aplinkosaugos klausimais, ir su šalių ypatumais.

Veiksmingesnis sektorinių generalinių direktoratų veiklos koordinavimas padės gerinti šiuo metu atliekamą šalies (regioninės) strategijos dokumentų kontrolę, nes bus užtikrinta veiklos sąveika ir atitinkamai pasidalyta atsakomybė.

| 36–38. | Teikiant bendrąją biudžeto paramą, numatoma palaikyti platų politinį dialogą partnerių vystymosi strategijų tema, daug dėmesio skiriama skurdo mažinimui, makroekonominiam stabilumui ir geresniam viešųjų finansų valdymui atsižvelgiant į galiojančias teisines nuostatas ir įsipareigojimus (kaip antai Kotonu susitarimo 61.2 straipsnis). Apskritai aplinkosaugos aspektai netenkina bendrosios biudžeto paramos programoms taikomų tinkamumo ir mokėjimo sąlygų, ir turėtų būti nagrinėjami platesnio politinio dialogo kontekste.
  Konkrečiu Tanzanijos atveju (5 langelis) šalies skurdo mažinimo strategija pasižymi svarbiu aplinkosaugos elementu. Atitinkamai pagal išmokų skyrimo tikslais taikomus efektyvumo vertinimo rodiklius su aplinkosauga susijusių veiksmų įgyvendinimas, Komisijos požiūriu, yra svarbus aspektas vertinant šalies skurdo mažinimo strategijos įgyvendinimą.
  Teikiant paramą aplinkosauginiu požiūriu jautriems sektoriams (sektorinė biudžeto parama), į konkrečiam sektoriui būdingus su aplinkosauga susijusius svarbius klausimus galima atsižvelgti palaikant dialogą sektoriaus politikos klausimais, taip pat ir sudarant pačią programą. Taip pat ateityje gali būti numatyta konkrečiai aplinkosaugos klausimams skiriama sektorinė biudžeto parama.
  Strateginis poveikio aplinkai vertinimas yra naudinga priemonė, ir Komisija sieks, kur tik galima, skatinti šios priemonės naudojimą palaikant politinį dialogą.
  Komisija taip pat atsižvelgia į aplinkosauginius aspektus šiuo metu atnaujindama biudžeto ir paramos sektoriaus politikai vadovus. Šiuose vadovuose ir žinyne apie aplinkosaugos klausimus Komisija suderins aplinkosauginių klausimų ir biudžeto paramos klausimų sprendimo būdus. |
| --- | --- |

36–38.

Teikiant bendrąją biudžeto paramą, numatoma palaikyti platų politinį dialogą partnerių vystymosi strategijų tema, daug dėmesio skiriama skurdo mažinimui, makroekonominiam stabilumui ir geresniam viešųjų finansų valdymui atsižvelgiant į galiojančias teisines nuostatas ir įsipareigojimus (kaip antai Kotonu susitarimo 61.2 straipsnis). Apskritai aplinkosaugos aspektai netenkina bendrosios biudžeto paramos programoms taikomų tinkamumo ir mokėjimo sąlygų, ir turėtų būti nagrinėjami platesnio politinio dialogo kontekste.

Konkrečiu Tanzanijos atveju (5 langelis) šalies skurdo mažinimo strategija pasižymi svarbiu aplinkosaugos elementu. Atitinkamai pagal išmokų skyrimo tikslais taikomus efektyvumo vertinimo rodiklius su aplinkosauga susijusių veiksmų įgyvendinimas, Komisijos požiūriu, yra svarbus aspektas vertinant šalies skurdo mažinimo strategijos įgyvendinimą.

Teikiant paramą aplinkosauginiu požiūriu jautriems sektoriams (sektorinė biudžeto parama), į konkrečiam sektoriui būdingus su aplinkosauga susijusius svarbius klausimus galima atsižvelgti palaikant dialogą sektoriaus politikos klausimais, taip pat ir sudarant pačią programą. Taip pat ateityje gali būti numatyta konkrečiai aplinkosaugos klausimams skiriama sektorinė biudžeto parama.

Strateginis poveikio aplinkai vertinimas yra naudinga priemonė, ir Komisija sieks, kur tik galima, skatinti šios priemonės naudojimą palaikant politinį dialogą.

Komisija taip pat atsižvelgia į aplinkosauginius aspektus šiuo metu atnaujindama biudžeto ir paramos sektoriaus politikai vadovus. Šiuose vadovuose ir žinyne apie aplinkosaugos klausimus Komisija suderins aplinkosauginių klausimų ir biudžeto paramos klausimų sprendimo būdus.

| 39–46 | Toliau galima tobulinti projektų patikrą aplinkosauginiu požiūriu. Reikiamos rekomendacijos ir nuoseklesni nurodymai dėl projektų patikros bus pateikti žinyne aplinkosaugos klausimais.
  Standartiniuose projekto identifikavimo ir formulavimo aprašymuose pateiktos nuorodos į aplinkosauginius aspektus tarp kitų (riboto skaičiaus) kompleksinių klausimų iš esmės netrukdo deramai atsižvelgti į aplinkosauginius aspektus rengiant pačius projektus.
  Apie aplinkosaugos aspektų integravimo klausimams spręsti paskirtus darbuotojus skaitykite atsakyme į 18 dalį. Nustatant prioritetus naudotis ribotais ištekliais daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ugdyti ne specializuotų darbuotojų gebėjimams, kurie reikalingi atliekant pagrindines aplinkosaugos aspektų integravimo procedūras (patikra), ir užtikrinti, kad prireikus bus galima pasinaudoti specialistų pagalba apibrėžiant ir formuluojant uždavinius.
  Siekiant teikti informaciją apie poveikio aplinkai vertinimus, 2005 m. lapkričio mėn. EK Aplinkosaugos pagalbos tarnybai padedant, buvo pradėtas sudaryti pirmas, nors dar ir neišsamus, poveikio aplinkai vertinimų sąrašas, į kurį daugiausia buvo įtraukti transporto sektoriuje atlikti vertinimai. Šis sąrašas bus sudarytas ir reguliariai atnaujinamas, kad EK darbuotojams ir plačiajai visuomenei paprašius, galima būtų pateikti svarbiausią informaciją.

  6 langelyje minėta Nikaragvos delegacija yra už šešias šalis atsakinga regioninė delegacija, o darbuotojai dirba Nikaragvoje, Gvatemaloje, Kosta Rikoje ir Panamoje. |
| --- | --- |

39–46

Toliau galima tobulinti projektų patikrą aplinkosauginiu požiūriu. Reikiamos rekomendacijos ir nuoseklesni nurodymai dėl projektų patikros bus pateikti žinyne aplinkosaugos klausimais.

Standartiniuose projekto identifikavimo ir formulavimo aprašymuose pateiktos nuorodos į aplinkosauginius aspektus tarp kitų (riboto skaičiaus) kompleksinių klausimų iš esmės netrukdo deramai atsižvelgti į aplinkosauginius aspektus rengiant pačius projektus.

Apie aplinkosaugos aspektų integravimo klausimams spręsti paskirtus darbuotojus skaitykite atsakyme į 18 dalį. Nustatant prioritetus naudotis ribotais ištekliais daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ugdyti ne specializuotų darbuotojų gebėjimams, kurie reikalingi atliekant pagrindines aplinkosaugos aspektų integravimo procedūras (patikra), ir užtikrinti, kad prireikus bus galima pasinaudoti specialistų pagalba apibrėžiant ir formuluojant uždavinius.

Siekiant teikti informaciją apie poveikio aplinkai vertinimus, 2005 m. lapkričio mėn. EK Aplinkosaugos pagalbos tarnybai padedant, buvo pradėtas sudaryti pirmas, nors dar ir neišsamus, poveikio aplinkai vertinimų sąrašas, į kurį daugiausia buvo įtraukti transporto sektoriuje atlikti vertinimai. Šis sąrašas bus sudarytas ir reguliariai atnaujinamas, kad EK darbuotojams ir plačiajai visuomenei paprašius, galima būtų pateikti svarbiausią informaciją.

6 langelyje minėta Nikaragvos delegacija yra už šešias šalis atsakinga regioninė delegacija, o darbuotojai dirba Nikaragvoje, Gvatemaloje, Kosta Rikoje ir Panamoje.

APLINKOS PROJEKTŲ REZULTATYVUMO ĮVERTINIMAS IR REZULTATYVUMĄ ĮTAKOJANTYS VEIKSNIAI

| 50–56. | Komisijos nuomone, atsižvelgiant į sudėtingą vystomojo bendradarbiavimo kontekstą, projektai yra palyginti veiksmingi. Būtina atsižvelgti į daugybę veiksnių, darančių poveikį projektų įgyvendinimo metu (įskaitant politinį nestabilumą ir su įstatymu įgyvendinimu susijusias problemas), kurių dažnai neįmanoma kontroliuoti, bet kurie lemia, ar bus pasiekti numatyti rezultatai.
  Finansų tvarumas yra sudėtingas uždavinys, būdingas daugeliui vystymosi projektų; dar aktualesnis šis uždavinys tampa įgyvendinant projektus, kurių pagrindinis tikslas – gerinti padėtį aplinkosaugos srityje. Daugumos EK remiamų aplinkosaugos intervencinių priemonių tikslas buvo suderinti išsaugojimo tikslus su vietiniais vystymosi poreikiais, remiant tvarų gamtinių išteklių naudojimą vietos bendruomenėse bei kitą pajamas duodančią veiklą (pvz., ekologinis turizmas), kuri būtinai sustiprintų už aplinkos apsaugą atsakingas vietos valdžios institucijas. Ir vis dėlto galimai iš tokios veiklos gaunamos ekonominės naudos gali nepakakti garantuoti ilgalaikį išteklių išsaugojimo veiksmų finansinį gyvybingumą, ypač atsižvelgiant į išsaugojimo srityje teikiamų vietos ir globalių aplinkosauginių paslaugų vertinimą.
  Pastaraisiais metais Komisija ėmėsi įvairiausių veiksmų projektų veiksmingumui ir tvarumui gerinti ir rengiasi toliau stebėti finansuojamų projektų rezultatus, siekdama įtvirtinti tolesnius tobulinimus.

  10 langelis. Komisijos nuomone, ekologinis turizmas jau yra išplėtotas, bet yra galimybių jį ir toliau plėtoti. Daug nuveikta kovojant su neteisėta medžiokle ir saugojamose teritorijose, kuriose vykdomos intervencinės priemonės, ir buferinėse zonose. Kai kurių vystymosi srityje įgyvendinamų priemonių rezultatai buvo nepatenkinami daugiausia dėl patirties stokos arba dėl nedideliu imlumu pasižyminčioje žmogaus arba fizinėje aplinkoje pasirinkto modelio. Pagal Ecofac programą buvo daug dirbama su įvairiomis tose aplinkose besispecializuojančių antropologų grupėmis, stengiantis rasti būdų tokiems klausimams išspręsti. |
| --- | --- |

50–56.

Komisijos nuomone, atsižvelgiant į sudėtingą vystomojo bendradarbiavimo kontekstą, projektai yra palyginti veiksmingi. Būtina atsižvelgti į daugybę veiksnių, darančių poveikį projektų įgyvendinimo metu (įskaitant politinį nestabilumą ir su įstatymu įgyvendinimu susijusias problemas), kurių dažnai neįmanoma kontroliuoti, bet kurie lemia, ar bus pasiekti numatyti rezultatai.

Finansų tvarumas yra sudėtingas uždavinys, būdingas daugeliui vystymosi projektų; dar aktualesnis šis uždavinys tampa įgyvendinant projektus, kurių pagrindinis tikslas – gerinti padėtį aplinkosaugos srityje. Daugumos EK remiamų aplinkosaugos intervencinių priemonių tikslas buvo suderinti išsaugojimo tikslus su vietiniais vystymosi poreikiais, remiant tvarų gamtinių išteklių naudojimą vietos bendruomenėse bei kitą pajamas duodančią veiklą (pvz., ekologinis turizmas), kuri būtinai sustiprintų už aplinkos apsaugą atsakingas vietos valdžios institucijas. Ir vis dėlto galimai iš tokios veiklos gaunamos ekonominės naudos gali nepakakti garantuoti ilgalaikį išteklių išsaugojimo veiksmų finansinį gyvybingumą, ypač atsižvelgiant į išsaugojimo srityje teikiamų vietos ir globalių aplinkosauginių paslaugų vertinimą.

Pastaraisiais metais Komisija ėmėsi įvairiausių veiksmų projektų veiksmingumui ir tvarumui gerinti ir rengiasi toliau stebėti finansuojamų projektų rezultatus, siekdama įtvirtinti tolesnius tobulinimus.

10 langelis. Komisijos nuomone, ekologinis turizmas jau yra išplėtotas, bet yra galimybių jį ir toliau plėtoti. Daug nuveikta kovojant su neteisėta medžiokle ir saugojamose teritorijose, kuriose vykdomos intervencinės priemonės, ir buferinėse zonose. Kai kurių vystymosi srityje įgyvendinamų priemonių rezultatai buvo nepatenkinami daugiausia dėl patirties stokos arba dėl nedideliu imlumu pasižyminčioje žmogaus arba fizinėje aplinkoje pasirinkto modelio. Pagal Ecofac programą buvo daug dirbama su įvairiomis tose aplinkose besispecializuojančių antropologų grupėmis, stengiantis rasti būdų tokiems klausimams išspręsti.

| 58–59. | Komisija stengiasi tobulinti projektų vertinimo procedūras (žr. 63 dalį). Tai turėtų sudaryti galimybes nustatyti pernelyg ambicingus planus ankstyvuose projektų rengimo etapuose arba atvejus, kai projekto tikslai yra nesuderinami su projekto įgyvendinimo priemonėmis, įskaitant projekto įgyvendinimo trukmę. Delegacijų atliekami vertinimai čia yra patys svarbiausi. Šiuo atžvilgiu svarbūs aspektai yra ir loginio pagrindo kokybė, ir objektyviai patikrinami rodikliai. Didelę reikšmę projektų atrankai turi vietos bendruomenės dalyvavimas, ir vertinant projekto pasiūlymą, į šį veiksnį yra deramai atsižvelgiama.
  Komisija taip pat stengiasi spartinti projektų atrankos ir valdymo eigą. Šių pastangų dalis – neseniai persvarstytos kvietimų teikti pasiūlymus procedūros. Perdavus įgyvendinimo atsakomybę delegacijoms, padėtis labai pagerėjo.
  Aplinkosaugos, ypač miškininkystės, srityje įgyvendinamų projektų tikslų neįmanoma greitai pasiekti. Projektų, finansuojamų pagal Aplinkos ir miškininkystės biudžeto eilutę, nustatyta ilgiausia trukmė yra 60 mėnesių. |
| --- | --- |

58–59.

Komisija stengiasi tobulinti projektų vertinimo procedūras (žr. 63 dalį). Tai turėtų sudaryti galimybes nustatyti pernelyg ambicingus planus ankstyvuose projektų rengimo etapuose arba atvejus, kai projekto tikslai yra nesuderinami su projekto įgyvendinimo priemonėmis, įskaitant projekto įgyvendinimo trukmę. Delegacijų atliekami vertinimai čia yra patys svarbiausi. Šiuo atžvilgiu svarbūs aspektai yra ir loginio pagrindo kokybė, ir objektyviai patikrinami rodikliai. Didelę reikšmę projektų atrankai turi vietos bendruomenės dalyvavimas, ir vertinant projekto pasiūlymą, į šį veiksnį yra deramai atsižvelgiama.

Komisija taip pat stengiasi spartinti projektų atrankos ir valdymo eigą. Šių pastangų dalis – neseniai persvarstytos kvietimų teikti pasiūlymus procedūros. Perdavus įgyvendinimo atsakomybę delegacijoms, padėtis labai pagerėjo.

Aplinkosaugos, ypač miškininkystės, srityje įgyvendinamų projektų tikslų neįmanoma greitai pasiekti. Projektų, finansuojamų pagal Aplinkos ir miškininkystės biudžeto eilutę, nustatyta ilgiausia trukmė yra 60 mėnesių.

| 60. | Taigi, finansinio reglamento 166 straipsnyje minima „d +3“ taisykle nustatomas laikinas suvaržymas išorės pagalbos valdymo srityje, nes individualios sutartys ir susitarimai (išskyrus audito ir įvertinimo), įgyvendinantys finansavimo susitarimus, turi būti sudaryti vėliausiai per trejus metus nuo biudžetinio įsipareigojimo datos (vadinamasis „n +1“ terminas yra įtrauktas į „d +3“ terminą). Atsižvelgiant į tai, kad finansinis reglamentas įsigaliojo 2003 m. sausio 1 d., šios taisyklės pasekmės pirmą kartą bus jaučiamos šiais metais. Kartais ši taisyklė laikoma keliančia tam tikrų sunkumų išorės pagalbos valdymo srityje. Komisija yra siūliusi iš dalies keisti Finansinio reglamento 166 straipsnį, pagal kurį, įgyvendinant kai kuriuos ilgalaikius ir daugiaetapius projektus, sutartis būtų sudaroma ne ilgesniam kaip 5 metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

60.

Taigi, finansinio reglamento 166 straipsnyje minima „d +3“ taisykle nustatomas laikinas suvaržymas išorės pagalbos valdymo srityje, nes individualios sutartys ir susitarimai (išskyrus audito ir įvertinimo), įgyvendinantys finansavimo susitarimus, turi būti sudaryti vėliausiai per trejus metus nuo biudžetinio įsipareigojimo datos (vadinamasis „n +1“ terminas yra įtrauktas į „d +3“ terminą). Atsižvelgiant į tai, kad finansinis reglamentas įsigaliojo 2003 m. sausio 1 d., šios taisyklės pasekmės pirmą kartą bus jaučiamos šiais metais. Kartais ši taisyklė laikoma keliančia tam tikrų sunkumų išorės pagalbos valdymo srityje. Komisija yra siūliusi iš dalies keisti Finansinio reglamento 166 straipsnį, pagal kurį, įgyvendinant kai kuriuos ilgalaikius ir daugiaetapius projektus, sutartis būtų sudaroma ne ilgesniam kaip 5 metų laikotarpiui.

| 61. | Projekto apimties klausimas turėtų būti sprendžiamas kiekvienu atveju atskirai, atsižvelgiant į konkrečiam projektui būdingus ir su konkrečiu kontekstu susijusius veiksnius. Kai kuriais atvejais, įgyvendinant kelis regionus apimančius projektus, didėja tikimybė, kad poveikis bus stipresnis. |
| --- | --- |

61.

Projekto apimties klausimas turėtų būti sprendžiamas kiekvienu atveju atskirai, atsižvelgiant į konkrečiam projektui būdingus ir su konkrečiu kontekstu susijusius veiksnius. Kai kuriais atvejais, įgyvendinant kelis regionus apimančius projektus, didėja tikimybė, kad poveikis bus stipresnis.

| 62. | Komisija sutinka, kad NVO ir išorės konsultantai turėtų būti geriau susipažinę su EK procedūromis. Šiuo tikslu yra organizuojami regioniniai seminarai. Be to, stengiamasi supaprastinti ir suvienodinti EK procedūras. |
| --- | --- |

62.

Komisija sutinka, kad NVO ir išorės konsultantai turėtų būti geriau susipažinę su EK procedūromis. Šiuo tikslu yra organizuojami regioniniai seminarai. Be to, stengiamasi supaprastinti ir suvienodinti EK procedūras.

| 63. | Komisijai žinoma, kad vertinant projektus, būtina deramai atsižvelgti į esamą padėtį projekto įgyvendinimo vietoje. Todėl nuo 2006 m. vasario mėn. įsigaliojusiame naujajame EK išorės veiksmų sutarčių procedūrų praktiniame vadove vertinant projektų pasiūlymus EK delegacijų nuomonei teikiama daugiau reikšmės negu anksčiau.

  11 langelis. Natūralaus miško valdymo projektas gali atrodyti pernelyg ambicingas, nes bandoma apimti pernelyg plačią sritį, bei orientuojamasi į centrinius vyriausybės lygmenis politiniame kontekste; tačiau šio projekto negalima vertinti neatsižvelgiant į kontekstą. Natūralaus miško valdymo projekto tikslas – remti platesnę sektoriaus programą vadovaujant centrinei vyriausybei, – Natūralaus miško apsaugos programą, kuria siekiama tobulinti miškų valdymo sistemas visoje šalyje. Todėl Natūralaus miško valdymo projektas yra viena iš kelių viena kitą papildančių ir pagal Natūralaus miško apsaugos programą įgyvendinamų intervencinių priemonių, kuriomis siekiama gerinti miškų valdymą Kinijoje. Natūralaus miško apsaugos programos parama gali būti veiksmingai įgyvendinama platesnėje srityje bei politikos kontekste. |
| --- | --- |

63.

Komisijai žinoma, kad vertinant projektus, būtina deramai atsižvelgti į esamą padėtį projekto įgyvendinimo vietoje. Todėl nuo 2006 m. vasario mėn. įsigaliojusiame naujajame EK išorės veiksmų sutarčių procedūrų praktiniame vadove vertinant projektų pasiūlymus EK delegacijų nuomonei teikiama daugiau reikšmės negu anksčiau.

11 langelis. Natūralaus miško valdymo projektas gali atrodyti pernelyg ambicingas, nes bandoma apimti pernelyg plačią sritį, bei orientuojamasi į centrinius vyriausybės lygmenis politiniame kontekste; tačiau šio projekto negalima vertinti neatsižvelgiant į kontekstą. Natūralaus miško valdymo projekto tikslas – remti platesnę sektoriaus programą vadovaujant centrinei vyriausybei, – Natūralaus miško apsaugos programą, kuria siekiama tobulinti miškų valdymo sistemas visoje šalyje. Todėl Natūralaus miško valdymo projektas yra viena iš kelių viena kitą papildančių ir pagal Natūralaus miško apsaugos programą įgyvendinamų intervencinių priemonių, kuriomis siekiama gerinti miškų valdymą Kinijoje. Natūralaus miško apsaugos programos parama gali būti veiksmingai įgyvendinama platesnėje srityje bei politikos kontekste.

| 64–65. | Siekdama didinti projektų rengimo procedūrų veiksmingumą, Komisija nori garantuoti, kad projektų galimybių studijos ir projektai būtų rengiami atsižvelgiant į aukštus kokybės standartus ir atsakomybės principus. Šiuo atžvilgiu projektų rengimo trukmei įtakos gali turėti ir tai, jog bus būtina atlikti ex ante poveikio aplinkai vertinimą, kuriame turės dalyvauti ir suinteresuotosios šalys.
  Vertindama kvietimus teikti pasiūlymus pagal temines programas, Komisija sutinka, kad nuo kvietimų paskelbimo iki antrojo sutarčių paketo pasirašymo praėjo palyginti ilgas laiko tarpas. Tačiau būtina atsižvelgti į tai, kad 2001 m. paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus buvo vienas pirmųjų Komisijos paskelbtų kvietimų pagal temines išorės pagalbos programas. Kaip minėta pirmiau, nuo to laiko Komisija stengėsi paspartinti projektų atrankos ir valdymo procedūras, todėl 2003 m. paskelbus kvietimus rezultatai buvo žymiai geresni. 2006 m. pradėtose taikyti kvietimo teikti pasiūlymus procedūrose numatyta, kad nuo kvietimo teikti pasiūlymus paskelbimo iki sutarties parengimo turėtų praeiti ne daugiau kaip vieneri metai. |
| --- | --- |

64–65.

Siekdama didinti projektų rengimo procedūrų veiksmingumą, Komisija nori garantuoti, kad projektų galimybių studijos ir projektai būtų rengiami atsižvelgiant į aukštus kokybės standartus ir atsakomybės principus. Šiuo atžvilgiu projektų rengimo trukmei įtakos gali turėti ir tai, jog bus būtina atlikti ex ante poveikio aplinkai vertinimą, kuriame turės dalyvauti ir suinteresuotosios šalys.

Vertindama kvietimus teikti pasiūlymus pagal temines programas, Komisija sutinka, kad nuo kvietimų paskelbimo iki antrojo sutarčių paketo pasirašymo praėjo palyginti ilgas laiko tarpas. Tačiau būtina atsižvelgti į tai, kad 2001 m. paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus buvo vienas pirmųjų Komisijos paskelbtų kvietimų pagal temines išorės pagalbos programas. Kaip minėta pirmiau, nuo to laiko Komisija stengėsi paspartinti projektų atrankos ir valdymo procedūras, todėl 2003 m. paskelbus kvietimus rezultatai buvo žymiai geresni. 2006 m. pradėtose taikyti kvietimo teikti pasiūlymus procedūrose numatyta, kad nuo kvietimo teikti pasiūlymus paskelbimo iki sutarties parengimo turėtų praeiti ne daugiau kaip vieneri metai.

| 66. | EK procedūros ir viešųjų pirkimo taisyklės yra suformuotos taip, kad būtų garantuojamas kuo didesnis skaidrumas ir teisingumas, ir kad būtų galima prižiūrėti bei kontroliuoti, kaip yra naudojamos viešosios lėšos. Komisija sutinka, jog galima toliau paprastinti procedūras, kad pagalba būtų teikiama greičiau ir veiksmingiau, todėl yra pasiūliusi atitinkamus Finansinio reglamento pakeitimus. EuropeAid biuras atliko pirmąją pagal šiuo metu galiojantį reglamentą taikomų procedūrų peržiūrą, ir atnaujintos procedūros jau yra taikomos nuo šių metų vasario mėnesio (žr. naująjį praktinį vadovą).

  12 langelis. Komisijos nuomone, nepaisant pernelyg ilgo laiko tarpo nuo projekto pasiūlymo teikimo iki jo patvirtinimo, projektas Brazilijoje išliko ne mažiau aktualus, nes projekto pasiūlyme nurodytos problemos ir poreikiai, kuriuos būtina spręsti ir tenkinti, išliko ir pradėjus įgyvendinti projektą. Reikia, kiek įmanoma, vengti delsimo tvirtinant projektus. |
| --- | --- |

66.

EK procedūros ir viešųjų pirkimo taisyklės yra suformuotos taip, kad būtų garantuojamas kuo didesnis skaidrumas ir teisingumas, ir kad būtų galima prižiūrėti bei kontroliuoti, kaip yra naudojamos viešosios lėšos. Komisija sutinka, jog galima toliau paprastinti procedūras, kad pagalba būtų teikiama greičiau ir veiksmingiau, todėl yra pasiūliusi atitinkamus Finansinio reglamento pakeitimus. EuropeAid biuras atliko pirmąją pagal šiuo metu galiojantį reglamentą taikomų procedūrų peržiūrą, ir atnaujintos procedūros jau yra taikomos nuo šių metų vasario mėnesio (žr. naująjį praktinį vadovą).

12 langelis. Komisijos nuomone, nepaisant pernelyg ilgo laiko tarpo nuo projekto pasiūlymo teikimo iki jo patvirtinimo, projektas Brazilijoje išliko ne mažiau aktualus, nes projekto pasiūlyme nurodytos problemos ir poreikiai, kuriuos būtina spręsti ir tenkinti, išliko ir pradėjus įgyvendinti projektą. Reikia, kiek įmanoma, vengti delsimo tvirtinant projektus.

| 68. | Komisija pritaria Teismo nuomonei, kad yra nepaprastai svarbu stiprinti gebėjimus šalyse partnerėse. Iš tiesų šio tikslo buvo nuolat siekiama EK bendradarbiaujant su šalimis partnerėmis, nors tokios veiklos rezultatus įvertinti kiekybiniu ir kokybiniu požiūriu būtų sunku. Gebėjimų stiprinimo priemonės dažnai buvo įgyvendinamos atsižvelgiant į vietos ypatumus (tai projekto intervencijos sritis) ir buvo skirtos vietos valdžios institucijoms, o taip pat ir pilietinei visuomenei. Į centrines administracijas orientuoti gebėjimų stiprinimo veiksmai vis dažniau įtraukiami į pagal geografines programas finansuojamus platesnio masto veiksmus. Tačiau norint, kad gebėjimų stiprinimas ir institucijų rėmimo darbai būtų veiksmingi, būtina paramą gaunančios institucijos atsakomybė ir atitinkami įsipareigojimai. |
| --- | --- |

68.

Komisija pritaria Teismo nuomonei, kad yra nepaprastai svarbu stiprinti gebėjimus šalyse partnerėse. Iš tiesų šio tikslo buvo nuolat siekiama EK bendradarbiaujant su šalimis partnerėmis, nors tokios veiklos rezultatus įvertinti kiekybiniu ir kokybiniu požiūriu būtų sunku. Gebėjimų stiprinimo priemonės dažnai buvo įgyvendinamos atsižvelgiant į vietos ypatumus (tai projekto intervencijos sritis) ir buvo skirtos vietos valdžios institucijoms, o taip pat ir pilietinei visuomenei. Į centrines administracijas orientuoti gebėjimų stiprinimo veiksmai vis dažniau įtraukiami į pagal geografines programas finansuojamus platesnio masto veiksmus. Tačiau norint, kad gebėjimų stiprinimas ir institucijų rėmimo darbai būtų veiksmingi, būtina paramą gaunančios institucijos atsakomybė ir atitinkami įsipareigojimai.

| 69. | Apibrėždama ir kurdama intervencines priemones pagal geografines programas, EK visada siekia užtikrinti, kad pagalbą gaunančioji valstybė prisiimtų aukščiausio lygmens politinius įsipareigojimus. Tačiau, iš dalies ir dėl nepakankamo, palyginti su kitomis prioritetinėmis sritimis, pagalbą gaunančiose valstybėse (regionuose) aplinkosaugos klausimams skiriamo dėmesio, iš tikrųjų tokie įsipareigojimai nėra tokie tvirti, kaip yra deklaruojama, ir jų pagrindu atitinkamos šalys ne visada bendradarbiauja arba stinga paramos veiklai. |
| --- | --- |

69.

Apibrėždama ir kurdama intervencines priemones pagal geografines programas, EK visada siekia užtikrinti, kad pagalbą gaunančioji valstybė prisiimtų aukščiausio lygmens politinius įsipareigojimus. Tačiau, iš dalies ir dėl nepakankamo, palyginti su kitomis prioritetinėmis sritimis, pagalbą gaunančiose valstybėse (regionuose) aplinkosaugos klausimams skiriamo dėmesio, iš tikrųjų tokie įsipareigojimai nėra tokie tvirti, kaip yra deklaruojama, ir jų pagrindu atitinkamos šalys ne visada bendradarbiauja arba stinga paramos veiklai.

| 70. | Šioje dalyje Teismo priminta situacija susidarė dėl ką tik aprašytųjų aplinkybių (žr. 69 dalį), taip pat ir dėl nepakankamo EK procedūrų išmanymo, kaip minėta atsakyme į 62 dalį. Komisija vis dažiau pabrėžia partnerių administracijų įsipareigojimų ir atsakomybės svarbą vadovavimo veiklai etape laikantis atitinkamų Finansinio reglamento nuostatų. Šiuo metu įgyvendinamas priemones, kuriomis siekiama sukurti naują pagalbos teikimo tvarką, kuri skirtųsi nuo įprastos projektų įgyvendinimo tvarkos (visą sektorių apimantis požiūris, paramos sektoriaus politikai programos), inter alia, pateisina ir nuolatinis siekis garantuoti ilgalaikį veiklos tvarumą. Komisijai yra žinomos problemos, susijusios su darbuotojų kaita, ji, deja jau yra susidūrusi su neigiamomis pasikeitimų tokiuose projektuose ar programose pasekmėmis, ypač kai projektai yra įgyvendinami atokiausiose vietovėse. Tačiau ši problema iš esmės nepatenka į EK ir pagalbą gaunančiųjų šalių palaikomo bendro politinio dialogo sritį. |
| --- | --- |

70.

Šioje dalyje Teismo priminta situacija susidarė dėl ką tik aprašytųjų aplinkybių (žr. 69 dalį), taip pat ir dėl nepakankamo EK procedūrų išmanymo, kaip minėta atsakyme į 62 dalį. Komisija vis dažiau pabrėžia partnerių administracijų įsipareigojimų ir atsakomybės svarbą vadovavimo veiklai etape laikantis atitinkamų Finansinio reglamento nuostatų. Šiuo metu įgyvendinamas priemones, kuriomis siekiama sukurti naują pagalbos teikimo tvarką, kuri skirtųsi nuo įprastos projektų įgyvendinimo tvarkos (visą sektorių apimantis požiūris, paramos sektoriaus politikai programos), inter alia, pateisina ir nuolatinis siekis garantuoti ilgalaikį veiklos tvarumą. Komisijai yra žinomos problemos, susijusios su darbuotojų kaita, ji, deja jau yra susidūrusi su neigiamomis pasikeitimų tokiuose projektuose ar programose pasekmėmis, ypač kai projektai yra įgyvendinami atokiausiose vietovėse. Tačiau ši problema iš esmės nepatenka į EK ir pagalbą gaunančiųjų šalių palaikomo bendro politinio dialogo sritį.

| 72. | Komisija nuolat pabrėždavo, kad projekto (programos) rengimo etape būtina įtraukti vietos bendruomenes, kad tai yra nepaprastai svarbi sąlyga gamtos išsaugojimo iniciatyvų ilgalaikiam tvarumui užtikrinti, atitinkanti ir skurdo mažinimo siekius. Tačiau pajamas duodančios veiklos kūrimo galimybės pačiose apsaugos zonose ir aplink jas yra ribotos, todėl negali tenkinti ilgalaikių vietos vystymosi ir gamtos apsaugos poreikių. Žr. Komisijos atsakymą į 50–56 dalis.
  Labai svarbu yra ir tai, kad EK vystymuisi skirtos pagalbos dėka šioje srityje padaryta pažanga išlieka labai nestabili dėl kitos srityse įgyvendinamos nacionalinės ar tarptautinės politikos poveikio, todėl vienas iš svarbiausių uždavinių yra būtinybė užtikrinti vystymosi politikos nuoseklumą.
  Per visus intervencijos metus dauguma pagal ECOFAC programą atliekamų veiksmų buvo skirti turizmui ir apskritai kitai pajamas duodančiai veiklai skatinti (medžioklės plotai Centrinėje Afrikoje, turizmo klausimai Kongo Brazavilyje, Gabone, Pusiaujo Gvinėjoje, Sao Tome). Visa esama ekologinio turizmo infrastruktūra ECOFAC intervencijos regione buvo sukurta būtent vykdant šią programą. |
| --- | --- |

72.

Komisija nuolat pabrėždavo, kad projekto (programos) rengimo etape būtina įtraukti vietos bendruomenes, kad tai yra nepaprastai svarbi sąlyga gamtos išsaugojimo iniciatyvų ilgalaikiam tvarumui užtikrinti, atitinkanti ir skurdo mažinimo siekius. Tačiau pajamas duodančios veiklos kūrimo galimybės pačiose apsaugos zonose ir aplink jas yra ribotos, todėl negali tenkinti ilgalaikių vietos vystymosi ir gamtos apsaugos poreikių. Žr. Komisijos atsakymą į 50–56 dalis.

Labai svarbu yra ir tai, kad EK vystymuisi skirtos pagalbos dėka šioje srityje padaryta pažanga išlieka labai nestabili dėl kitos srityse įgyvendinamos nacionalinės ar tarptautinės politikos poveikio, todėl vienas iš svarbiausių uždavinių yra būtinybė užtikrinti vystymosi politikos nuoseklumą.

Per visus intervencijos metus dauguma pagal ECOFAC programą atliekamų veiksmų buvo skirti turizmui ir apskritai kitai pajamas duodančiai veiklai skatinti (medžioklės plotai Centrinėje Afrikoje, turizmo klausimai Kongo Brazavilyje, Gabone, Pusiaujo Gvinėjoje, Sao Tome). Visa esama ekologinio turizmo infrastruktūra ECOFAC intervencijos regione buvo sukurta būtent vykdant šią programą.

| 73–74. | Jeigu dėmesys sutelkiamas vien į projektą, galimybės kartu su vystymosi partneriais įvertinti platesnio masto aplinkosaugos politiką ir valstybių partnerių programas, pažvelgti į aplinkosaugos politikos poveikį kitiems sektoriams yra labai ribotos. Tačiau šalių aplinkosauginiai profiliai, kurie dabar yra sudaromi kaip šalies strateginio dokumento sudedamoji dalis, kaip tik turėtų padėti nustatyti tokius trūkumus, kad į juos galima būtų tinkamai atsižvelgti planuojant su pagalbos teikimu susijusią veiklą. |
| --- | --- |

73–74.

Jeigu dėmesys sutelkiamas vien į projektą, galimybės kartu su vystymosi partneriais įvertinti platesnio masto aplinkosaugos politiką ir valstybių partnerių programas, pažvelgti į aplinkosaugos politikos poveikį kitiems sektoriams yra labai ribotos. Tačiau šalių aplinkosauginiai profiliai, kurie dabar yra sudaromi kaip šalies strateginio dokumento sudedamoji dalis, kaip tik turėtų padėti nustatyti tokius trūkumus, kad į juos galima būtų tinkamai atsižvelgti planuojant su pagalbos teikimu susijusią veiklą.

| 75. | Nuo 2001 m. centrinės vyriausybės negali teikti pasiūlymų pagal Aplinkosaugos ir miškininkystės biudžeto eilutę ir būti pareiškėjomis arba partnerėmis, todėl jos negali gauti subsidijų. Tačiau joms leidžiama dalyvauti projektuose, ypač kaip asocijuotoms partnerėms. Nors tai nėra dažnas atvejis, tokį dalyvavimą būtina skatinti, ypač siekiant garantuoti, kad projekto rezultatai būtų tvarūs politikos lygmeniu. |
| --- | --- |

75.

Nuo 2001 m. centrinės vyriausybės negali teikti pasiūlymų pagal Aplinkosaugos ir miškininkystės biudžeto eilutę ir būti pareiškėjomis arba partnerėmis, todėl jos negali gauti subsidijų. Tačiau joms leidžiama dalyvauti projektuose, ypač kaip asocijuotoms partnerėms. Nors tai nėra dažnas atvejis, tokį dalyvavimą būtina skatinti, ypač siekiant garantuoti, kad projekto rezultatai būtų tvarūs politikos lygmeniu.

| 76. | Tiesioginės biudžeto paramos reikšmė yra apibūdinta pastabose, pateiktose į 36–38 dalis. |
| --- | --- |

76.

Tiesioginės biudžeto paramos reikšmė yra apibūdinta pastabose, pateiktose į 36–38 dalis.

| 77. | Turėtų būti dedama daugiau pastangų skleisti informaciją apie pasiektus rezultatus ir sukauptą patirtį pagal Aplinkos ir miškininkystės programas įgyvendinamus projektus. Vertinant projektų pasiūlymus, reikėtų numatyti, kad dalis biudžeto būtų skiriama informacijos sklaidai ir tvarumo užtikrinimui užbaigus projekto įgyvendinimą. Projekto įgyvendinimo metu turėtų būti parengtas aiškus informacijos sklaidos ir veiklos per paskutiniuosius projekto įgyvendinimo metus planas. Taip pat tikimasi, kad perdavus atsakomybę, pagalbą gaunančių valstybių vyriausybės bus geriau informuotos apie projektų rezultatus.

  15 langelis. PPG7 koncepcija buvo sudėtinga jau nuo pačios pradžios. Per 1992 m. vykusią Jungtinių Tautų aplinkosaugos ir vystymosi konferenciją 7 galingiausios pasaulio valstybės įtikino konferenciją rengusią Braziliją pritarti PPG7 koncepcijai. Tačiau tuo metu šalyje dar nebuvo tiek plačiai žinoma apie neatidėliotiną būtinybę apsaugoti Amazonę, o dalyvaujančiose valstybėse nebuvo sukurtų atitinkamų struktūrų ir numatytų reikalingų biudžeto išteklių.
  Tinkamu laiku programa paskatino sukurti Aplinkos ministerijas ir už Aplinką atsakingus sekretoriatus dalyvaujančiose šalyse. Buvo organizuota nemažai mokymo kursų, kurie, deja, ne visada duodavo laukiamų rezultatų, daugiausia dėl darbuotojų kaitos.
  Dar vienas padėtį apsunkinantis veiksnys yra dideli kultūriniai ir teisinės sistemos skirtumai tarp įvairių Amazonės regione esančių valstybių. Pavyzdžiui, Rondonija yra vienintelė valstija, kurioje ekologinis ir ekonominis zonavimas (EEZ) yra įtvirtintas įstatymu. Kitose valstijose nėra jokios oficialios valstybinės politikos EEZ klausimu.
  Patirtis parodė, kad valdymo ir kontrolės priemonės negali būti veiksmingai įgyvendinamos. Šioje srityje valstybė beveik nedalyvauja. Be to, norint kontroliuoti 5 mln. kvadratinių kilometrų Amazonės miškų plotus, daug didesnius nei dabartinis apytiksliai 4 mln. kvadratinių kilometrų užimančios Europos Sąjungos plotas, būtina, kad į šia veiklą plačiu mastu įsitrauktų ir valstybė. Ši problema yra palaipsniui sprendžiama pasitelkiant oro ir palydovinio stebėjimo priemones.
  Nepaisant Aplinkos ministerijos pastangų šioje srityje, vis dar sunku aplinkosaugos politiką įgyvendinti kaip horizontalią priemonę, kurią taikytų ir kitos ministerijos, daugiausia dėl politinio spaudimo garantuoti ekonomikos augimą ir didinti užimtumą. |
| --- | --- |

77.

Turėtų būti dedama daugiau pastangų skleisti informaciją apie pasiektus rezultatus ir sukauptą patirtį pagal Aplinkos ir miškininkystės programas įgyvendinamus projektus. Vertinant projektų pasiūlymus, reikėtų numatyti, kad dalis biudžeto būtų skiriama informacijos sklaidai ir tvarumo užtikrinimui užbaigus projekto įgyvendinimą. Projekto įgyvendinimo metu turėtų būti parengtas aiškus informacijos sklaidos ir veiklos per paskutiniuosius projekto įgyvendinimo metus planas. Taip pat tikimasi, kad perdavus atsakomybę, pagalbą gaunančių valstybių vyriausybės bus geriau informuotos apie projektų rezultatus.

15 langelis. PPG7 koncepcija buvo sudėtinga jau nuo pačios pradžios. Per 1992 m. vykusią Jungtinių Tautų aplinkosaugos ir vystymosi konferenciją 7 galingiausios pasaulio valstybės įtikino konferenciją rengusią Braziliją pritarti PPG7 koncepcijai. Tačiau tuo metu šalyje dar nebuvo tiek plačiai žinoma apie neatidėliotiną būtinybę apsaugoti Amazonę, o dalyvaujančiose valstybėse nebuvo sukurtų atitinkamų struktūrų ir numatytų reikalingų biudžeto išteklių.

Tinkamu laiku programa paskatino sukurti Aplinkos ministerijas ir už Aplinką atsakingus sekretoriatus dalyvaujančiose šalyse. Buvo organizuota nemažai mokymo kursų, kurie, deja, ne visada duodavo laukiamų rezultatų, daugiausia dėl darbuotojų kaitos.

Dar vienas padėtį apsunkinantis veiksnys yra dideli kultūriniai ir teisinės sistemos skirtumai tarp įvairių Amazonės regione esančių valstybių. Pavyzdžiui, Rondonija yra vienintelė valstija, kurioje ekologinis ir ekonominis zonavimas (EEZ) yra įtvirtintas įstatymu. Kitose valstijose nėra jokios oficialios valstybinės politikos EEZ klausimu.

Patirtis parodė, kad valdymo ir kontrolės priemonės negali būti veiksmingai įgyvendinamos. Šioje srityje valstybė beveik nedalyvauja. Be to, norint kontroliuoti 5 mln. kvadratinių kilometrų Amazonės miškų plotus, daug didesnius nei dabartinis apytiksliai 4 mln. kvadratinių kilometrų užimančios Europos Sąjungos plotas, būtina, kad į šia veiklą plačiu mastu įsitrauktų ir valstybė. Ši problema yra palaipsniui sprendžiama pasitelkiant oro ir palydovinio stebėjimo priemones.

Nepaisant Aplinkos ministerijos pastangų šioje srityje, vis dar sunku aplinkosaugos politiką įgyvendinti kaip horizontalią priemonę, kurią taikytų ir kitos ministerijos, daugiausia dėl politinio spaudimo garantuoti ekonomikos augimą ir didinti užimtumą.

| 78. | Pastabos dėl aplinkosaugos sektoriuje (t. y. apsauga, išsaugojimas, pritaikymas) vykdomų projektų finansinio tvarumo pateiktos atsakymuose į 50–56 ir 72 dalis. |
| --- | --- |

78.

Pastabos dėl aplinkosaugos sektoriuje (t. y. apsauga, išsaugojimas, pritaikymas) vykdomų projektų finansinio tvarumo pateiktos atsakymuose į 50–56 ir 72 dalis.

| 79. | Komisija yra informuota apie šią problemą ir ketina ją spręsti rengdama naująją teminę 2007–2013 m. programą, kurioje ypač pabrėžiamas teminių programų subsidiarumo ir papildomumo geografinėms programoms principas. |
| --- | --- |

79.

Komisija yra informuota apie šią problemą ir ketina ją spręsti rengdama naująją teminę 2007–2013 m. programą, kurioje ypač pabrėžiamas teminių programų subsidiarumo ir papildomumo geografinėms programoms principas.

| 80. | Komisija visiškai pritaria Teismo pastaboms. Vėlgi daroma nuoroda į atsakymus į 50–56 ir 72 dalis. Komisija ypač daug reikšmės teikia vystymosi politikos nuoseklumo užtikrinimui, siekdama užkirsti kelią priemonėms, kurios teiktų dideles paskatas siekti trumpalaikės ekonominės naudos, kenkiant bendradarbiavimo pastangoms gamtos išsaugojimo srityje ir mažinant šios veiklos ilgalaikio tvarumo perspektyvas.
  Be to, stengdamasi kovoti su neteisėtu miškų kirtimu (16 langelis), dėl kurio dažniausiai nukenčia EB finansuojamų projektų tvarumas, Komisija parengė ES Veiksmų planą dėl miškų įstatymo taikymo, valdymo ir prekybos (COM/2003/251 galutinis). Šis veiksmų planas yra svarbus žingsnis teisinga kryptimi siekiant globaliau ir visapusiškiau spręsti aplinkosaugos klausimus, tinkamai atsižvelgiant į pagrindinį ir iki šiol dažnai nepakankamai įvertintą prekybos modelių poveikį gamtos išsaugojimui. |
| --- | --- |

80.

Komisija visiškai pritaria Teismo pastaboms. Vėlgi daroma nuoroda į atsakymus į 50–56 ir 72 dalis. Komisija ypač daug reikšmės teikia vystymosi politikos nuoseklumo užtikrinimui, siekdama užkirsti kelią priemonėms, kurios teiktų dideles paskatas siekti trumpalaikės ekonominės naudos, kenkiant bendradarbiavimo pastangoms gamtos išsaugojimo srityje ir mažinant šios veiklos ilgalaikio tvarumo perspektyvas.

Be to, stengdamasi kovoti su neteisėtu miškų kirtimu (16 langelis), dėl kurio dažniausiai nukenčia EB finansuojamų projektų tvarumas, Komisija parengė ES Veiksmų planą dėl miškų įstatymo taikymo, valdymo ir prekybos (COM/2003/251 galutinis). Šis veiksmų planas yra svarbus žingsnis teisinga kryptimi siekiant globaliau ir visapusiškiau spręsti aplinkosaugos klausimus, tinkamai atsižvelgiant į pagrindinį ir iki šiol dažnai nepakankamai įvertintą prekybos modelių poveikį gamtos išsaugojimui.

| 81. | a) | Komisija siekia tobulinti projektų vertinimo procedūras, kurios, be kita ko, turėtų užtikrinti projekto tikslų ir projekto trukmės nuoseklumą. |
| --- | --- | --- |

81.

a)

Komisija siekia tobulinti projektų vertinimo procedūras, kurios, be kita ko, turėtų užtikrinti projekto tikslų ir projekto trukmės nuoseklumą.

| b) | Žiūrėkite atsakymą į 36–38 dalis. |
| --- | --- |

b)

Žiūrėkite atsakymą į 36–38 dalis.

| c) ir d) | Komisija šiuo metu iš naujo vertina savo paramą, teikiamą per patikos fondus ir įgyvendinant pasaulines iniciatyvas, ypač daug dėmesio skiria pagalbos matomumo, tikrinimo ir ataskaitų teikimo klausimams. |
| --- | --- |

c) ir d)

Komisija šiuo metu iš naujo vertina savo paramą, teikiamą per patikos fondus ir įgyvendinant pasaulines iniciatyvas, ypač daug dėmesio skiria pagalbos matomumo, tikrinimo ir ataskaitų teikimo klausimams.

16 langelis Visiems natūralaus miško plotams Kinijoje yra taikomos miško kirtimo kvotos, pagal kurias nustatoma, kiek miško gali būti iškirsta i) buitiniam (medienos kuro) naudojimui ir ii) būsto atnaujinimui. Teritorijose, kuriose įgyvendinamas Natūralaus miško valdymo projektas, taikomos šios nuostatos: Sichuan provincijoje miškus kirsti draudžiama; tačiau tokio draudimo nėra Hunan ir Hainan provincijose. Hunan ir Hainan provincijose per dešimtmečius miškai smarkiai išnaikinti, juos pakeitė arba šiuo metu keičia bambukų (Hunan) ir kaučiuko (Hainan) girios, kurios yra neteisėtai kertamos medžio ir kaučiuko gamybai. Bambukų ir kaučiuko plotai yra kolektyvinė nuosavybė, o tie plotai ribojasi su natūralaus miško plotais. Pranešama, kad kirsdami mišką savo kolektyviniuose plotuose, ūkininkai neteisėtai kerta natūralaus miško plotus. Kiek yra žinoma EK delegacijai Kinijoje, miškai nėra neteisėtai kertami, vėliau medieną naudojant medienos ir miško pramonėje. Hunan ir Hainan provincijoje miško kirtimas komerciniais tikslais nedaro jokios įtakos Natūralaus miško valdymo projekto veiksmingumui. Ten, kur natūralus miškas yra naudojamas kaimo gyventojų reikmėms, būtent Natūralaus miško valdymo projekto uždavinys yra sukurti tvaraus naudojimo modelius.

Indonezijoje Komisija rėmė Berau miškų valdymo projektą, kuriuo buvo įdiegtos tvaraus miško valdymo priemonės ir kuris padėjo apsaugoti tarptautiniu mastu svarbius STREK tyrimų plotus (Rytų Kalimantano iškirstų miškų atsodinimui naudojami miškininkystės metodai), kuriuos nustatė Prancūzijoje įsteigtas CIRAD (Vystymuisi skirtų agronominių tyrimų tarptautinio bendradarbiavimo centras).

Anglies gavybos sukeliamas pavojus išlieka iki šiol. Tačiau planuojamas naujas projektas, kaip antai Dalyvaujamasis gamtos išteklių planavimo projektas Berau ir Bulugane, sukursiantis bendrą integruoto žemės naudojimo planavimo sistemą, kuri yra taip reikalinga rajonų asamblėjoms, kad jos galėtų priimti labiau informuotus sprendimus dėl įvairių žemės panaudojimo būdų.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 82. | 2005 m. gruodžio mėn. pasirašius Europos susitarimą dėl vystymosi, kuriame daugiau dėmesio skiriama aplinkosauginiams vystymosi politikos aspektams, Komisija persvarstys ir atnaujins 2001 m. Aplinkosaugos aspektų integravimo strategiją ir padarys ją nuoseklesnę. |
| --- | --- |

82.

2005 m. gruodžio mėn. pasirašius Europos susitarimą dėl vystymosi, kuriame daugiau dėmesio skiriama aplinkosauginiams vystymosi politikos aspektams, Komisija persvarstys ir atnaujins 2001 m. Aplinkosaugos aspektų integravimo strategiją ir padarys ją nuoseklesnę.

| 83. | Atsižvelgiant į reikalingą darbuotojų skaičių, nustatant prioritetus naudotis ribotais ištekliais daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ugdyti ne specializuotų darbuotojų gebėjimams, kurie reikalingi atliekant pagrindines aplinkosaugos aspektų integravimo procedūras (patikra), ir užtikrinti, kad prireikus bus galima pasinaudoti specialistų pagalba apibrėžiant ir formuluojant uždavinius.
  Aplinkosaugos aspektų integravimo vadovo projektas jau beveik parengtas. Kai kurios jo sudedamosios dalys jau yra naudojamos, jomis dažnai remiamasi konsultavimosi tikslais. Nuo 2004 m. lapkričio mėn. iki 2005 m. pabaigos apie 350 darbuotojų dalyvavo pagrindinėje buveinėje ir delegacijose surengtuose mokymuose. Komisija supranta, jog būtina toliau gilinti žinias, ir svarstys galimybę numatyti, kad teminiai kursai pagrindiniams darbuotojams būtų privalomi.
  Stebėsenos ir vertinimo sistemos jau yra sukurtos, tačiau Komisija nagrinės, kaip dar galima būtų tobulinti projektų vertinimo metu sukauptos gerosios patirties sklaidą. |
| --- | --- |

83.

Atsižvelgiant į reikalingą darbuotojų skaičių, nustatant prioritetus naudotis ribotais ištekliais daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ugdyti ne specializuotų darbuotojų gebėjimams, kurie reikalingi atliekant pagrindines aplinkosaugos aspektų integravimo procedūras (patikra), ir užtikrinti, kad prireikus bus galima pasinaudoti specialistų pagalba apibrėžiant ir formuluojant uždavinius.

Aplinkosaugos aspektų integravimo vadovo projektas jau beveik parengtas. Kai kurios jo sudedamosios dalys jau yra naudojamos, jomis dažnai remiamasi konsultavimosi tikslais. Nuo 2004 m. lapkričio mėn. iki 2005 m. pabaigos apie 350 darbuotojų dalyvavo pagrindinėje buveinėje ir delegacijose surengtuose mokymuose. Komisija supranta, jog būtina toliau gilinti žinias, ir svarstys galimybę numatyti, kad teminiai kursai pagrindiniams darbuotojams būtų privalomi.

Stebėsenos ir vertinimo sistemos jau yra sukurtos, tačiau Komisija nagrinės, kaip dar galima būtų tobulinti projektų vertinimo metu sukauptos gerosios patirties sklaidą.

| 84. | Komisija sistemingai sudarinėjo šalių aplinkosauginius profilius, siekdama nuosekliau integruoti aplinkosauginius aspektus į naujuosius šalių strategijos dokumentus (2007–2013 m.). Tačiau galiausiai tokių ŠAP poveikis naujiesiems ŠSD priklausys nuo to, kokią reikšmę šalys partnerės teiks aplinkosaugos klausimams.
  Teikiant bendrąją biudžeto paramą (GBS), numatoma palaikyti platų politinį dialogą partnerių vystymosi strategijų tema, daug dėmesio skiriama skurdo mažinimui, makroekonominiam stabilumui, geresniam viešųjų finansų valdymui atsižvelgiant į galiojančias teisines nuostatas ir įsipareigojimus (kaip antai Kotonu susitarimo 61.2 straipsnis). Kur galima, Komisija sieks įtraukti aplinkosaugos klausimus į politinį dialogą. Teikiant sektorinę biudžeto paramą, konkrečiam sektoriui būdingus aplinkosaugos klausimus bus galima spręsti palaikant sektoriaus politikos dialogą arba sudarant pačią programą. Taip pat galima numatyti tik aplinkosaugai skirtą sektorinę biudžeto paramą. Šiuo metu, iš naujo svarstydama biudžeto paramos ir sektoriaus politikos vadovus, Komisija atsižvelgia į įvairius aplinkosauginius aspektus. |
| --- | --- |

84.

Komisija sistemingai sudarinėjo šalių aplinkosauginius profilius, siekdama nuosekliau integruoti aplinkosauginius aspektus į naujuosius šalių strategijos dokumentus (2007–2013 m.). Tačiau galiausiai tokių ŠAP poveikis naujiesiems ŠSD priklausys nuo to, kokią reikšmę šalys partnerės teiks aplinkosaugos klausimams.

Teikiant bendrąją biudžeto paramą (GBS), numatoma palaikyti platų politinį dialogą partnerių vystymosi strategijų tema, daug dėmesio skiriama skurdo mažinimui, makroekonominiam stabilumui, geresniam viešųjų finansų valdymui atsižvelgiant į galiojančias teisines nuostatas ir įsipareigojimus (kaip antai Kotonu susitarimo 61.2 straipsnis). Kur galima, Komisija sieks įtraukti aplinkosaugos klausimus į politinį dialogą. Teikiant sektorinę biudžeto paramą, konkrečiam sektoriui būdingus aplinkosaugos klausimus bus galima spręsti palaikant sektoriaus politikos dialogą arba sudarant pačią programą. Taip pat galima numatyti tik aplinkosaugai skirtą sektorinę biudžeto paramą. Šiuo metu, iš naujo svarstydama biudžeto paramos ir sektoriaus politikos vadovus, Komisija atsižvelgia į įvairius aplinkosauginius aspektus.

| 85. | Komisijos nuomone, atsižvelgiant į sudėtingą vystomojo bendradarbiavimo kontekstą, projektai yra palyginti veiksmingi. Būtina atsižvelgti į daugybę veiksnių, darančių poveikį projektų įgyvendinimo metu (įskaitant politinį nestabilumą ir su įstatymu įgyvendinimu susijusias problemas), kurių dažnai neįmanoma kontroliuoti, bet kurie lemia, ar bus pasiekti numatyti rezultatai ir poveikis. Komisija siekia tobulinti projektų vertinimo procedūras.
  Komisija vis dažiau pabrėžia partnerių administracijų įsipareigojimų ir atsakomybės svarbą vadovaujant veiksmams, taip pat laikantis atitinkamų Finansinio reglamento nuostatų. Šiuo metu įgyvendinamas priemones, kuriomis siekiama įtvirtinti naują pagalbos teikimo tvarką, kuri skirtųsi nuo įprastos projektų įgyvendinimo tvarkos (visą sektorių apimantis požiūris, paramos sektoriaus politikai programos), inter alia, pateisina ir nuolatinis siekis garantuoti ilgalaikį veiklos tvarumą. |
| --- | --- |

85.

Komisijos nuomone, atsižvelgiant į sudėtingą vystomojo bendradarbiavimo kontekstą, projektai yra palyginti veiksmingi. Būtina atsižvelgti į daugybę veiksnių, darančių poveikį projektų įgyvendinimo metu (įskaitant politinį nestabilumą ir su įstatymu įgyvendinimu susijusias problemas), kurių dažnai neįmanoma kontroliuoti, bet kurie lemia, ar bus pasiekti numatyti rezultatai ir poveikis. Komisija siekia tobulinti projektų vertinimo procedūras.

Komisija vis dažiau pabrėžia partnerių administracijų įsipareigojimų ir atsakomybės svarbą vadovaujant veiksmams, taip pat laikantis atitinkamų Finansinio reglamento nuostatų. Šiuo metu įgyvendinamas priemones, kuriomis siekiama įtvirtinti naują pagalbos teikimo tvarką, kuri skirtųsi nuo įprastos projektų įgyvendinimo tvarkos (visą sektorių apimantis požiūris, paramos sektoriaus politikai programos), inter alia, pateisina ir nuolatinis siekis garantuoti ilgalaikį veiklos tvarumą.

| 86. | Bendrijos vystomasis bendradarbiavimas yra grindžiamas partnerystės ir pagalbą gaunančios valstybės atsakomybės principais. Tai reiškia, kad konsultuojantis buvo susitarta dėl geografinių bendradarbiavimo mechanizmų prioritetų, pagal kuriuos šalys pagalbos gavėjos gali daugiau dėmesio skirti socialiniams sektoriams, kaip antai sveikatos apsauga ir švietimas. Ir vis dėlto Komisija, palaikydama dvišalius santykius su šalimis partnerėmis, ir toliau stengsis didinti informuotumą aplinkosaugos klausimais. Komisija telkia savo pastangas siekdama optimaliai naudoti negausius išteklius. Šiuo tikslu 2005 m. kovo mėn. buvo reorganizuota EuropeAid biuro sukaupta teminė patirtis, kad būtų galima veiksmingai teikti kokybišką pagalbą. |
| --- | --- |

86.

Bendrijos vystomasis bendradarbiavimas yra grindžiamas partnerystės ir pagalbą gaunančios valstybės atsakomybės principais. Tai reiškia, kad konsultuojantis buvo susitarta dėl geografinių bendradarbiavimo mechanizmų prioritetų, pagal kuriuos šalys pagalbos gavėjos gali daugiau dėmesio skirti socialiniams sektoriams, kaip antai sveikatos apsauga ir švietimas. Ir vis dėlto Komisija, palaikydama dvišalius santykius su šalimis partnerėmis, ir toliau stengsis didinti informuotumą aplinkosaugos klausimais. Komisija telkia savo pastangas siekdama optimaliai naudoti negausius išteklius. Šiuo tikslu 2005 m. kovo mėn. buvo reorganizuota EuropeAid biuro sukaupta teminė patirtis, kad būtų galima veiksmingai teikti kokybišką pagalbą.

| 87. | Komisija persvarstys ir atnaujins 2001 m. Aplinkosaugos aspektų integravimo strategiją ir padarys ją nuoseklesnę, atsižvelgdama į naujausius politikos pokyčius, kaip antai 2005 m. gruodžio mėn. pasirašytą Europos susitarimą dėl vystymosi, tvaraus vystymosi strategiją ir teminę programą dėl aplinkos ir tvaraus gamtinių išteklių, įskaitant energijos išteklių, valdymo. |
| --- | --- |

87.

Komisija persvarstys ir atnaujins 2001 m. Aplinkosaugos aspektų integravimo strategiją ir padarys ją nuoseklesnę, atsižvelgdama į naujausius politikos pokyčius, kaip antai 2005 m. gruodžio mėn. pasirašytą Europos susitarimą dėl vystymosi, tvaraus vystymosi strategiją ir teminę programą dėl aplinkos ir tvaraus gamtinių išteklių, įskaitant energijos išteklių, valdymo.

| 88. | Komisija sudarys tarpžinybinę vystymosi srities aplinkosaugos aspektų iniciatyvinę grupę, kuri teiks bendrus nurodymus ir užtikrins geresnį koordinavimą.
  Bendrų veiksmų bus imamasi įsteigus EK Aplinkosaugos ir tvaraus vystymosi stebėjimo tarnybos bendrą tyrimų centrą, kuris teiks pagalbą planuojant programas ir įgyvendinant EB vystymosi politiką. |
| --- | --- |

88.

Komisija sudarys tarpžinybinę vystymosi srities aplinkosaugos aspektų iniciatyvinę grupę, kuri teiks bendrus nurodymus ir užtikrins geresnį koordinavimą.

Bendrų veiksmų bus imamasi įsteigus EK Aplinkosaugos ir tvaraus vystymosi stebėjimo tarnybos bendrą tyrimų centrą, kuris teiks pagalbą planuojant programas ir įgyvendinant EB vystymosi politiką.

| 89. | Nustatant prioritetus naudotis ribotais ištekliais daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ugdyti ne specializuotų darbuotojų gebėjimams, kurie reikalingi atliekant pagrindines aplinkosaugos aspektų integravimo procedūras (patikra), ir užtikrinti, kad prireikus bus galima pasinaudoti specialistų pagalba apibrėžiant ir formuluojant uždavinius. |
| --- | --- |

89.

Nustatant prioritetus naudotis ribotais ištekliais daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ugdyti ne specializuotų darbuotojų gebėjimams, kurie reikalingi atliekant pagrindines aplinkosaugos aspektų integravimo procedūras (patikra), ir užtikrinti, kad prireikus bus galima pasinaudoti specialistų pagalba apibrėžiant ir formuluojant uždavinius.

| 90. | Tikimasi, kad aplinkosaugos aspektų integravimo vadovas bus patvirtintas 2006 m. ir bus išsiųstas atitinkamoms EK tarnyboms Briuselyje bei delegacijoms. Kokybės užtikrinimo grupės, atlikdamos tikrinimus veiksmų apibrėžimo ir formulavimo etapuose, taip pat tikrins, kaip yra laikomasi šio vadovo nuostatų. |
| --- | --- |

90.

Tikimasi, kad aplinkosaugos aspektų integravimo vadovas bus patvirtintas 2006 m. ir bus išsiųstas atitinkamoms EK tarnyboms Briuselyje bei delegacijoms. Kokybės užtikrinimo grupės, atlikdamos tikrinimus veiksmų apibrėžimo ir formulavimo etapuose, taip pat tikrins, kaip yra laikomasi šio vadovo nuostatų.

| 91. | Komisija supranta, kad būtina toliau gilinti žinias, ir svarstys galimybę numatyti, kad teminiai kursai pagrindiniams darbuotojams būtų privalomi. Šis sprendimas turi būti priimtas kartu su kitu sprendimu skirti tokiems kursams reikalingą biudžetą. Komisija šį klausimą spręs 2006 m. |
| --- | --- |

91.

Komisija supranta, kad būtina toliau gilinti žinias, ir svarstys galimybę numatyti, kad teminiai kursai pagrindiniams darbuotojams būtų privalomi. Šis sprendimas turi būti priimtas kartu su kitu sprendimu skirti tokiems kursams reikalingą biudžetą. Komisija šį klausimą spręs 2006 m.

| 92. | Komisija svarstys galimybę šiame etape atlikti bendrą vertinimą ir galimybes geriau panaudoti iš stebėsenos sistemų gautus duomenis, siekiant gerinti rezultatus.
  Komisija ėmėsi kurti duomenų bazę, kurioje bus sukaupti visi projektų vertinimo aprašai. Joje bus galima atlikti paiešką paiešką ir rasti vertinamą projektą pagal raktinius žodžius, įskaitant žodį „aplinka“. Tai leis sistemingiau vertinti rezultatus. |
| --- | --- |

92.

Komisija svarstys galimybę šiame etape atlikti bendrą vertinimą ir galimybes geriau panaudoti iš stebėsenos sistemų gautus duomenis, siekiant gerinti rezultatus.

Komisija ėmėsi kurti duomenų bazę, kurioje bus sukaupti visi projektų vertinimo aprašai. Joje bus galima atlikti paiešką paiešką ir rasti vertinamą projektą pagal raktinius žodžius, įskaitant žodį „aplinka“. Tai leis sistemingiau vertinti rezultatus.

| 93. | Komisija supranta, kad būtina dėti daugiau pastangų stiprinant gebėjimus teikti kuo tikslesnę informaciją apie išlaidas aplinkosaugos srityje. Tačiau šioje srityje galima pasiekti tik ribotų laimėjimų, ypač ribota galimybė tiksliai nustatyti su aplinkosauga susijusias išlaidas įgyvendinant su aplinkosauga nesusijusius projektus. |
| --- | --- |

93.

Komisija supranta, kad būtina dėti daugiau pastangų stiprinant gebėjimus teikti kuo tikslesnę informaciją apie išlaidas aplinkosaugos srityje. Tačiau šioje srityje galima pasiekti tik ribotų laimėjimų, ypač ribota galimybė tiksliai nustatyti su aplinkosauga susijusias išlaidas įgyvendinant su aplinkosauga nesusijusius projektus.

| 94. | Gairėse dėl naujų šalies strategijos dokumentų rengimo ypač raginama atlikti aplinkosaugos situacijos analizę, remiantis šalies aplinkosauginiu profiliu, ir nustatyti sritis, kuriose gali būti reikalingos intervencijos priemonės (pagrindiniuose sektoriuose, arba atskirai aplinkosaugos (gamtinių išteklių naudojimo) sektoriuose). |
| --- | --- |

94.

Gairėse dėl naujų šalies strategijos dokumentų rengimo ypač raginama atlikti aplinkosaugos situacijos analizę, remiantis šalies aplinkosauginiu profiliu, ir nustatyti sritis, kuriose gali būti reikalingos intervencijos priemonės (pagrindiniuose sektoriuose, arba atskirai aplinkosaugos (gamtinių išteklių naudojimo) sektoriuose).

| 95. | Atnaujindama šioje srityje taikomus vadovus, kurie, kaip tikimasi, bus užbaigti dar 2006 m., Komisija ypač stengsis integruoti aplinkosaugos aspektus į veiksmus, kuriems taikoma tiesioginė biudžeto paramą, palaikydama dialogą dėl skurdo mažinimo strategijos, kuri įgyvendinama kartu teikiant bendrąją biudžeto paramą, ir, jeigu prireiks, palaikydama sektoriaus politikos dialogą ir rengdama individualią sektorinę biudžeto paramą (kriterijų atitikimas ir mokėjimo sąlygos).
  Vyriausybės politikos strateginis poveikio aplinkai vertinimas turėtų būti skatinamas kur tik galima, ypač kuriant visą sektorių apimančias strategijas arba nustatant sektorinę biudžeto paramą, daugiausia dėmesio skiriant aplinkosaugos požiūriu jautriems sektoriams. |
| --- | --- |

95.

Atnaujindama šioje srityje taikomus vadovus, kurie, kaip tikimasi, bus užbaigti dar 2006 m., Komisija ypač stengsis integruoti aplinkosaugos aspektus į veiksmus, kuriems taikoma tiesioginė biudžeto paramą, palaikydama dialogą dėl skurdo mažinimo strategijos, kuri įgyvendinama kartu teikiant bendrąją biudžeto paramą, ir, jeigu prireiks, palaikydama sektoriaus politikos dialogą ir rengdama individualią sektorinę biudžeto paramą (kriterijų atitikimas ir mokėjimo sąlygos).

Vyriausybės politikos strateginis poveikio aplinkai vertinimas turėtų būti skatinamas kur tik galima, ypač kuriant visą sektorių apimančias strategijas arba nustatant sektorinę biudžeto paramą, daugiausia dėmesio skiriant aplinkosaugos požiūriu jautriems sektoriams.

| 96. | Aplinkosaugos aspektų integravimo vadove bus nustatytos patikros procedūros. Jų taikymas bus stebimas atliekant kokybės užtikrinimo tikrinimus apibrėžimo ir formulavimo etapuose. Komisija įvertins galimybes daugiau užduočių šioje srityje patikėti EK delegacijoms, atsižvelgiant į esamus ir būsimus kvalifikuotos darbo jėgos išteklius ir užtikrinant, kad tai neprieštarautų šiuo metu vykstančiam procedūrų supaprastinimo procesui. Daugiausia dėmesio bus skiriama stiprinti ne specializuotų darbuotojų gebėjimus atlikti patikros procedūras, ir, prireikus, pasinaudoti specialistų pagalba. |
| --- | --- |

96.

Aplinkosaugos aspektų integravimo vadove bus nustatytos patikros procedūros. Jų taikymas bus stebimas atliekant kokybės užtikrinimo tikrinimus apibrėžimo ir formulavimo etapuose. Komisija įvertins galimybes daugiau užduočių šioje srityje patikėti EK delegacijoms, atsižvelgiant į esamus ir būsimus kvalifikuotos darbo jėgos išteklius ir užtikrinant, kad tai neprieštarautų šiuo metu vykstančiam procedūrų supaprastinimo procesui. Daugiausia dėmesio bus skiriama stiprinti ne specializuotų darbuotojų gebėjimus atlikti patikros procedūras, ir, prireikus, pasinaudoti specialistų pagalba.

| 97. | Dauguma tokių tikrinimų bus atliekama kaip sudedamoji kokybės užtikrinimo tikrinimų dalis formulavimo etape, kuomet vertinama siūlomų veiksmų kokybė bei jų nuoseklumas, įskaitant visų parengiamųjų studijų kokybę ir išsamumą bei finansinių susitarimų projektuose numatytas nuostatas. |
| --- | --- |

97.

Dauguma tokių tikrinimų bus atliekama kaip sudedamoji kokybės užtikrinimo tikrinimų dalis formulavimo etape, kuomet vertinama siūlomų veiksmų kokybė bei jų nuoseklumas, įskaitant visų parengiamųjų studijų kokybę ir išsamumą bei finansinių susitarimų projektuose numatytas nuostatas.

| 98. | Komisija supranta, kad vertinimo metu būtina deramai atsižvelgti į esamą padėtį projekto įgyvendinimo vietoje. Būtent todėl naujajame EK išorės veiksmų sutarčių procedūrų praktiniame vadove, kuris įsigaliojo 2006 m. vasario mėn., vertinant projektų pasiūlymus daug svarbesnė negu anksčiau yra EK delegacijų nuomonė. |
| --- | --- |

98.

Komisija supranta, kad vertinimo metu būtina deramai atsižvelgti į esamą padėtį projekto įgyvendinimo vietoje. Būtent todėl naujajame EK išorės veiksmų sutarčių procedūrų praktiniame vadove, kuris įsigaliojo 2006 m. vasario mėn., vertinant projektų pasiūlymus daug svarbesnė negu anksčiau yra EK delegacijų nuomonė.

| 99. | Komisija sutinka, kad galima toliau paprastinti procedūras, kad pagalbą galima būtų teikti greičiau ir veiksmingiau, tuo pačiu metu garantuojant skaidumą ir sąžiningumą. Šiuo tikslu Komisija yra pasiūliusi atitinkamus Finansinio reglamento pakeitimus. EuropeAid biuras atliko pirmąją pagal šiuo metu galiojantį reglamentą taikomų procedūrų peržiūrą ir atnaujintos procedūros jau yra taikomos nuo šių metų vasario mėnesio (žr. naująjį praktinį vadovą). |
| --- | --- |

99.

Komisija sutinka, kad galima toliau paprastinti procedūras, kad pagalbą galima būtų teikti greičiau ir veiksmingiau, tuo pačiu metu garantuojant skaidumą ir sąžiningumą. Šiuo tikslu Komisija yra pasiūliusi atitinkamus Finansinio reglamento pakeitimus. EuropeAid biuras atliko pirmąją pagal šiuo metu galiojantį reglamentą taikomų procedūrų peržiūrą ir atnaujintos procedūros jau yra taikomos nuo šių metų vasario mėnesio (žr. naująjį praktinį vadovą).

| 100. | Šiuo metu rengiama teminė programa dėl aplinkos ir tvaraus gamtinių išteklių, įskaitant energijos išteklius, valdymo skatins vietos bendruomenes tvariai valdyti turimus išteklius ir padės tokius veiksmus įtraukti į geografines programas. |
| --- | --- |

100.

Šiuo metu rengiama teminė programa dėl aplinkos ir tvaraus gamtinių išteklių, įskaitant energijos išteklius, valdymo skatins vietos bendruomenes tvariai valdyti turimus išteklius ir padės tokius veiksmus įtraukti į geografines programas.

| 101. | Komisija, persvarstydama aplinkosaugos strategiją, apsvarstys galimybę atlikti tyrimą apie pagalbos teikimo aplinkosaugos sektoriuje galimą tvarką, remdamasi savo ir kitų pagalbos gavėjų sukaupta patirtimi ir atsižvelgdama į procedūrinius bei teisinius suvaržymus. |
| --- | --- |

101.

Komisija, persvarstydama aplinkosaugos strategiją, apsvarstys galimybę atlikti tyrimą apie pagalbos teikimo aplinkosaugos sektoriuje galimą tvarką, remdamasi savo ir kitų pagalbos gavėjų sukaupta patirtimi ir atsižvelgdama į procedūrinius bei teisinius suvaržymus.

---