----

----

I Tájékoztatások

Bizottság

----

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2006. augusztus 25.

(2006/C 204/01)

1 euro= 

----

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

----

----

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2006/C 204/02)

(EGT vonatkozású szöveg)

A határozat elfogadásának időpontja: 2006.1.24.

Tagállam: Olaszország

Támogatás száma: N 11/06

Megnevezése: Az N 433/04 környezetvédelmi támogatási rendszer meghosszabbítása Friuli-Venice-Juliában

Célkitűzés: környezetvédelem

Jogalap: Decisione della Giunta Regionale n. 1002 del 22 aprile 2004 concernente la Legge regionale 18/2003

Költségvetés: 2 millió EUR

Támogatás intenzitása vagy összege: a KKV-knek nyújtott 10 % vagy a vállalkozásoknak nyújtott 5 % többletjuttatás további 30 %-kal egészül ki a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában támogatott területeken; a KKV-knek az új közösségi előírások alkalmazásáért 15 % jár

Időtartam: 2006-2007

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Elfogadás időpontja: 2006.3.28.

Tagállam: Ciprus

Támogatás száma: N 65/2006

Megnevezése: Tροποποίηση του καθεστώτος ενισχύσεων για τεχνολογική αναβάθμιση του μεταποιητικού τομέα

Jogalap: Υπ. Α. 15.11.2005

Célkitűzés: Regionális fejlesztés – Kis- és középvállalatok

Tervezett éves kiadás: 5,1 millió EUR

Tartama: 2006.12.31.

Gazdasági ágazat: Ipari termelés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe: Ministry of Commerce, Industry and Tourism, Nicosia

Egyéb információ: Támogatási program – Szubvenció

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja: 2005.9.21.

Tagállam: Egyesült Királyság

Támogatás száma: N 117/2005

Megnevezése: A szélessávú hálózatra vonatkozó összesített közbeszerzés Skóciában

Célkitűzés: A tervezett intézkedés célja, hogy Skócia bizonyos területein a különböző közigazgatási szervek, úgy mint iskolák, könyvtárak és önkormányzatok fejlett szélessávú szolgáltatásokhoz jussanak. A projekt előirányozza a közszektor ilyen szolgáltatások iránt támasztott igényeinek összesítését és a szolgáltatások közbeszerzés útján történő beszerzését

Jogalap: The measure will be implemented under Section 69 of the Local Government Act 1973 and Section 20 of the Local Government in Scotland Act 2003

Teljes költségvetés: Az állami forrásokból finanszírozott beszerzések teljes költségvetése várhatóan körülbelül 100 millió GBP (körülbelül 145 millió EUR)

Támogatás intenzitása: 100 %

A projekt időtartama: 5–7 év

Egyéb információ: A kiválasztott szolgáltatóknak kötelességük lesz külső üzemeltetők részére megkülönböztetéstől mentes nagykereskedelmi hozzáférést biztosítani, amennyiben a projekt során beszerzett eszközök a lakosoknak és vállalkozásoknak egyaránt nyújtott szolgáltatás során kerülnek felhasználásra

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja: 2006.6.7.

Tagállam: Egyesült Királyság

Támogatás száma: N 194/2006

Megnevezése: Screen East Content Investment Fund

Célkitűzés(ek): Kockázati tőke kis- és középvállalkozások számára

Jogalap: „National Lottery Act 1993” amendment of section 23 (No 2) Order 1999

Költségvetés: 2 285 714 GBP (körülbelül 3,32 millió EUR)

Időtartam: 

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja: 2006.5.31.

Tagállam: Írország

Támogatás száma: N 230/2006

Megnevezése: Transitional extension to the scheme of reliefs for the renewal of certain urban areas (ex N 264/2004 and 270/2002)

Célkitűzés(ek): Regionális támogatás

Jogalap: Finance Act 2006

Költségvetés: 20 000 000 EUR

Támogatás intenzitása vagy összege: Nettó 4,4 %–11,56 %

Időtartam: 2008.7.31.

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja: 

Tagállam: Írország

Támogatás száma: N 231/2006

Megnevezése: Transitional extension to the scheme of reliefs for the renewal of certain rural areas (ex N 257/2004 and N 271/2002)

Célkitűzés(ek): Regionális támogatás

Jogalap: Finance Act 2006

Költségvetés: 4 000 000 EUR

Támogatás intenzitása vagy összege: Nettó 4,4 %–11,56 %

Időtartam: 2008.7.31.

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja: 2006.5.31.

Tagállam: Írország

Támogatás száma: N 232/2006

Megnevezése: State Aid No N 232/2006 — Transitional extension to Capital Allowances Depreciation Regime for Hotels in Ireland (ex N 832/2000) — Ireland

Célkitűzés(ek): Regionális támogatás

Jogalap: Finance Act 2006

Költségvetés: 35 000 000 EUR

Támogatás intenzitása vagy összege: Nettó 4,5 %/12,5 %

Időtartam: 2008.7.31.

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja: 2006.3.8.

Tagállam: Olaszország

Támogatás száma: N 512/2005

Megnevezése: Állami támogatás a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére – Volare Airlines Spa

Célkitűzés: A vállalkozás tevékenységének folytatása, a foglalkoztatás és a hitelezők érdekeinek védelme (Légi közlekedés)

Forma: Hitelgarancia

Jogalap: 

Költségvetés: 25 millió EUR

Időtartam: 6 hónap

Egyéb információ: rendszeres jelentéstétel a támogatás végrehajtásáról

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja: 2006.6.22.

Tagállam: Franciaország (Var megye)

Támogatás száma: N 563/05

Megnevezése: Támogatás a Toulon és London közti Ryanair légijárat számára

Jogalap: Loi no 2005-882 du 2 août 2005

Költségvetés: Évente 500 000 EUR három éven át

Támogatás intenzitása vagy összege: A kiegészítő költségek 50 %-a

Időtartam: 3 év

Érintett gazdasági ágazat: Légi szállítás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe: 

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat elfogadásának időpontja: 2006.5.4.

Tagállam: Lengyelország [Dolny Śląsk]

Támogatás száma: N 629/2005

Megnevezése: Pomoc regionalna dla Global e-Business Operations Centre Sp. z o. o.

Célkitűzés: Regionális fejlesztés [Könyvelés és könyvvitel (NACE 74.12)]

Jogalap: Umowa ramowa o udzielenie dotacji celowej z dnia 15 kwietnia 2005 r. pomiędzy Ministrem Gospodarki i Pracy a Global e-Business Operations Centre Sp. z o. o, Uchwała nr 33/2004 z dnia 1 lutego 2005 r. w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej przez Global e-Business Operations Centre Sp. z o. o., we Wrocławiu pod nazwą: »Global Business Centre«, w latach 2005-2009”

Art. 80 ustawy z dnia 26 listopada 1998 r. o finansach publicznych (Dz. U. z 2003 r., Nr 15, poz. 148)

Költségvetés: Odaítélt teljes támogatás összege: 8 640 000 PLZ

Támogatás maximális intenzitása: 10,53 %

Időtartam: 2009.12.31.-ig

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Elfogadás időpontja: 2006.2.8.

Tagállam: Németország

Támogatás száma: NN 7/2006

Megnevezése: Forschungskonzept „Mobilität und bodengebundener Verkehr”

Célkitűzés: Kutatás és fejlesztés (az összes ágazat)

Jogalap: Bundeshaushaltsplan, Einzelplan 30, Kapitel 3006, Titel 68340

Költségvetés: 80 000 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

Tartama: 2005.1.1–2006.12.31.

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

----

----

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – SVÉDORSZÁG

Állami támogatás C 35/2006 (ex NN 37/2006) – Földterület piaci ár alatti értékesítése

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(2006/C 204/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság a 2006. július 19-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Svédországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatáról a fent említett támogatással kapcsolatosan.

Az érdekelt felek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül az alábbi címre nyújthatják be:

Ezeket az észrevételeket Svédországgal közlik. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

2005. november 14-én egy érdekelt fél értesítette a Bizottságot arról, hogy Are település állítólag piaci ár alatt adott el telket a fogyasztási cikkek értékesítésével foglalkozó Konsum Jamtland ekonomisk forening szövetkezet számára.

A panaszos állítása szerint a Lidl Sverige KB, a földterület megvásárlójának közvetlen versenytársa az élelmiszer- és fűszeráru kiskereskedelmi ágazatban, ugyanazon földterületért 6,6 millió SEK összegű hivatalos ajánlatot tett, miközben a valódi eladási ár 2 millió SEK volt. Az állítólagos támogatási összeg tehát 4,6 millió SEK (jelenleg 0,5 millió EUR).

A Bizottság előzetes véleménye szerint az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében a tranzakció állami támogatást foglal magában. A Lidl által tett ajánlat a tranzakció valódi árával közvetlenül összehasonlíthatónak tűnik. Az érintett piac nyitva áll a Közösségen belüli kereskedelem előtt. A földterület értékesítése úgy tűnik nincs összhangban a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló bizottsági közlemény (1) rendelkezéseivel, nevezetesen azért, mert az értékesítés nem egy feltételmentes pályázati eljárás során zajlott, és nincs hivatalos bizonyítéka a földterület független szakértő általi értékelésének.

Mivel a tranzakciót nem jelentették be a Bizottsághoz, az előzetes vélemény szerint Svédország nem tett eleget az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségének, hogy a Bizottságot megfelelő időben tájékoztassa annak érdekében, hogy megtehesse észrevételeit a támogatás nyújtására vagy módosítására vonatkozó tervekkel kapcsolatban. Az intézkedést ennek megfelelően jogellenes támogatásként kezelték.

A Bizottságnak komoly kételyei vannak azzal kapcsolatban, hogy egy ilyen állami támogatás összeegyeztethető-e az EK-Szerződéssel. Az intézkedés nem tekinthető induló beruházásnak a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (2) alapján. Úgy tűnik, az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatott területeken nem megengedett működési támogatásról van szó, ugyanezen iránymutatás szerint. A jelenlegi szakaszban a Bizottság úgy véli, nincs további jogalapja annak, hogy ezen intézkedést mentesítsék az összeegyeztethetetlenség elve alól.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban valamennyi jogellenes támogatás visszakövetelhető a kedvezményezettől.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Kommissionen önskar informera Sverige om att den, efter att ha granskat uppgifter som tillhandahållits av Era myndigheter om den ovannämnda stödåtgärden, har beslutat inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

1.   FÖRFARANDE

2.   BESKRIVNING AV STÖDÅTGÄRDEN

Påstådd stödmottagare

Den klagande

Påstått statligt stöd

De svenska myndigheternas argument

Den klagandes argument

3.   BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

Statligt stöd enligt artikel 87.1

Användning av offentliga medel

Gynnande av vissa företag

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

Kravet på anmälan

Förenlighet

Slutsats

4.   BESLUT

----

(1)HL C 209., 1997.7.10., 3. o.

(2)HL C 74., 1998.3.10., 9. o.

(3)EGT L 10, 13.1.2001, s. 30.

(4)EGT C 209, 10.7.1997, s. 3.

(5)EGT C 74, 10.3.1998, s. 9.

(6)EUT L 83, 27.3.1999, s. 1.

----

----

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

(az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87–89. cikke)

A Bizottság közleménye a többi tagállamnak és érdekelt félnek az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint

Állami támogatás C 16/2005 (ex N 232/2004) – A Tote eladása

(2006/C 204/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság 2006. július 5-én kelt alábbi levelében értesíti az Egyesült Királyságot azon határozatáról, mely szerint az EK-szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében lezárja az eljárást.

„A Bizottság 2005. június 1-jei határozata alapján hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezett az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése alapján a korábban említett támogatás ügyében. Az eljárás kezdeményezésére vonatkozó határozatot 2005. június 1-jén közölték az Egyesült Királyság hatóságaival és 2005. július 8-án a Hivatalos Lapban (HL C 168/41) tették közzé. Az Egyesült Királyság 2006. május 5-én iktatott levelében visszavonta az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó bejelentését.

A Bizottság tudomásul veszi az Egyesült Királyság kormányának nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy visszavonja jelenlegi eladási javaslatát.

A Bizottság megjegyzi, hogy a 659/99 tanácsi rendelet (1) 8. cikke értelmében az érintett tagállam megfelelő határidőn belül, a támogatásra vonatkozó bizottsági határozat meghozatala előtt, visszavonhatja bejelentését. Azokban az esetben, amikor a hivatalos vizsgálati eljárást a Bizottság kezdeményezte, a Bizottság zárja le az említett eljárást.

Következésképpen a Bizottság úgy határozott, hogy az említett támogatásra vonatkozóan lezárja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást, tekintettel arra, hogy az Egyesült Királyság visszavonta bejelentését.”

----

(1)  A Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet, HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

----

----

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – NÉMETORSZÁG

Állami támogatás C 34/2006 (ex N 29/2005) – Digitális földfelszíni televíziós műsorszórás (DVB–T) bevezetése Észak-Rajna-Vesztfáliában

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(2006/C 204/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság 2006. július 19-i levelével, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette a Németországi Szövetségi Köztársaságot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett támogatással/intézkedéssel kapcsolatosan.

Az érdekelt felek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra/intézkedésre vonatkozóan észrevételeiket az ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be az alábbi címre:

Ezeket az észrevételeket a Bizottság közli a Németországi Szövetségi Köztársasággal. Az észrevételeket előterjesztő érdekelt felek írásban – kérésüket megindokolva – kérhetik személyazonosságuk bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

A bejelentett intézkedés a digitális földfelszíni televíziós műsorszórás (a továbbiakban: „DVB–T”) bevezetésére vonatkozik a német Észak-Rajna-Vesztfália tartományban (a továbbiakban: „NRW”), ahol is e műsorszórás két területen indult meg a 2004. év folyamán. Az átállási projektet az NRW médiahatósága, a Landesanstalt für Medien Nordrhein-Westfalen (a továbbiakban: „LfM”) irányította.

Az LfM költségvetésében 6,8 millió eurót irányzott elő a DVB–T NRW-ben történő bevezetésére. Az LfM által a kereskedelmi műsorszolgáltatók számára nyújtott pénzügyi támogatás pontos feltételeit a DVB–T számára nyújtott pénzügyi támogatásról szóló, 2004. november 19-i irányelv (Förderrichtlinie DVB–T) határozza meg. Az irányelv kimondja, hogy a támogatás öt évre szól. A támogatás a DVB–T hálózatban a műsorszórók műsorterjesztési díjaival kapcsolatos. Az ötéves időszak folyamán a támogatások a műsorszórók műsorterjesztési díjainak átlagosan 30 százalékát teszik ki. A működés első évében a támogatás a műsorszórók műsorterjesztési díjainak 40 százalékát teszi ki. Majd minden ezt követő évben öt százalékponttal csökken, így az ötödik évben mértéke 20 százalékra csökken. Az irányelv azt is kimondja, hogy a támogatást csökkenti a műsorszolgáltatók által az analóg műsorszórás leállításával megtakarított összeg (Abschaltgewinne). A kereskedelmi műsorszolgáltatóknak a pénzügyi támogatást nem visszafizetendő támogatás formájában nyújtják.

A Viva, Eurosport, CNN és Terra Nova egyedi programcsatornák esetében a tervezett pénzügyi támogatás megfelel az irányelvben ismertetett rendnek. Öt év alatt ennek a négy csatornának a teljes pénzügyi támogatása így összesen 4 050 000 eurót tesz ki. Az RTL-csoport esetében, amelynek egy négy programcsatornás teljes multiplexet juttattak, az LfM nem tervezi, hogy bármiféle pénzügyi támogatást nyújt. Ennek oka az, hogy az RTL jelentős költségmegtakarítást ért el azzal, hogy leállította a földfelszíni analóg hálózaton történő műsorszórásait. A költségmegtakarítások nemcsak az NRW-ben történt átállásból származnak, hanem bizonyos mértékig az analóg technika Észak-Németországban történt leállításából is. A ProSiebenSat.1 esetében, amelynek szintén egy teljes multiplexet juttattak, a tervezett pénzügyi támogatás évi 550 000 eurót tesz ki, és az összeg azonos marad mind az öt évben. Az öt év során a teljes pénzügyi támogatás a ProSiebenSat.1 számára így 2 750 000 eurót tesz ki. Ahogyan az RTL csoport esetében is, az analóg földfelszíni hálózat NRW-ben és Észak-Németországban történő leállításából származó költségmegtakarításokat a támogatás kiszámításánál figyelembe veszik.

AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

A Bizottság előzetes véleménye az, hogy az LfM által nyújtott támogatás a 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatást valósít meg. A Bizottság úgy véli, hogy az LfM olyan, az állam által alapított vagy kijelölt közszolgálati szervnek tekinthető, amely közszolgálati feladatot lát el, és az e szerv által adományozott előnyök állami erőforrásoknak tekinthetők.

Úgy tűnik, az LfM pénzügyi támogatása a kedvezményezettek két csoportját részesíti előnyben, először, közvetlen kedvezményezettként, a DVB–T-ben résztvevő kereskedelmi műsorszolgáltatókat, másodszor pedig, közvetett kedvezményezettként, a DVB–T hálózat üzemeltetőjét, amely a T–Systems. A műsorszolgáltatók szintjén az LfM által nyújtott támogatás néhány műsorszolgáltatónál a DVB–T hálózaton keresztül történő sugárzás költségeit ötévi időszakra fedezi. A támogatás így olyan kiadásoktól mentesíti őket, amelyek szokásos működési költségeik részét képezik. Hálózati szinten nem kizárt, hogy a hálózat üzemeltetője, a T-Systems az LfM támogatásából eredően közvetett előnyhöz jut, mivel a T-Systems elkerülheti, hogy a DVB–T-hez való hozzáférésért a végső felhasználókat kelljen megterhelnie, és képessé válhat arra, hogy a műsorszórási díjakat magasabb szinten tartsa annál, mint amennyit a műsorszolgáltatók támogatás hiányában készek lennének megfizetni. A jelenlegi szakaszban azonban nem világos, hogy sor került-e állami erőforrások tényleges átadására a hálózat üzemeltetője számára.

A Bizottságnak kétségei vannak afelől is, hogy a versenytárgyalási eljárások biztosították-e az LfM szubvenciójából származó szelektív gazdasági előny minimalizálását vagy akár kiküszöbölését, és ily módon alkalmasak voltak-e arra, hogy a verseny torzulását megelőzzék. Ehelyett úgy tűnik, az intézkedés torzítja a versenyt azáltal hogy a támogatás által fedezett műsorszórási költségek részaránya nem azonos az összes kereskedelmi műsorszolgáltatóra vonatkozóan, és olyan értelemben, hogy támogatást például nem nyújtanak azon műsorszolgáltatóknak, amelyek a DVB–T-től különböző műsorterjesztési platformot használnak. Tapasztalati bizonyíték van a különböző műsorterjesztési platformok fogyasztói szintű felcserélhetőségére is, és konkrétabban arra a versenyhatásra is, amelyet a DVB–T a kábelüzemeltetőkre gyakorol. Ráadásul a Bizottság úgy véli, hogy a kérdéses intézkedés hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre, mivel a feltételezett kedvezményezettek számos különböző piacon, nemzetközi szinten tevékenykednek.

A német hatóságok az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjára, 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjára és 86. cikkének (2) bekezdésére hivatkoztak az intézkedés összeegyeztethetőségének indoklásánál, amennyiben az támogatásnak minősülne. A 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjára való tekintettel a Bizottságnak kételyei vannak afelől, hogy a bejelentett intézkedés – a hatóságok érvelésének megfelelően – a média pluralitásának biztosításához helyénvaló és szükséges-e, elősegíti-e új szolgáltatások kialakítását vagy előmozdítja-e a különféle műsorterjesztési platformok közötti versenyt. Mi több, a Bizottságnak nincs oka feltételezni, hogy a bejelentett intézkedés helyénvaló vagy szükséges ahhoz, hogy bármely más típusú, a digitális televíziózásra való átállást akadályozó piaci kudarc hatását ellensúlyozza. Ellenkezőleg, az intézkedés szükségessége kétségesnek tűnik, hiszen a kereskedelmi műsorszolgáltatók érdemesnek tartották a DVB–T a beindításra, és több mint két éven át sugároztak anélkül, hogy bármiféle biztosítékuk lett volna arra, hogy pénzügyi támogatást kapnak.

A 87. cikk (3) bekezdésének d) pontjára való tekintettel a Bizottság előzetes véleménye az, hogy az intézkedés a műsorszórási jelek átvitelére vonatkozik, és nem kapcsolódik semmiféle olyan kulturális tartalomhoz, amelynek műsorterjesztése más módon nem történhetne meg.

A 86. cikk (2) bekezdésére való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti hatóságoknak először is világosan meg kell határozniuk, mi is az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatás és azzal kifejezetten meg kell bízniuk egy bizonyos vállalkozást, ami a jelek szerint a jelen esetben nem történt meg. Másodszor, a Bizottság megkérdőjelezi, hogy a kereskedelmi vállalkozások szokásos üzleti tevékenységéhez nyújtott pénzügyi támogatást biztosító ezen intézkedést általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatásnak lehetne tekinteni, különösen, amikor vannak olyan közszolgálati műsorszolgáltatók, amelyeket kifejezetten azzal a közszolgálati kötelezettséggel bíztak meg, hogy gondoskodjanak a pluralizmusról, valamint hogy helyi és regionális programkínálatot biztosítsanak.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der von der Bundesregierung übermittelten Angaben zu der oben genannten Beihilfe beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

2.   AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER BEIHILFE

2.1.   Regulatorischer und technischer Hintergrund

Die einzelnen Phasen der Umstellung

Vergabe der Rundfunklizenzen

Vergabe der Netzlizenzen

2.2.   Ausführliche Beschreibung der Maßnahme

3.   WÜRDIGUNG DER MASSNAHME

3.1.   Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag

3.1.1.   Staatliche Mittel

3.1.2.   Vorteil

3.1.3.   Wettbewerbsverfälschung

Zuteilung der Netz- und Rundfunklizenzen

Unterschiede in der öffentlichen Finanzierung für private Rundfundanbieter

Sektorielle Beihilfe

3.1.4.   Auswirkungen auf den Handel

3.1.5.   Vorläufige Schlussfolgerung zum Beihilfecharakter der Maßnahme

3.2.   Würdigung der Vereinbarkeit

3.2.1.   Artikel 87 Absatz 3 EG-Vertrag

3.2.2.   Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe d EG-Vertrag

3.2.3.   Artikel 86 Absatz 2 EG-Vertrag

4.   SCHLUSSFOLGERUNG

Aus diesen Gründen fordert die Kommission die Bundesrepublik Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens ihre Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln.

Die Kommission ersucht um zusätzliche Auskünfte zu folgenden Fragen:

Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

Die Kommission erinnert die Bundesrepublik Deutschland an die Sperrwirkung des Artikels 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.

Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie alle betroffenen Dritten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird. Außerdem wird sie die betroffenen Dritten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Betroffenen werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben.”

----

(1)ABl. C 216 vom 28. August 2004, S. 5.

(2)  Entscheidung K(2005)3903 der Kommission vom 9. November 2005 über die staatliche Beihilfe, die die Bundesrepublik Deutschland zugunsten der Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Berlin-Brandenburg gewährt hat, siehe Amtsblatt L 200 vom 22. Juli 2006.

(3)  Mit Schreiben vom 2. Dezember 2005, 9. Dezember 2005 und 12. Dezember 2005.

(4)  DVB-T bedeutet Digital-Video-Broadcasting über ein terrestrisches Netz.

(5)  ‚eEurope 2005: Eine Informationsgesellschaft für alle‘ (KOM(2002)263 endg.); ‚Mitteilung der Kommission über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk (digitaler Übergang und Analogabschaltung)‘ (KOM(2003)541 endg.) und ‚Mitteilung der Kommission über die Beschleunigung des Übergangs vom analogen zum digitalen Rundfunk‘ (KOM(2005)204 endg.).

(6)  Die Arbeitsgemeinschaft Fernsehforschung (AGF) ist ein Zusammenschluss der größten deutschen Rundfunkanbieter zur Messung des Fernsehzuschauerverhaltens. Im Gegensatz zum Satellitenempfang, der in rund 30 % der deutschen Fernsehhaushalte digital übertragen wird, ist der Kabelempfang vorwiegend analog. Nur 10 % der Kabelhaushalte empfangen digitale Rundfunksignale.

(7)  SES/ASTRA ist der größte Satellitenbetreiber in Deutschland und veröffentlicht jedes Jahr den German Satellite Monitor über die Bedeutung der verschiedenen Fernsehübertragungswege. In Schaubild 1 sind die jeweils zum Jahresende datierten Angaben der ASTRA/Infratest-Erhebungen, z.B. Ende 2005, auf den 1. Januar des folgenden Jahres bezogen, z.B. 1.1.2006, um sie mit den Angaben von AGF/GfK vergleichbar zu machen, die jeweils zu Jahresbeginn erhoben werden.

(8)  Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen (‚LMG NRW‘) in der Fassung vom 2. Juli 2002. Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land NRW vom 30. Juli 2002, Nr. 20, S. 334.

(9)  Damals hieß die LfM noch Landesanstalt für Rundfunk Nordrhein-Westfalen.

(10)  Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 29. April 2005, S. 9.

(11)  ARD steht für Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland, ZDF für Zweites Deutsches Fernsehen und WDR für Westdeutscher Rundfunk.

(12)  Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 23. März 2004, S. 10.

(13)  Ein Multiplex entspricht einem Frequenzblock für die Rundfunkübertragung und beinhaltet in NRW vier Programme.

(14)  Einer Pressemitteilung des Projektbüros DVB-T Nordrhein-Westfalen vom 24. November 2004 zufolge können 14 der insgesamt 18 Mio. Einwohner Nordrhein-Westfalens seit dem 8. November 2004 DVB-T-Übertragungen empfangen.

(15)  In einem Teil des Ballungsraums Düsseldorf/Ruhrgebiet (Oberbergischer Kreis) erfolgte die digitale Umstellung allerdings ohne die privaten Rundfunkanbieter.

(16)Staatsvertrag über den Rundfunk im vereinten Deutschland vom 31. August 1991 (Rundfunkstaatsvertrag - RStV) in der Fassung vom 1. Juli 2002, Bayerisches Gesetz- und Verordnungsblatt, S. 162.

(17)  Erstmalige Zuweisung von Übertragungskapazitäten für die landesweite digitale terrestrische Verbreitung bzw. Weiterleitung von Fernsehprogrammen und Mediendiensten im DVB-T Standard in Nordrhein-Westfalen, Bekanntmachung der LfM vom 4. Dezember 2003, veröffentlicht im Landesministerialblatt vom 30. Dezember 2003.

(18)  Grundlage der Maßgabe, dass bei der Vergabe von Lizenzen für die digitale terrestrische Übertragung im Fernsehen Fernsehveranstalter mit denjenigen Programmen vorrangig zu berücksichtigen sind, die in dem jeweils betroffenen Verbreitungsgebiet analog verbreitet werden, ist in Artikel 52a Absatz 1 des Rundfunkstaatsvertrags und in § 28 Absatz 1 des LMG NRW enthalten.

(19)  Siehe Randnummer 0.

(20)  Terra Nova ist der Nachfolgesender von Onyx-TV, dem die ursprüngliche Lizenz erteilt wurde. Am 15. September 2004 ersetzte die französische Groupe AB ihren Musiksender Onyx durch den Dokumentarsender Terra Nova.

(21)  Amtsblatt RegTP Nr. 3/2004, Vfg Nr. 3/2004, S. 82.

(22)  Amtsblatt RegTP Nr. 23/2002, Vfg Nr. 36/2002, S. 1695.

(23)  45 % des auf NRW entfallenden Rundfunkgebührenanteils wird an die Filmstiftung NRW überwiesen.

(24)  Siehe Randnummer (10).

(25)  In der Anmeldung hat Deutschland berechnet, dass die Übertragungskosten pro Programm für einen Zeitraum von fünf Jahren insgesamt 2,7 Mio. EUR betragen; diese Summe steht jedoch im Widerspruch zu allen anderen übermittelten Informationen.

(26)  Rs. T-358/94, Air France/Kommission, Slg. 1996 II-2109 und Rs. C-482/99, France/Kommission, Stardust Marine Slg. 2002 I-4397.

(27)  LMG NRW, insbesondere § 87 und § 88.

(28)  LMG NRW, § 117.

(29)  LMG NRW, § 113 und § 114.

(30)  Siehe Randnummer 17.

(31)  LMG NRW, § 27 Absatz 1.

(32)  Rs. C-482/99 Frankreich/Kommission, Stardust Marine Slg. 2002 I-4397, Randnummer 23 und darin genannte Verweise.

(33)  Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 29. April 2005, S. 8.

(34)  Siehe Randnummer 9.

(35)  Die analoge terrestrische Lizenz für VOX scheint 2002 verlängert worden zu sein.

(36)  Siehe Randnummer 10.

(37)  Obwohl dem WDR ein Teil des DVB-T-Netzes (zwei Multiplexe) zugeteilt wurde, kann er nicht als Begünstigter angesehen werden, da diese Multiplexe ausschließlich von öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten genutzt werden, die keine Zuschüsse von der LfM erhalten.

(38)  Media Perspektiven, Basisdaten: Daten zur Mediensituation in Deutschland 2004, S. 11 und S. 18; AGF/GfK Fernsehforschung und I-Punkt Deutschland auf der Grundlage von Nielsen Media Research.

(39)  Urteil vom 24. Juli 2004 in der Rs. C-280/00 Altmark Trans GmbH, Slg. 2003 I-7747, Randnummern 88-94.

(40)  Siehe Randnummern 8 und 28.

(41)  Siehe Randnummer 14.

(42)  Siehe Randnummern 13 bis 15.

(43)  Bei den drei Sendern handelt es sich um RTL, VOX und Sat.1 (siehe Tabelle 1).

(44)  Siehe Randnummer 14.

(45)  Bei einem völlig transparenten und offenen Ausschreibungsverfahren wäre von den bietenden Rundfunkanbietern zu erwarten, dass sie einen zuschussbedingten Vorteil ganz oder teilweise in höhere oder qualitativ bessere Lizenzgebote umsetzen.

(46)  Siehe Randnummer 16.

(47)  Im Schreiben der deutschen Behörden vom 25. April 2005 heißt es auf Seite 13: ‚Die Förderung der Landesmedienanstalt ist völlig unabhängig von den potentiellen und dem tatsächlichen Netzbetreiber festgelegt worden und spielte für das telekommunikationsrechtliche Ausschreibungsverfahren der RegTP keine Rolle.‘

(48)  Der Kommission ist nicht bekannt, wann die RegTP über die Frequenzzuteilung entschieden hat.

(49)  Siehe Randnummer 16.

(50)  Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 29. April 2005, S. 3.

(51)  Entscheidung der Kommission vom 4. September 2001 (Sache Nr. COMP/M.2558 - Havas/Tempus; ABl. C 319 vom 14. November 2001, Randnummer 9 und darin genannte Verweise).

(52)  Für einen Überblick über neuere Fälle siehe Entscheidung der Kommission im Fall Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287 vom 29. Dezember 2003, insbesondere die Randnummern 32-50).

(53)  Siehe TPS I (IV/36.237 vom 3. März 1999, Randnummer 30), British Interactive Broadcasting/Open (IV/36.539 vom 15. September 1999, ABl. L 312, Randnummer 26) und Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287 vom 29. Dezember 2003, Randnummer 50).

(54)  Ein ‚Lock-in-Effekt‘ liegt vor, wenn Haushalte nicht bereit sind, in einen anderen Übertragungsmodus zu investieren, so dass ein Wechsel zwischen verschiedenen Plattformen unwahrscheinlich ist; siehe Entscheidung der Kommission im Fall MSG Media Service (ABl. L 364 vom 31. Dezember 1994, Randnummer 42).

(55)  Siehe Randnummer 7 und Fußnote 6 .

(56)  Auf die 24 Programme, die das DVB-T in NRW anbietet, entfielen 2004 über 80 % der Zuschauer und mehr als 90 % der Einnahmen aus der Fernsehwerbung in Deutschland; (siehe Fußnote 38).

(57)  Vgl. den oben genannten Fall C25/04 Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Berlin-Brandenburg.

(58)  Kurzfristig konnten die Kabelbetreiber Zuschauer, die am analogen Empfang über Kabel festhalten wollten, abwerben; dies war jedoch nur ein einmaliger Effekt, der sich nach der digitalen Umstellung nicht fortsetzte. Mittelfristig haben die Kabelbetreiber Kunden an die gebührenfreie DVB-T-Plattform verloren. Quelle: Emnid-Studie vom 30.4.2003, zitiert im Mabb-Bericht ‚Berlin goes digital‘, und ‚DVB-T-Region Berlin/Potsdam: Terrestrik wächst weiter‘, in: Media Perspektiven 7/2004, S. 296.

(59)  Quelle: ASTRA (2006): Reichweiten in Deutschland: Marktdaten Jahresende 2005: 7,4 % (gegenüber 2,8 % im Jahr 2004) ist das gewogene Mittel von Berlin mit 8,9 % (3,6 %) und Brandenburg mit 5,2 % (1,5 %).

(60)  Siehe ‚Berlin/Potsdam: Erste DVB-T-Region Deutschland‘, in: Media Perspektiven 12/2003, S. 565.

(61)  Insbesondere in Italien, Frankreich, Schweden und dem Vereinigten Königreich.

(62)  Siehe Schreiben vom 29. April 2005, Ziffer 2: ‚Technisch gesehen kann nahezu jeder Haushalt in NRW Rundfunk über Satellit empfangen.‘

(63)  Interaktivität kann lediglich durch Bereitstellung eines DVB-RCT (Return Channel Terrestrial – terrestrischer Rückkanal) mit zusätzlichen Kosten und mittels eines teureren Decoders oder durch herkömmliche Rückkanäle wie das Telefon- oder ein interaktives Fernsehkabel erreicht werden.

(64)  Im Gegensatz zum digitalen Kabel, das parallel zur bloßen Übertragung für komplexe interaktive Dienstleistungen mit einem Rückkanal aufgerüstet werden kann.

(65)  ‚Mitteilung über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk‘ (digitaler Übergang und Analogabschaltung) (KOM(2003) 541 endg.).

(66)  Siehe insbesondere den Fall C25/04 DVB-T in Berlin-Brandenburg und die Mitteilung der Kommission KOM(2003) 541 endg.

(67)  Siehe Randnummer 9.

(68)  Siehe Randnummer 14.

(69)  Entscheidungen der Kommission in den Sachen NN 88/98, BBC 24-stündiger werbefreier Nachrichtenkanal (ABl. C 78 vom 18.3.2000) und NN 70/98, ‚Kinderkanal und Phoenix‘ (ABl. C 238 vom 21. 8.1999).

----

----

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerint

(2006/C 204/06)

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke szerint létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatokat e közzététel időpontjától számított hat hónapon belül el kell juttatni a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

Bejegyzési kérelem az 5. cikknek és a 17. cikk (2) bekezdésének megfelelően,

„POMME DU LIMOUSIN”

EK-szám: FR/PDO/005/0442/29.11.2004

OEM ( X ) OFJ ( )

Ez az összefoglaló kizárólag tájékoztatás céljára készült. Részletesebb tájékoztatásért az érdeklődők az 1. szakaszban feltüntetett nemzeti hatóságok szolgálataitól vagy az Európai Bizottság szolgálataitól beszerezhető termékleírás teljes változatát tanulmányozhatják (1).

1.   A tagállam illetékes hatósága:

2.   A kérelmező csoport:

3.   A termék típusa:

1.6 osztály – Friss gyümölcsök

4.   Termékleírás (a 4. cikk (2) bekezdésében előírt követelmények összefoglalása)

4.1   Megnevezés: „Pomme du Limousin”

4.2   Leírás: A „Pomme du Limousin” a következő jellemzőkkel rendelkező friss alma:

alakja enyhén hosszúkás, csészéje és csészemélyedése hangsúlyos,

legkisebb átmérője 65 mm,

húsa fehér és kemény, ropogós, lédús és nem lisztes,

íze harmonikusan édes és savanyú.

A „Golden delicious” fajtából állították elő.

A „Pomme du Limousin” refraktométeres Brix-értéke legalább 12,5 %, keménysége legalább 5 kg/cm2, és savassága legalább 3,7 g/l almasav.

Ez az alma a 85/2004/EK rendeletben meghatározottak szerint az Extra és az I. kereskedelmi osztályba tartozik, és a II. kereskedelmi osztályba sorolás kizárólag a héjparásodás (perzseltség) mértéke miatt fordul elő.

A „Pomme du Limousin” színeződése zöldesfehértől sárgáig változik, egyik oldalán rózsaszínes árnyalatú lehet.

Az ilyen almából előállított termékek (lé, kompót, stb.) nem mind kaphatják meg a „Pomme du Limousin” OEM-et.

4.3   Földrajzi terület: Az almák termesztése, válogatása és csomagolása a Corrèze, Creuse, Dordogne és Haute-Vienne megyékhez tartozó 100 település földrajzi területén történik.

A települések teljes felsorolása a termékleírásban található.

4.4   A származás igazolása: Egy képesítésről szóló nyilatkozat alapján minden gazdasági szereplőt nyilvántartásba vett az INAO (az eredetmegjelöléssel foglalkozó francia hivatal).

A bevezetett dokumentációs nyomonkövetés célja a termék nyomonkövetése az ültetéstől a gyümölcsök leszállításáig.

A szüretelés után a leszedett almákat a termékleírásnak megfelelően homogén termelési egységekként tárolják és azonosítóval látják el. A szüret végeztével minden termelő összefoglaló szüretelési nyilatkozatot küld az INAO-nak.

A „Pomme du Limousin” OEM-mel rendelkező almák tárolását/csomagolását biztosító gazdasági szereplők az almák eredetének és rendeltetési helyének azonosítását, valamint a tárolt/csomagolt és forgalomba hozott mennyiségek nyomonkövetését lehetővé tevő naprakész nyilvántartást vezetnek.

A „Pomme du Limousin” OEM-mel rendelkező almákra az azonosítás érdekében egyenként matricát ragasztanak a csomagolás során.

A „Pomme du Limousin” OEM-mel rendelkező almákat mintavételezéssel analitikus és érzékszervi vizsgálatoknak vetik alá, amelynek során ellenőrzik a 4.2 pontban meghatározott tulajdonságokat.

4.5   Az előállítás módja: 

Fajtatípus

Az almák a „Golden delicious” fajtából vagy annak az OEM keretében engedélyezett egyik mutációjából származnak (szabványos és a „Golden delicious” típuséhoz hasonló jellemzőkkel).

Csak engedélyezett alanyokat és oltóvesszőket lehet felhasználni.

Termesztéstechnológiák

A hozam hektáronként legfeljebb 58 tonna lehet. E hozam meghaladása esetén az érintett homogén termelési egység teljes termelése vonatkozásában elveszíti a bejegyzett eredetmegjelölésből származó előnyöket.

Sűrűség

Az almafák esetében be kell tartani a hektáronkénti 1 000 és 3 000 fa közötti ültetési sűrűséget.

Beporzó fajták jelenléte megengedett, de az ezeken a fákon termett gyümölcsökre nem adható meg az OEM.

Metszés

Az almafákat legalább kétévente kell metszeni a harmadik levéltől a tengely dominanciájának kialakítása érdekében. A metszési eljárások egyrészt a gyümölcstermő ágak egyszerűsítéséből, másrészt az ágak alatt elhelyezkedő és/vagy árnyékban lévő termőhajtások eltávolításából állnak.

Öntözés

Csak a lokalizált öntözés és a mikro-öntözés megengedett, amennyiben a vízfelhasználás nyomonkövetését lehetővé tevő berendezést alkalmaznak.

A trágyázó öntözés nem megengedett.

Tilos az öntözés augusztus 31. után és a szüret előtt legalább 15 napig.

Növényvédőszeres kezelések

A talaj ültetés előtti kémiai fertőtlenítése tilos.

A termelők naprakész termelési dokumentációt vezetnek, amelyben feltüntetik az egyes homogén termelési egységeken végzett termelési műveleteket.

Szüret

A szüret időszakának kezdetét az INAO (az eredetmegjelöléssel foglalkozó francia hivatal) szervezeti egységeinek javaslatára prefektusi rendelettel határozzák meg.

Az almaszüret kézi szedéssel történik.

A leszüretelést követően a gyümölcsök növényvédőszeres kezelése szigorúan tilos.

Az almák tárolása

A szüretet követően az almákat mindenképpen hűvös helyen kell tárolni annak érdekében, hogy a gyümölcsök keménysége, húsuk textúrája és lédússága változatlan maradjon.

December 15-től a csomagolt almák csak szabályozott légterű tárolókból származhatnak. A tárolók áteresztés-mentesek, és a hőmérséklet, a szén-dioxid és az oxigén szintjének nyilvántartására és nyomonkövetésére alkalmas berendezésekkel vannak felszerelve.

Csomagolás

Az almák csomagolására a 4.3. pontban meghatározott földrajzi területen kerül sor olyan csomagolóanyagok felhasználásával, amelyek alkalmasak a gyümölcsök jellemzőinek és minőségének megőrzésére.

Ebből következően tilos az almákat 20 kilogrammosnál nagyobb egységekbe, illetve műanyag- vagy papírzacskókba csomagolni.

Az almákat a június 1-je és augusztus 1-je közötti, színeződésük függvényében megállapított időpont után nem lehet a „Pomme du Limousin” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel forgalomba hozni.

4.6   Kapcsolat: A „Pomme du Limousin” termőterülete a Francia-középhegység első vonulatait alkotó Haut-Limousin fennsíkjain fekszik, Auvergne és a Bassin Aquitain között. Ez a földrajzi-geológiai egység Limousin és Aquitaine közigazgatási régiók egy részére, Corrèze, Creuse, Dordogne és Haute-Vienne megye területére terjed ki.

A kristályos alapkőzeten elterülő talaj egyszerre laza szerkezetű és vastag, jó víztartó képességgel.

Az éghajlat nedves óceáni, bőséges, de nem túlzott mennyiségű csapadékkal, és szélsőségektől mentes hőmérsékleti viszonyokkal. A 9 °C-ot meghaladó középhőmérséklet egyben meghatározza az almatermesztés fiziológiai határait, és közvetlen kapcsolatba hozható a nappali/éjszakai hőingadozás-faktorral, amely rendkívül meghatározó szeptember és október hónap során. A hideg éjszakák és a meleg és napos nappalok váltakozása jó hatást gyakorol az ízanyagok és az antocián által előidézett rózsaszínes árnyalat kialakulására.

A fenti tényezőkhöz hozzáadódik továbbá a tengerszintfeletti magasság hatása: az almafáknak a 300 és 500 méter közötti tengerszintfeletti magasság a legkedvezőbb. Egyértelmű a kapcsolat ugyanis az alma ízbeli jellemzői és a tengerszintfeletti magasság között: a magasság enyhítő hatással van a magas hőmérsékletre, amely gyakran gátolja az ízanyagok és az antociános pigmentálódás kialakulását. A „Golden delicious” megfelelő tengerszintfeletti magasságon hosszúkás formájú, húsa keményebb, cukortartalma magasabb.

A „Pomme du Limousin” egyre nagyobb – az exportban is jelentkező – sikerén felbuzdulva az egész ágazat összefogott, és a termék népszerűsítése érdekében több kezdeményezés is elindult: a „Pomme du Limousin útvonal” létrehozása; az OEM-mel összefüggő idegenforgalmi, kulturális és sportrendezvények szervezése; és az alma ízbeli jellemzőit kihangsúlyozó különleges ételsorok összeállítása kézművesek és étteremtulajdonosok közreműködésével

4.7   Felügyeleti szerv: 

4.8   Címkézés: Az azonosítás érdekében minden egyes almára egy, a következő adatokat tartalmazó matrica kerül:

a „bejegyzett eredetmegjelölés” felirat legalább akkora betűmérettel, mint a többi megjelölésé;

a „Pomme du Limousin” elnevezés legalább fele akkora betűmérettel, mint a „bejegyzett eredetmegjelölés” feliraté.

Ezen kívül minden egységcsomag tartalmazza a következőket:

a „Pomme du Limousin” elnevezést legalább akkora betűmérettel, mint a címkén szereplő legnagyobb betűméret;

a „bejegyzett eredetmegjelölés” feliratot vagy annak rövidített változatát.

Amennyiben a címkén a címtől függetlenül egy csomagolóüzem vagy márka neve is szerepel, az eredetmegjelölés nevét meg kell ismételni az „appellation” és a „contrôlée” szavak között.

A címkéken és minden kísérő dokumentumon és számlán fel kell tüntetni a „Pomme du Limousin” bejegyzett eredetmegjelölés nevet és a „bejegyzett eredetmegjelölés” feliratot vagy annak rövidítését.

4.9   Nemzeti követelmények: –

----

(1)  Európai Bizottság, Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, Mezőgazdasági termékek minőségpolitikája, B-1049 Brüsszel.

----

----

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

(2006/C 204/07)

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

Bejegyzés iránti kérelem az 5. cikk és a 17. cikk (2) bekezdése alapján

„ŽATECKÝ CHMEL”

EK-szám: CZ/PDO/005/0402/19.10.2004

OEM ( X ) OFJ ( )

Ez az összefoglaló kizárólag tájékoztatás céljára készült. Bővebb információkért – különösen az érintett OEM-mel vagy OFJ-vel ellátott termékek termelőinek – a termékleírás teljes változatát célszerű tanulmányozni, amely vagy nemzeti szinten, vagy az Európai Bizottság szolgálataitól (1) szerezhető be.

1.   A tagállam illetékes szerve:

2.   Csoportosulás:

3.   Terméktípus:

1.8. csoport – Komló

4.   Termékleírás (a 4. cikk (2) bekezdése szerinti követelmények összefoglalása)

4.1.   Név: „Žatecký chmel”

4.2.   Leírás: A „Žatecký chmel” (žateci komló) jellegzetes tulajdonsága ernyős virágzatának alakja (közepestől a hosszúkásig terjedő ovális formájú, 100 virág súlya 13-17 gr. között van, toboza 12–16 mm hosszúságú, finom és szabályos) finom komló aromája van, a lupulin színe aranysárga. A Žatecký chmel-re jellemző továbbá a vörös venyige, a termés finomsága, alacsony mircéntartalma és az alfa- és béta savak harmonikus aránya. A komlógyanta összetételét viszonylag alacsony alfasav-tartalom (2,5-5,5 %) jellemzi. A bétasav-tartalom magasabb mint az alfasav-tartalom a kettő egymáshoz való aránya általában 0,60 és 0,80 között van. A mircéntartalom 25-40 % között változik. Másik megkülönböztető tulajdonsága a béta-farnesin jelentős mennyisége (14-20 % között), amely más komlófajtáknál csak nagyon kis mennyiségben fordul elő. A „Žatecký chmel” aromájának általános jellegzetességét a komlóolaj valamennyi összetevőjének kölcsönhatása adja. A „Žatecký chmel” félérett. Préselt állapotban vagy granulátumként kerül forgalmazásra.

4.3.   Földrajzi terület: A „Žatecký chmel”-t a Žatec környéki komlótermesztő régió területén termesztik. Földrajzi területe a louny-i, a rakovníki, a chomutovi, a kladnói, az észak-pilzeni, és a rokycany-i járás. A terület pontos meghatározása a termékleírásban szerepel.

4.4.   A származás igazolása: A Cseh Köztársaságban a komló a komló védelméről szóló 97/1996 Sb. sz. törvénynek, valamint a közösségi jogszabályoknak (az 1952/2005/EK és az 1784/77/EGK tanácsi rendelet, valamint a 890/78/EGK bizottsági rendelet) megfelelően tanúsítványköteles. A Cseh Köztársaságban az ÚKZÚZ (Ústřední kontrolní a zkušební ústav zemědělský) vagyis a Központi Mezőgazdasági Ellenőrző és Kísérleti Intézet (a továbbiakban ÚKZÚZ) az illetékes hatóság a komló tanúsítására.

A származás nyomonkövethetőségét törvény által meghatározott eljárás biztosítja. A termelő leméri a megtermelt komlót, megfelelően címkézi és lepecsételi a csomagolást és írásbeli nyilatkozatban megjelöli a felcímkézett csomagok számát és súlyát a kataszteri hivatkozással és a komló fajtájával együtt. Az ÚKZÚZ tanúsítvánnyal látja el az előzetesen megjelölt komlót és az abból származó termékeket, valamint felügyeli a komló védelméről szóló törvényből és a közösségi jogszabályokból eredő kötelezettségek betartására vonatkozó ellenőrzések végrehajtását. Nyilvántartást vezet a komlófeldolgozókról és komlótermelőkről.

Az Állami Mezőgazdasági és Élelmiszeri Felügyelet hajtja végre az összetételre vonatkozó vizsgálatokat és határozatot hoz az ÚKZÚZ-val együttműködve.

4.5.   Elõállítási módszer: A „Žatecký chmel”-t a Žatec környéki komlótermesztő régióban komlókarókon termesztik. A tavaszi munkák áprilisban kezdődnek a támasztónövények metszésével és drótra tűzésével, amit felfuttatás, talajforgatás és a vegyszeres védelem alkalmazása követ. A növekedési időszak alatt a növényeket többször permetezik a kártevő állatok és a növénybetegségek ellen. A komló szüretelésére augusztus második felétől szeptember elejéig kerül sor. A komlót összepréselik vagy granulátummá alakítják.

A komlóültetvények tartószerkezetét a fából (alkalmanként betonból készült) cölöpök alkotják. Ezekre drótot, vagy az újabb szerkezeteknél acélsodronyt vezetnek. A tartószerkezet kb. 7 m magas (ideális magasság az ebben a körzetben termesztett komló számára). Egy hektárnyi területen 2 500–3 500 növényt telepítenek az ültetett fajta tulajdonságaitól függően, amit az alkalmazott mezőgazdasági technika, a növény növekedési sajátosságai és a vegetatív struktúra optimalizálása határoz meg. A komló életerős növény, amelyik mintegy 20 évig életképes. A komlóültetvényeken kizárólag nőivarú fajtákat alkalmaznak termelésre. Hímivarú fajták nem használhatók, mivel negatív hatással vannak a komló minőségére.

A Žatecký chmel-t több mint ezer éve termesztik hagyományosan a környéken. Kizárólag az alábbi változatok jogosultak a Žatecký chmel elnevezés viselésére: Lučan (bejegyezve 1941), Blato (1952), Osvaldův klon 31 (1952), Osvaldův klon 72 (1952), Osvaldův klon 114 (1952), Siřem (1969), Zlatan (1976), Podlešák (1989) és Blšanka (1993).

4.6.   Kapcsolat: A Žatecký chmel egyedülálló tulajdonságait (ld. 4.2. pont) a Žatec komlótermelő régióra jellemző különleges környezeti jellemzőknek köszönheti. Ezt a régiót észak-nyugati irányból a Cseh Érchegység (Krušné hory), a Doupov hegység és a Cseh Középhegység védi, amelyek együttesen egy „esernyőt” alkotnak. A csapadék éves átlaga ebben a régióban nem haladja meg a 450 mm körülit, miközben a csapadék egyenletes eloszlása kedvez a komló növekedésének (a növekedési időszak alatt a csapadék átlaga 260 mm körül van). Az éves átlaghőmérséklet 8–9 °C (a növekedési időszakban 14-16 °C körüli). Az éghajlati viszonyokon túl a régió talajviszonyai is hatással vannak a komló minőségére. Elsősorban permi vörös talaj fordul elő, de megtalálható a könnyebb márgás talaj is. A komló növekedését és fejlődését befolyásolja a komlóültetvény földrajzi elhelyezkedése, vagyis alapvetően a tengerszint feletti magassága (200-500 m között), a földfelszínhez viszonyított helyzete, valamint lejtése és tájolása. Mindenekelőtt a tágas, nyitott völgyekben, ahol a levegő szabadon jár, ugyanakkor meglehetősen szélvédettek az erős nyugati és északi szelektől. E feltételek hiányában a komló nem produkálja ugyanazt a minőséget és mennyiséget más régiókban. A környezet különösen befolyásolja a kémiai összetevők mennyiségét és a növekedést. A fentebb említett feltételek (az átlagos csapadékmennyiség, az éves középhőmérséklet, a talajviszonyok, a földrajzi magasság és a tájolás együttese) ideálisak a žateci komlótermelő régióban. Ezek az alapvető feltételek szinte soha nem fordulnak elő együttesen a világ más komlótermesztő vidékein (jelentősebb átlagcsapadék, magasabb átlaghőmérséklet, rövidebb napsütésnek kitett tájolás a növekedési időszak idején).

4.7.   Felügyeleti szerv: 

A végleges döntés a Státní zemědělské a potravinářské inspekce hatásköre.

4.8.   Címkézés: A csomagoláson kötelezően fel kell tüntetni a „ŽATECKÝ CHMEL” feliratot.

4.9.   Nemzeti előírások: –

----

(1)  Európai Bizottság – Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság – „Mezőgazdasági termékek minőségpolitikája” egység, B-1049 Brüsszel.

----

----

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4091 – Linde/Spectra)

(2006/C 204/08)

(EGT vonatkozású szöveg)

----

(1)HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

----

----

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4182 – Hörmann/MN/ACP JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2006/C 204/09)

(EGT vonatkozású szöveg)

----

(1)HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

----

----

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4294 – Arcelor/SNCFL/CFL Cargo)

(2006/C 204/10)

(EGT vonatkozású szöveg)

----

(1)HL L 24., 2004.1.29. 1. o.

----

III Közlemények

Bizottság

----

Hirdetmény a 2006–2007-ös gazdasági évben a Finnországból és Svédországból exportált zab exportvisszatérítésének pályázati felhívásáról

(2006/C 204/11)

I.   TÁRGY

II.   HATÁRIDŐK

III.   AJÁNLATOK

IV.   PÁLYÁZATI BIZTOSÍTÉK

A pályázati biztosítékot az illetékes hatóság javára kell letétbe helyezni.

V.   A PÁLYÁZAT ODAÍTÉLÉSE

A pályázat odaítélése a következőkre jogosít fel:

----

(1)HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

(2)HL L 147., 1995.6.30., 7. o. Legutóbb a 444/2004/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.)

(3)HL L 233., 2006.8.26., 6. o.

----