# Europos Sąjungos C 227E/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 227E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. rugsėjo 21d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 227E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. rugsėjo 21d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Europos Parlamentas |
| | 2005 m. rugsėjo 26 d., pirmadienis |
| 2006/C 227E/1 | PROTOKOLAS | 1 |
| POSĖDŽIO EIGA


  Sesijos atnaujinimas


  Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas


  Gauti dokumentai


  Peticijos


  Rašytiniai pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis)


  Veiksmai įgyvendinant Parlamento pozicijas ir rezoliucijas


  Komitetų ir delegacijų sudėtis


  Bendru sprendimu priimtų teisės aktų pasirašymas


  Bulgarijos ir Rumunijos stebėtojų pasveikinimas


  Darbų programa


  Parlamento darbo prioritetai (diskusijos)


  Vienos minutės kalbos svarbiais politiniais klausimais


  Profesinės sąjungos Solidarumas 25-osios metinės ir jos žinia Europai (diskusijos)


  1. Kredito įstaigų veiklos pradėjimas ir vykdymas. 2. Investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumas ***I (diskusijos)


  Teisės aktuose numatytas metinių ir konsoliduotų atskaitomybių auditas ***I (diskusijos)


  EB ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarimo protokolas dėl tunų žvejybos (2005—2010) * (diskusijos)


  Kito posėdžio darbotvarkė


  Posėdžio pabaiga |
| DALYVIŲ SĄRAŠAS | 10 |
| PRIEDAS | 12 |
| | 2005 m. rugsėjo 27 d., antradienis |
| 2006/C 227E/2 | PROTOKOLAS | 13 |
| POSĖDŽIO EIGA


  Posėdžio pradžia


  Gauti dokumentai


  Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų (paskelbiami pateikti pasiūlymai dėl rezoliucijų)


  Pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarka valstybėse narėse * (diskusijos)


  Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimas (diskusijos)


  Balsavimui skirtas laikas


  Viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimas ***I (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)


  EB ir Bulgarijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)


  EB ir Kroatijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)


  Mokesčiai, mokėtini Europos vaistų vertinimo agentūrai * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)


  EB ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarimo protokolas dėl tunų žvejybos (2005—2010) * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)


  Prašymas atšaukti Marios Matsakis imunitetą (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)


  Užkardyti, tirti ir nustatyti baudžiamąsias veikas, įskaitant terorizmą (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (galutinis balsavimas)


  Pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarka valstybėse narėse * (balsavimas)


  Paaiškinimai dėl balsavimo


  Balsavimo patikslinimai


  Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas


  Teritorinės sanglaudos vaidmuo regioninėje plėtroje. Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais (diskusijos)


  Teisėkūros pasiūlymų nagrinėjimo iki jų priėmimo rezultatai (diskusijos)


  Klausimų valanda (klausimai Komisijai)


  Reumatinės ligos (rašytinis pareiškimas)


  Bendrijos geležinkelių plėtra ***I — Traukinių brigadų narių sertifikavimas ***I — Tarptautinių geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***I — Kompensavimas, kai nesilaikoma sutartinių krovinių gabenimo geležinkeliais paslaugoms taikomų kokybės reikalavimų ***I — (diskusijos)


  Kito posėdžio darbotvarkė


  Posėdžio pabaiga |
| DALYVIŲ SĄRAŠAS | 24 |
| I PRIEDAS | 26 |
| II PRIEDAS | 30 |
| PRIIMTI TEKSTAI | 39 |
| P6_TA(2005)0342Darbų, prekių ir paslaugų viešieji pirkimai ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, pataisančios Direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 —2005/0100 (COD)) | 39 |
| P6_TA(2005)0343EB ir Bulgarijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Bulgarijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) | 39 |
| P6_TA(2005)0344EB ir Kroatijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Kroatijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) | 40 |
| P6_TA(2005)0345Mokesčiai, mokėtini Europos vaistų vertinimo agentūrai *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 297/95 dėl mokesčių, mokėtinų Europos vaistų vertinimo agentūrai (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) | 40 |
| P6_TA(2005)0346EEB ir Komorų susitarimo protokolas dėl tunų žvejybos *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl protokolo, nustatančio tunų žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytą Europos ekonominės bendrijos ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Komorų krantų, sudarymo 2005 m. sausio 1 d. — 2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) | 42 |
| P6_TA(2005)0347Prašymas atšaukti Marios Matsakis imunitetąEuropos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Marios Matsakis imunitetą (2004/2194(IMM)) | 44 |
| P6_TA(2005)0348Užkardyti, tirti ir nustatyti baudžiamąsias veikas, įskaitant terorizmą *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Prancūzijos Respublikos, Airijos, Švedijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės iniciatyvos dėl Tarybos pagrindų sprendimo dėl viešai prieinamoms elektroninių ryšių paslaugoms teikti tvarkomų ir kaupiamų arba esančių viešųjų ryšių tinkluose duomenų saugojimo siekiant užkardyti, tirti ir nustatyti baudžiamąsias veikas, įskaitant terorizmą, bei patraukti baudžiamojon atsakomybėn, projekto (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) | 45 |
| P6_TA(2005)0349Pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarka valstybėse narėse *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, nustatančios būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) | 46 |
| | 2005 m. rugsėjo 28 d., trečiadienis |
| 2006/C 227E/3 | PROTOKOLAS | 83 |
| POSĖDŽIO EIGA


  Posėdžio pradžia


  Asignavimų perkėlimas


  Derybų su Turkija pradžia — EB ir Turkijos asociacijos susitarimo papildomas protokolas, siekiant atsižvelgti į plėtrą *** (diskusijos)


  Oficialus pasveikinimas


  Balsavimui skirtas laikas


  EB ir Turkijos asociacijos susitarimo papildomas protokolas, siekiant atsižvelgti į plėtrą *** (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)


  Derybų su Turkija pradžia (balsavimas)


  Oficialus pasveikinimas


  Balsavimui skirtas laikas (pratęstas)


  1. Kredito įstaigų veiklos pradėjimas ir vykdymas. 2. Investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumas ***I (balsavimas)


  Teisės aktuose numatytas metinių ir konsoliduotų atskaitomybių auditas ***I (balsavimas)


  Bendrijos geležinkelių plėtra ***I (balsavimas)


  Traukinių brigadų narių sertifikavimas ***I (balsavimas)


  Tarptautinių geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***I (balsavimas)


  Kompensavimas, kai nesilaikoma sutartinių krovinių gabenimo geležinkeliais paslaugoms taikomų kokybės reikalavimų ***I (balsavimas)


  Profesinės sąjungos Solidarumas 25-osios metinės ir jos žinia Europai (balsavimas)


  Teritorinės sanglaudos vaidmuo regioninėje plėtroje (balsavimas)


  Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais (balsavimas)


  Paaiškinimai dėl balsavimo


  Balsavimo patikslinimai


  Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas


  Imuniteto gynimas (tęsinys)


  Nafta (diskusijos)


  Jungtinių Tautų reforma ir Tūkstantmečio vystymosi tikslai (diskusijos)


  Klausimų valanda (klausimai Tarybai)


  Baltarusija (diskusijos)


  Sąjungos ir Indijos santykiai (diskusijos)


  Atsinaujinančios energijos dalis Sąjungoje (diskusijos)


  Mažumų padėtis žmogaus teisių klausimu Kosove (diskusijos)


  Iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių (diskusijos)


  Kito posėdžio darbotvarkė


  Posėdžio pabaiga |
| DALYVIŲ SĄRAŠAS | 95 |
| I PRIEDAS | 97 |
| II PRIEDAS | 114 |
| PRIIMTI TEKSTAI | 163 |
| P6_TA(2005)0350Derybų su Turkija pradžiaEuropos Parlamento rezoliucija dėl derybų su Turkija pradžios | 163 |
| P6_TA(2005)0351Kredito įstaigų veiklos pradėjimas ir vykdymas ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nauja redakcija išdėstančios 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) | 166 |
| P6_TC1-COD(2004)0155Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/.../EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (nauja redakcija) | 167 |
| I PRIEDASVEIKLOS RŪŠIŲ, KURIOMS TAIKOMAS ABIPUSIO PRIPAŽINIMO PRINCIPAS, SĄRAŠAS | 236 |
| II PRIEDASNEBALANSINIŲ STRAIPSNIŲ KLASIFIKAVIMAS | 236 |
| III PRIEDASIŠVESTINIŲ FINANSINIŲ PRIEMONIŲ, ATPIRKIMO SANDORIŲ, VERTYBINIŲ POPIERIŲ ARBA BIRŽOS PREKIŲ SKOLINIMO AR SKOLINIMOSI SANDORIŲ, ILGALAIKIŲ ATSISKAITYMO SANDORIŲ IR GARANTINĖS ĮMOKOS SKOLINIMO SANDORIŲ SANDORIO ŠALIES KREDITO RIZIKOS VERTINIMAS | 237 |
| IV PRIEDASIŠVESTINIŲ FINANSINIŲ PRIEMONIŲ RŪŠYS | 255 |
| V PRIEDASRIZIKOS VALDYMO IR TRAKTAVIMO TECHNINIAI KRITERIJAI | 256 |
| VI PRIEDASSTANDARTIZUOTAS METODAS | 257 |
| VII PRIEDASVIDAUS REITINGAIS PAGRĮSTAS METODAS | 272 |
| VIII PRIEDASKREDITO RIZIKOS MAŽINIMAS | 300 |
| IX PRIEDASPAKEITIMAS VERTYBINIAIS POPIERIAIS | 331 |
| X PRIEDASOPERACINĖ RIZIKA | 349 |
| XI PRIEDASKOMPETENTINGŲ INSTITUCIJŲ ATLIEKAMO PATIKRINIMO IR ĮVERTINIMO TECHNINIAI KRITERIJAI | 357 |
| XII PRIEDASTECHNINIAI ATSKLEIDIMO KRITERIJAI | 358 |
| XIII PRIEDAS | 365 |
| XIV PRIEDAS | 366 |
| P6_TA(2005)0352Investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumas ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, nauja redakcija išdėstančią 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)) | 371 |
| P6_TC1-COD(2004)0159Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/.../EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (nauja redakcija) | 371 |
| I PRIEDASKAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS POZICIJŲ RIZIKAI PADENGTI | 396 |
| II PRIEDASKAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS ATSISKAITYMŲ BEI SANDORIO ŠALIES KREDITO RIZIKAI PADENGTI | 408 |
| III PRIEDASUŽSIENIO VALIUTOS KURSO RIZIKOS KAPITALO REIKALAVIMŲ APSKAIČIAVIMAS | 411 |
| IV PRIEDASKAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS BIRŽOS PREKIŲ KAINOS RIZIKAI PADENGTI | 412 |
| V PRIEDASVIDAUS MODELIŲ TAIKYMAS SKAIČIUOJANT BANKO KAPITALO POREIKĮ RINKOS RIZIKAI PADENGTI | 416 |
| VI PRIEDASKAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS DIDELIŲ POZICIJŲ | 421 |
| VII PRIEDASPREKYBA | 422 |
| VIII PRIEDASPANAIKINAMOS DIREKTYVOS | 426 |
| IX PRIEDASATITIKMENŲ LENTELĖ | 427 |
| P6_TA(2005)0353Teisės aktuose numatytas metinių ir konsoliduotų atskaitomybių auditas ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl teisės aktuose numatyto metinių ir konsoliduotų atskaitomybių audito, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) | 432 |
| P6_TC1-COD(2004)0065Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/.../EB dėl teisės aktuose numatyto metinių ir konsoliduotų atskaitomybių audito, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB | 432 |
| P6_TA(2005)0354Bendrijos geležinkelių plėtra ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD)) | 460 |
| P6_TC1-COD(2004)0047Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/.../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros ir iš dalies keičiančią Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo | 460 |
| P6_TA(2005)0355Traukinių brigadų narių sertifikavimas ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl traukinių brigadų narių, dirbančių Bendrijos geležinkelių tinklų lokomotyvuose ir traukiniuose, sertifikavimo (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD)) | 464 |
| P6_TC1-COD(2004)0048Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/.../EB dėl traukinių mašinistų ir traukinių brigadų narių, dirbančių Bendrijos geležinkelių tinklų lokomotyvuose ir traukiniuose, sertifikavimo | 465 |
| I PRIEDASBENDRIJOS MAŠINISTŲ PAŽYMĖJIMŲ IR PAPILDOMŲ PAŽYMĖJIMŲ SISTEMOS MODELIS | 480 |
| II PRIEDASTRAUKINIŲ MAŠINISTŲ PAREIGOS | 482 |
| III PRIEDASPAGRINDINIAI REIKALAVIMAI | 482 |
| IV PRIEDASPROFESINĖS KVALIFIKACIJOS | 485 |
| V PRIEDASBENDRŲJŲ KVALIFIKACINIŲ ŽINIŲ EGZAMINAS | 486 |
| VI PRIEDASRIEDMENŲ IŠMANYMO KVALIFIKACINIS EGZAMINAS | 486 |
| VII PRIEDASINFRASTRUKTŪROS IŠMANYMO KVALIFIKACINIS EGZAMINAS | 488 |
| P6_TA(2005)0356Tarptautinių geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD)) | 490 |
| P6_TC1-COD(2004)0049Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2005 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų | 490 |
| I PRIEDASMINIMALI INFORMACIJA, KURIĄ PRIVALO PATEIKTI GELEŽINKELIO ĮMONĖS | 506 |
| II PRIEDASMINIMALI INFORMACIJA ANT BILIETO | 507 |
| P6_TA(2005)0357Profesinės sąjungos Solidarumas 25-osios metinės ir jų žinia EuropaiEuropos Parlamento rezoliucija dėl profesinės sąjungos Solidarumas 25-ųjų metinių ir jų žinios Europai | 508 |
| P6_TA(2005)0358Teritorinės sanglaudos vaidmuo regioninėje plėtrojeEuropos Parlamento rezoliucija dėl teritorinės sanglaudos vaidmens regioninėje plėtroje (2004/2256(INI)) | 509 |
| P6_TA(2005)0359Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionaisEuropos Parlamento rezoliucija dėl glaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais (2004/2253(INI)) | 512 |
| | 2005 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienis |
| 2006/C 227E/4 | PROTOKOLAS | 520 |
| POSĖDŽIO EIGA


  Posėdžio pradžia


  Gauti dokumentai


  Tekstilės sektorius (diskusijos)


  Komitetų ir delegacijų sudėtis


  ES ir Kinijos prekybinių santykių perspektyvos (diskusijos)


  Balsavimui skirtas laikas


  Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimas (balsavimas)


  Nafta (balsavimas)


  Jungtinių Tautų reforma ir Tūkstantmečio vystymosi tikslai (balsavimas)


  Baltarusija (balsavimas)


  Sąjungos ir Indijos santykiai (balsavimas)


  Atsinaujinančios energijos dalis Sąjungoje (balsavimas)


  Iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių (balsavimas)


  Paaiškinimai dėl balsavimo


  Balsavimo patikslinimai


  Tarybos bendrųjų pozicijų perdavimas


  Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas


  Prašymas ginti Parlamento nario imunitetą


  Darbotvarkė


  Bulgarijos ir Rumunijos stebėtojų skyrimas į Parlamento komitetus


  ES ir Kinijos prekybinių santykių perspektyvos (diskusijų tęsinys)


  Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų (diskusijos)


  Nepalas


  Tunisas


  Voivodina


  Balsavimui skirtas laikas


  Nepalas (balsavimas)


  Tunisas (balsavimas)


  Voivodina (balsavimas)


  Į registrą įrašyti rašytiniai pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis)


  Sprendimai dėl kai kurių dokumentų


  Posėdžio metu priimtų aktų perdavimas


  Kitų posėdžių kalendorinis planas


  Sesijos atidėjimas |
| DALYVIŲ SĄRAŠAS | 532 |
| PRIEDAS IĮ PARLAMENTO KOMITETUS PASKIRTŲ STEBĖTOJŲ SĄRAŠAS | 534 |
| II PRIEDAS | 537 |
| III PRIEDAS | 552 |
| PRIIMTI TEKSTAI | 578 |
| P6_TA(2005)0360Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimasEuropos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimo | 578 |
| P6_TA(2005)0361NaftaEuropos Parlamento rezoliucija dėl priklausomybės nuo naftos | 580 |
| P6_TA(2005)0362Jungtinių Tautų reforma ir Tūkstantmečio vystymosi tikslaiEuropos Parlamento rezoliucija dėl 2005 m. rugsėjo 14–16 d. Jungtinių Tautų pasaulinio aukščiausio lygio viršūnių susitikimo rezultatų | 582 |
| P6_TA(2005)0363BaltarusijaEuropos Parlamento rezoliucija dėl Baltarusijos | 585 |
| P6_TA(2005)0364Sąjungos ir Indijos santykiaiEuropos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Indijos santykių: strateginė partnerystė (2004/2169(INI)) | 589 |
| P6_TA(2005)0365Atsinaujinančios energijos dalis SąjungojeEuropos Parlamento rezoliucija dėl atsinaujinančios energijos dalies ES ir konkrečių veiksmų pasiūlymų (2004/2153(INI)) | 599 |
| P6_TA(2005)0366Iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičiųEuropos Parlamento rezoliucija dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos: iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių — bendra atsakomybė (2004/2162(INI)) | 609 |
| P6_TA(2005)0367NepalasEuropos Parlamento rezoliucija dėl Nepalo | 616 |
| P6_TA(2005)0368TunisasEuropos Parlamento rezoliucija dėl Tuniso | 618 |
| P6_TA(2005)0369VoivodinaEuropos Parlamento rezoliucija dėl daugiatautės Voivodinos bendruomenės apsaugos | 620 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Europos Parlamentas

2005 m. rugsėjo 26 d., pirmadienis

2006/C 227E/1

PROTOKOLAS

1

POSĖDŽIO EIGA

Sesijos atnaujinimas

Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas

Gauti dokumentai

Peticijos

Rašytiniai pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis)

Veiksmai įgyvendinant Parlamento pozicijas ir rezoliucijas

Komitetų ir delegacijų sudėtis

Bendru sprendimu priimtų teisės aktų pasirašymas

Bulgarijos ir Rumunijos stebėtojų pasveikinimas

Darbų programa

Parlamento darbo prioritetai (diskusijos)

Vienos minutės kalbos svarbiais politiniais klausimais

Profesinės sąjungos Solidarumas 25-osios metinės ir jos žinia Europai (diskusijos)

1. Kredito įstaigų veiklos pradėjimas ir vykdymas. 2. Investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumas ***I (diskusijos)

Teisės aktuose numatytas metinių ir konsoliduotų atskaitomybių auditas ***I (diskusijos)

EB ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarimo protokolas dėl tunų žvejybos (2005—2010) * (diskusijos)

Kito posėdžio darbotvarkė

Posėdžio pabaiga

DALYVIŲ SĄRAŠAS

10

PRIEDAS

12

2005 m. rugsėjo 27 d., antradienis

2006/C 227E/2

PROTOKOLAS

13

POSĖDŽIO EIGA

Posėdžio pradžia

Gauti dokumentai

Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų (paskelbiami pateikti pasiūlymai dėl rezoliucijų)

Pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarka valstybėse narėse * (diskusijos)

Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimas (diskusijos)

Balsavimui skirtas laikas

Viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimas ***I (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

EB ir Bulgarijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

EB ir Kroatijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Mokesčiai, mokėtini Europos vaistų vertinimo agentūrai * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

EB ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarimo protokolas dėl tunų žvejybos (2005—2010) * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Prašymas atšaukti Marios Matsakis imunitetą (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Užkardyti, tirti ir nustatyti baudžiamąsias veikas, įskaitant terorizmą (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (galutinis balsavimas)

Pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarka valstybėse narėse * (balsavimas)

Paaiškinimai dėl balsavimo

Balsavimo patikslinimai

Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas

Teritorinės sanglaudos vaidmuo regioninėje plėtroje. Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais (diskusijos)

Teisėkūros pasiūlymų nagrinėjimo iki jų priėmimo rezultatai (diskusijos)

Klausimų valanda (klausimai Komisijai)

Reumatinės ligos (rašytinis pareiškimas)

Bendrijos geležinkelių plėtra ***I — Traukinių brigadų narių sertifikavimas ***I — Tarptautinių geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***I — Kompensavimas, kai nesilaikoma sutartinių krovinių gabenimo geležinkeliais paslaugoms taikomų kokybės reikalavimų ***I — (diskusijos)

Kito posėdžio darbotvarkė

Posėdžio pabaiga

DALYVIŲ SĄRAŠAS

24

I PRIEDAS

26

II PRIEDAS

30

PRIIMTI TEKSTAI

39

P6_TA(2005)0342Darbų, prekių ir paslaugų viešieji pirkimai ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, pataisančios Direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 —2005/0100 (COD))

39

P6_TA(2005)0343EB ir Bulgarijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Bulgarijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS))

39

P6_TA(2005)0344EB ir Kroatijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Kroatijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS))

40

P6_TA(2005)0345Mokesčiai, mokėtini Europos vaistų vertinimo agentūrai *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 297/95 dėl mokesčių, mokėtinų Europos vaistų vertinimo agentūrai (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS))

40

P6_TA(2005)0346EEB ir Komorų susitarimo protokolas dėl tunų žvejybos *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl protokolo, nustatančio tunų žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytą Europos ekonominės bendrijos ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Komorų krantų, sudarymo 2005 m. sausio 1 d. — 2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS))

42

P6_TA(2005)0347Prašymas atšaukti Marios Matsakis imunitetąEuropos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Marios Matsakis imunitetą (2004/2194(IMM))

44

P6_TA(2005)0348Užkardyti, tirti ir nustatyti baudžiamąsias veikas, įskaitant terorizmą *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Prancūzijos Respublikos, Airijos, Švedijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės iniciatyvos dėl Tarybos pagrindų sprendimo dėl viešai prieinamoms elektroninių ryšių paslaugoms teikti tvarkomų ir kaupiamų arba esančių viešųjų ryšių tinkluose duomenų saugojimo siekiant užkardyti, tirti ir nustatyti baudžiamąsias veikas, įskaitant terorizmą, bei patraukti baudžiamojon atsakomybėn, projekto (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS))

45

P6_TA(2005)0349Pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarka valstybėse narėse *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, nustatančios būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS))

46

2005 m. rugsėjo 28 d., trečiadienis

2006/C 227E/3

PROTOKOLAS

83

POSĖDŽIO EIGA

Posėdžio pradžia

Asignavimų perkėlimas

Derybų su Turkija pradžia — EB ir Turkijos asociacijos susitarimo papildomas protokolas, siekiant atsižvelgti į plėtrą *** (diskusijos)

Oficialus pasveikinimas

Balsavimui skirtas laikas

EB ir Turkijos asociacijos susitarimo papildomas protokolas, siekiant atsižvelgti į plėtrą *** (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Derybų su Turkija pradžia (balsavimas)

Oficialus pasveikinimas

Balsavimui skirtas laikas (pratęstas)

1. Kredito įstaigų veiklos pradėjimas ir vykdymas. 2. Investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumas ***I (balsavimas)

Teisės aktuose numatytas metinių ir konsoliduotų atskaitomybių auditas ***I (balsavimas)

Bendrijos geležinkelių plėtra ***I (balsavimas)

Traukinių brigadų narių sertifikavimas ***I (balsavimas)

Tarptautinių geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***I (balsavimas)

Kompensavimas, kai nesilaikoma sutartinių krovinių gabenimo geležinkeliais paslaugoms taikomų kokybės reikalavimų ***I (balsavimas)

Profesinės sąjungos Solidarumas 25-osios metinės ir jos žinia Europai (balsavimas)

Teritorinės sanglaudos vaidmuo regioninėje plėtroje (balsavimas)

Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais (balsavimas)

Paaiškinimai dėl balsavimo

Balsavimo patikslinimai

Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas

Imuniteto gynimas (tęsinys)

Nafta (diskusijos)

Jungtinių Tautų reforma ir Tūkstantmečio vystymosi tikslai (diskusijos)

Klausimų valanda (klausimai Tarybai)

Baltarusija (diskusijos)

Sąjungos ir Indijos santykiai (diskusijos)

Atsinaujinančios energijos dalis Sąjungoje (diskusijos)

Mažumų padėtis žmogaus teisių klausimu Kosove (diskusijos)

Iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių (diskusijos)

Kito posėdžio darbotvarkė

Posėdžio pabaiga

DALYVIŲ SĄRAŠAS

95

I PRIEDAS

97

II PRIEDAS

114

PRIIMTI TEKSTAI

163

P6_TA(2005)0350Derybų su Turkija pradžiaEuropos Parlamento rezoliucija dėl derybų su Turkija pradžios

163

P6_TA(2005)0351Kredito įstaigų veiklos pradėjimas ir vykdymas ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nauja redakcija išdėstančios 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD))

166

P6_TC1-COD(2004)0155Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/.../EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (nauja redakcija)

167

I PRIEDASVEIKLOS RŪŠIŲ, KURIOMS TAIKOMAS ABIPUSIO PRIPAŽINIMO PRINCIPAS, SĄRAŠAS

236

II PRIEDASNEBALANSINIŲ STRAIPSNIŲ KLASIFIKAVIMAS

236

III PRIEDASIŠVESTINIŲ FINANSINIŲ PRIEMONIŲ, ATPIRKIMO SANDORIŲ, VERTYBINIŲ POPIERIŲ ARBA BIRŽOS PREKIŲ SKOLINIMO AR SKOLINIMOSI SANDORIŲ, ILGALAIKIŲ ATSISKAITYMO SANDORIŲ IR GARANTINĖS ĮMOKOS SKOLINIMO SANDORIŲ SANDORIO ŠALIES KREDITO RIZIKOS VERTINIMAS

237

IV PRIEDASIŠVESTINIŲ FINANSINIŲ PRIEMONIŲ RŪŠYS

255

V PRIEDASRIZIKOS VALDYMO IR TRAKTAVIMO TECHNINIAI KRITERIJAI

256

VI PRIEDASSTANDARTIZUOTAS METODAS

257

VII PRIEDASVIDAUS REITINGAIS PAGRĮSTAS METODAS

272

VIII PRIEDASKREDITO RIZIKOS MAŽINIMAS

300

IX PRIEDASPAKEITIMAS VERTYBINIAIS POPIERIAIS

331

X PRIEDASOPERACINĖ RIZIKA

349

XI PRIEDASKOMPETENTINGŲ INSTITUCIJŲ ATLIEKAMO PATIKRINIMO IR ĮVERTINIMO TECHNINIAI KRITERIJAI

357

XII PRIEDASTECHNINIAI ATSKLEIDIMO KRITERIJAI

358

XIII PRIEDAS

365

XIV PRIEDAS

366

P6_TA(2005)0352Investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumas ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, nauja redakcija išdėstančią 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD))

371

P6_TC1-COD(2004)0159Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/.../EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (nauja redakcija)

371

I PRIEDASKAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS POZICIJŲ RIZIKAI PADENGTI

396

II PRIEDASKAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS ATSISKAITYMŲ BEI SANDORIO ŠALIES KREDITO RIZIKAI PADENGTI

408

III PRIEDASUŽSIENIO VALIUTOS KURSO RIZIKOS KAPITALO REIKALAVIMŲ APSKAIČIAVIMAS

411

IV PRIEDASKAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS BIRŽOS PREKIŲ KAINOS RIZIKAI PADENGTI

412

V PRIEDASVIDAUS MODELIŲ TAIKYMAS SKAIČIUOJANT BANKO KAPITALO POREIKĮ RINKOS RIZIKAI PADENGTI

416

VI PRIEDASKAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS DIDELIŲ POZICIJŲ

421

VII PRIEDASPREKYBA

422

VIII PRIEDASPANAIKINAMOS DIREKTYVOS

426

IX PRIEDASATITIKMENŲ LENTELĖ

427

P6_TA(2005)0353Teisės aktuose numatytas metinių ir konsoliduotų atskaitomybių auditas ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl teisės aktuose numatyto metinių ir konsoliduotų atskaitomybių audito, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD))

432

P6_TC1-COD(2004)0065Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/.../EB dėl teisės aktuose numatyto metinių ir konsoliduotų atskaitomybių audito, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB

2005/.../EB

432

P6_TA(2005)0354Bendrijos geležinkelių plėtra ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD))

460

P6_TC1-COD(2004)0047Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/.../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros ir iš dalies keičiančią Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo

2005/.../EB

ir iš dalies keičiančią Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo

460

P6_TA(2005)0355Traukinių brigadų narių sertifikavimas ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl traukinių brigadų narių, dirbančių Bendrijos geležinkelių tinklų lokomotyvuose ir traukiniuose, sertifikavimo (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD))

464

P6_TC1-COD(2004)0048Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/.../EB dėl traukinių mašinistų ir traukinių brigadų narių, dirbančių Bendrijos geležinkelių tinklų lokomotyvuose ir traukiniuose, sertifikavimo

2005/.../EB

traukinių mašinistų ir

465

I PRIEDASBENDRIJOS MAŠINISTŲ PAŽYMĖJIMŲ IR PAPILDOMŲ PAŽYMĖJIMŲ SISTEMOS MODELIS

480

II PRIEDASTRAUKINIŲ MAŠINISTŲ PAREIGOS

482

III PRIEDASPAGRINDINIAI REIKALAVIMAI

482

IV PRIEDASPROFESINĖS KVALIFIKACIJOS

485

V PRIEDASBENDRŲJŲ KVALIFIKACINIŲ ŽINIŲ EGZAMINAS

486

VI PRIEDASRIEDMENŲ IŠMANYMO KVALIFIKACINIS EGZAMINAS

486

VII PRIEDASINFRASTRUKTŪROS IŠMANYMO KVALIFIKACINIS EGZAMINAS

488

P6_TA(2005)0356Tarptautinių geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD))

490

P6_TC1-COD(2004)0049Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2005 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų

Nr. .../2005

geležinkelių

490

I PRIEDASMINIMALI INFORMACIJA, KURIĄ PRIVALO PATEIKTI GELEŽINKELIO ĮMONĖS

506

II PRIEDASMINIMALI INFORMACIJA ANT BILIETO

507

P6_TA(2005)0357Profesinės sąjungos Solidarumas 25-osios metinės ir jų žinia EuropaiEuropos Parlamento rezoliucija dėl profesinės sąjungos Solidarumas 25-ųjų metinių ir jų žinios Europai

508

P6_TA(2005)0358Teritorinės sanglaudos vaidmuo regioninėje plėtrojeEuropos Parlamento rezoliucija dėl teritorinės sanglaudos vaidmens regioninėje plėtroje (2004/2256(INI))

509

P6_TA(2005)0359Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionaisEuropos Parlamento rezoliucija dėl glaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais (2004/2253(INI))

512

2005 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienis

2006/C 227E/4

PROTOKOLAS

520

POSĖDŽIO EIGA

Posėdžio pradžia

Gauti dokumentai

Tekstilės sektorius (diskusijos)

Komitetų ir delegacijų sudėtis

ES ir Kinijos prekybinių santykių perspektyvos (diskusijos)

Balsavimui skirtas laikas

Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimas (balsavimas)

Nafta (balsavimas)

Jungtinių Tautų reforma ir Tūkstantmečio vystymosi tikslai (balsavimas)

Baltarusija (balsavimas)

Sąjungos ir Indijos santykiai (balsavimas)

Atsinaujinančios energijos dalis Sąjungoje (balsavimas)

Iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių (balsavimas)

Paaiškinimai dėl balsavimo

Balsavimo patikslinimai

Tarybos bendrųjų pozicijų perdavimas

Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas

Prašymas ginti Parlamento nario imunitetą

Darbotvarkė

Bulgarijos ir Rumunijos stebėtojų skyrimas į Parlamento komitetus

ES ir Kinijos prekybinių santykių perspektyvos (diskusijų tęsinys)

Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų (diskusijos)

Nepalas

Tunisas

Voivodina

Balsavimui skirtas laikas

Nepalas (balsavimas)

Tunisas (balsavimas)

Voivodina (balsavimas)

Į registrą įrašyti rašytiniai pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis)

Sprendimai dėl kai kurių dokumentų

Posėdžio metu priimtų aktų perdavimas

Kitų posėdžių kalendorinis planas

Sesijos atidėjimas

DALYVIŲ SĄRAŠAS

532

PRIEDAS IĮ PARLAMENTO KOMITETUS PASKIRTŲ STEBĖTOJŲ SĄRAŠAS

534

II PRIEDAS

537

III PRIEDAS

552

PRIIMTI TEKSTAI

578

P6_TA(2005)0360Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimasEuropos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimo

578

P6_TA(2005)0361NaftaEuropos Parlamento rezoliucija dėl priklausomybės nuo naftos

580

P6_TA(2005)0362Jungtinių Tautų reforma ir Tūkstantmečio vystymosi tikslaiEuropos Parlamento rezoliucija dėl 2005 m. rugsėjo 14–16 d. Jungtinių Tautų pasaulinio aukščiausio lygio viršūnių susitikimo rezultatų

582

P6_TA(2005)0363BaltarusijaEuropos Parlamento rezoliucija dėl Baltarusijos

585

P6_TA(2005)0364Sąjungos ir Indijos santykiaiEuropos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Indijos santykių: strateginė partnerystė (2004/2169(INI))

589

P6_TA(2005)0365Atsinaujinančios energijos dalis SąjungojeEuropos Parlamento rezoliucija dėl atsinaujinančios energijos dalies ES ir konkrečių veiksmų pasiūlymų (2004/2153(INI))

599

P6_TA(2005)0366Iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičiųEuropos Parlamento rezoliucija dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos: iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių — bendra atsakomybė (2004/2162(INI))

609

P6_TA(2005)0367NepalasEuropos Parlamento rezoliucija dėl Nepalo

616

P6_TA(2005)0368TunisasEuropos Parlamento rezoliucija dėl Tuniso

618

P6_TA(2005)0369VoivodinaEuropos Parlamento rezoliucija dėl daugiatautės Voivodinos bendruomenės apsaugos

620

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 227E/5 | | s16 |

2006/C 227E/5

s16

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Europos Parlamentas

2005 m. rugsėjo 26 d., pirmadienis

| 21.9.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 227/1

---

PROTOKOLAS

(2006/C 227 E/01)

POSĖDŽIO EIGA

PIRMININKAVO: Josep BORRELL FONTELLES

Pirmininkas

1.   Sesijos atnaujinimas

Posėdis pradėtas 17.05 val.

2.   Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas

Ankstesnio posėdžio protokolas patvirtintas.

3.   Gauti dokumentai

Gauti šie dokumentai:

| 1) | Parlamento komitetų:








  1.1) | pranešimai:







  — | * Pranešimas dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, nustatančios būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas
  Pranešėjas: Kreissl-Dörfler Wolfgang (A6-0222/2005), |
| --- | --- | --- | --- |

1)

1)

Parlamento komitetų:

Parlamento komitetų:

1.1)

1.1)

pranešimai:

pranešimai:

—

- Pranešimas dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, nustatančios būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas

Pranešėjas: Kreissl-Dörfler Wolfgang (A6-0222/2005),

| — | ***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB, dėl metinės finansinės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės įstatymų numatyto audito (COM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Teisės reikalų komitetas
  Pranešėjas: Doorn Bert (A6-0224/2005), |
| --- | --- |

—

***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB, dėl metinės finansinės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės įstatymų numatyto audito (COM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Teisės reikalų komitetas

Pranešėjas: Doorn Bert (A6-0224/2005),

| — | Pranešimas dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos: iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių : bendra atsakomybė (2004/2162(INI)) — Transporto ir turizmo komitetas
  Pranešėjas: Vatanen Ari (A6-0225/2005), |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos: iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių : bendra atsakomybė (2004/2162(INI)) — Transporto ir turizmo komitetas

Pranešėjas: Vatanen Ari (A6-0225/2005),

| — | Pranešimas dėl atsinaujinančios energijos dalies ES ir pasiūlymų dėl konkrečių veiksmų (2004/2153(INI)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas
  Pranešėjas: Turmes Claude (A6-0227/2005), |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl atsinaujinančios energijos dalies ES ir pasiūlymų dėl konkrečių veiksmų (2004/2153(INI)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas

Pranešėjas: Turmes Claude (A6-0227/2005),

| — | * Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2005)0060 — C6-0130/2005 — 2005/0011(CNS)) — Transporto ir turizmo komitetas
  Pranešėjas: Costa Paolo (A6-0230/2005), |
| --- | --- |

—

- Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Azerbaidžano Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2005)0060 — C6-0130/2005 — 2005/0011(CNS)) — Transporto ir turizmo komitetas

Pranešėjas: Costa Paolo (A6-0230/2005),

| — | Pranešimas dėl naujų cirkui, kaip Europos kultūros daliai, kilusių sunkumų (2004/2266(INI)) — Kultūros ir švietimo komitetas
  Pranešėjas: Pack Doris (A6-0237/2005), |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl naujų cirkui, kaip Europos kultūros daliai, kilusių sunkumų (2004/2266(INI)) — Kultūros ir švietimo komitetas

Pranešėjas: Pack Doris (A6-0237/2005),

| — | ***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos atsiskaitymų priežiūros tvarkos sukūrimo (COM(2004)0173 — C6-0006/2004 — 2004/0055(COD)) — Teisės reikalų komitetas
  Pranešėjas: McCarthy Arlene (A6-0240/2005), |
| --- | --- |

—

***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos atsiskaitymų priežiūros tvarkos sukūrimo (COM(2004)0173 — C6-0006/2004 — 2004/0055(COD)) — Teisės reikalų komitetas

Pranešėjas: McCarthy Arlene (A6-0240/2005),

| — | *** Rekomendacija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, įsteigiančio Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociaciją, papildomo protokolo, siekiant atsižvelgti į Europos Sąjungos plėtrą, sudarymo (09617/2005 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Užsienio reikalų komitetas
  Pranešėjas: Brok Elmar (A6-0241/2005), |
| --- | --- |

—

*** Rekomendacija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, įsteigiančio Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociaciją, papildomo protokolo, siekiant atsižvelgti į Europos Sąjungos plėtrą, sudarymo (09617/2005 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Užsienio reikalų komitetas

Pranešėjas: Brok Elmar (A6-0241/2005),

| — | ***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl patentų, susijusių su farmacinių produktų, eksportuojamų į šalis, turinčias problemų visuomenės sveikatos srityje, gamyba, privalomojo licencijavimo (COM(2004)0737 — C6-0168/2004 — 2004/0258(COD)) — Tarptautinės prekybos komitetas
  Pranešėjas: Van Hecke Johan (A6-0242/2005), |
| --- | --- |

—

***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl patentų, susijusių su farmacinių produktų, eksportuojamų į šalis, turinčias problemų visuomenės sveikatos srityje, gamyba, privalomojo licencijavimo (COM(2004)0737 — C6-0168/2004 — 2004/0258(COD)) — Tarptautinės prekybos komitetas

Pranešėjas: Van Hecke Johan (A6-0242/2005),

| — | Pranešimas dėl glaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais (2004/2253(INI)) — Regioninės plėtros komitetas
  Pranešėjas: Marques Sérgio (A6-0246/2005), |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl glaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais (2004/2253(INI)) — Regioninės plėtros komitetas

Pranešėjas: Marques Sérgio (A6-0246/2005),

| — | Pranešimas dėl teritorinės sanglaudos vaidmens regioninėje plėtroje (2004/2256(INI)) — Regioninės plėtros komitetas
  Pranešėjas: Guellec Ambroise (A6-0251/2005), |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl teritorinės sanglaudos vaidmens regioninėje plėtroje (2004/2256(INI)) — Regioninės plėtros komitetas

Pranešėjas: Guellec Ambroise (A6-0251/2005),

| — | Pranešimas dėl ES ir Indijos santykių: strateginės partnerystės (2004/2169(INI)) — Užsienio reikalų komitetas
  Pranešėjas: Menéndez del Valle Emilio (A6-0256/2005), |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl ES ir Indijos santykių: strateginės partnerystės (2004/2169(INI)) — Užsienio reikalų komitetas

Pranešėjas: Menéndez del Valle Emilio (A6-0256/2005),

| — | ***I Pranešimas






  1. | dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, pakeičiančios 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo ir |
| --- | --- | --- |

—

***I Pranešimas

1.

dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, pakeičiančios 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo ir

| 2. | dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, pakeičianči1 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicines paslaugas teikiančių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo. (COM(2004)0486 [01] — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) — Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas |
| --- | --- |

2.

dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, pakeičianči1 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicines paslaugas teikiančių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo. (COM(2004)0486 [01] — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) — Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas

Pranešėjas: Radwan Alexander (A6-0257/2005),

| — | * Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Bulgarijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) — Transporto ir turizmo komitetas
  Pranešėjas: Costa Paolo (A6-0258/2005), |
| --- | --- |

—

- Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Bulgarijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) — Transporto ir turizmo komitetas

Pranešėjas: Costa Paolo (A6-0258/2005),

| — | * Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Kroatijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) — Transporto ir turizmo komitetas
  Pranešėjas: Costa Paolo (A6-0259/2005), |
| --- | --- |

—

- Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Kroatijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) — Transporto ir turizmo komitetas

Pranešėjas: Costa Paolo (A6-0259/2005),

| — | * Pranešimas dėl Tarybos reglamento dėl protokolo, nustatančio tunų žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytą Europos ekonominės bendrijos ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Komorų krantų, sudarymo 2005 m. sausio 1 d. — 2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Žuvininkystės komitetas
  Pranešėja: Fraga Estévez Carmen (A6-0260/2005), |
| --- | --- |

—

- Pranešimas dėl Tarybos reglamento dėl protokolo, nustatančio tunų žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytą Europos ekonominės bendrijos ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Komorų krantų, sudarymo 2005 m. sausio 1 d. — 2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Žuvininkystės komitetas

Pranešėja: Fraga Estévez Carmen (A6-0260/2005),

| — | Pranešimas dėl ES ir Kinijos prekybos santykių perspektyvų (2005/2015(INI)) — Tarptautinės prekybos komitetas
  Pranešėja: Lucas Caroline (A6-0262/2005), |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl ES ir Kinijos prekybos santykių perspektyvų (2005/2015(INI)) — Tarptautinės prekybos komitetas

Pranešėja: Lucas Caroline (A6-0262/2005),

| — | * Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 297/95 dėl mokesčių, mokėtinų Europos vaistų įvertinimo agentūrai (COM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) — Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas
  Pranešėjas: Florenz Karl-Heinz (A6-0264/2005), |
| --- | --- |

—

- Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 297/95 dėl mokesčių, mokėtinų Europos vaistų įvertinimo agentūrai (COM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) — Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas

Pranešėjas: Florenz Karl-Heinz (A6-0264/2005),

| — | Pranešimas dėl prašymo atšaukti Marios Matsakis imunitetą (2004/2194(IMM)) — Teisės reikalų komitetas
  Pranešėjas: Lehne Klaus-Heiner (A6-0268/2005), |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl prašymo atšaukti Marios Matsakis imunitetą (2004/2194(IMM)) — Teisės reikalų komitetas

Pranešėjas: Lehne Klaus-Heiner (A6-0268/2005),

| — | ***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos iš dalies keičiančios Direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (COM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) — Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas
  Pranešėjas: Zappalà Stefano (A6-0270/2005); |
| --- | --- |

—

***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos iš dalies keičiančios Direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (COM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) — Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas

Pranešėjas: Zappalà Stefano (A6-0270/2005);

| 2) | Parlamento narių:








  2.1) | žodiniai klausimai, skirti klausimų valandai (109 straipsnis) (B6-0331/2005):







  — | Maat Albert Jan, Stihler Catherine, Pafilis Athanasios, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Czarnecki Ryszard, Masip Hidalgo Antonio, Paleckis Justas Vincas, Toubon Jacques, Kacin Jelko, McGuinness Mairead, Bowles Sharon Margaret, Starkevičiūtė Margarita, Wuermeling Joachim, Lundgren Nils, Posselt Bernd, Schierhuber Agnes, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Van Hecke Johan, Higgins Jim, Batzeli Katerina, Salinas García María Isabel, Goudin Hélène, Papastamkos Georgios, Seeberg Gitte, Manolakou Diamanto, Andersson Jan, Evans Robert, Berger Maria, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Kasoulides Ioannis, Medina Ortega Manuel, Lavarra Vincenzo, Matsis Yiannakis, Sjöstedt Jonas, Hennicot-Schoepges Erna, Hegyi Gyula, Karim Sajjad, Seppänen Esko, Belet Ivo, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Segelström Inger, Moraes Claude, Arnaoutakis Stavros, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Szent-Iványi István, Jordan Cizelj Romana, Toussas Georgios, Gklavakis Ioannis, Demetriou Panayiotis, Lulling Astrid, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Newton Dunn Bill, Morgantini Luisa, Trakatellis Antonios, Landsbergis Vytautas— Farage Nigel, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Bushill-Matthews Philip, Medina Ortega Manuel, Beglitis Panagiotis, Seppänen Esko, Trakatellis Antonios, Kamall Syed, Papastamkos Georgios, Sjöstedt Jonas, Guerreiro Pedro, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Czarnecki Ryszard, Heaton-Harris Christopher, Moraes Claude, Goudin Hélène, Hutchinson Alain, Stihler Catherine, Van Hecke Johan, Manolakou Diamanto, Tannock Charles, Pafilis Athanasios, Van Orden Geoffrey, Beazley Christopher, Newton Dunn Bill, Parish Neil, Toussas Georgios, Ashworth Richard James, Kirkhope Timothy, Rosati Dariusz. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

2)

Parlamento narių:

Parlamento narių:

2.1)

2.1)

žodiniai klausimai, skirti klausimų valandai (109 straipsnis) (B6-0331/2005):

žodiniai klausimai, skirti klausimų valandai (109 straipsnis) (B6-0331/2005):

—

Maat Albert Jan, Stihler Catherine, Pafilis Athanasios, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Czarnecki Ryszard, Masip Hidalgo Antonio, Paleckis Justas Vincas, Toubon Jacques, Kacin Jelko, McGuinness Mairead, Bowles Sharon Margaret, Starkevičiūtė Margarita, Wuermeling Joachim, Lundgren Nils, Posselt Bernd, Schierhuber Agnes, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Van Hecke Johan, Higgins Jim, Batzeli Katerina, Salinas García María Isabel, Goudin Hélène, Papastamkos Georgios, Seeberg Gitte, Manolakou Diamanto, Andersson Jan, Evans Robert, Berger Maria, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Kasoulides Ioannis, Medina Ortega Manuel, Lavarra Vincenzo, Matsis Yiannakis, Sjöstedt Jonas, Hennicot-Schoepges Erna, Hegyi Gyula, Karim Sajjad, Seppänen Esko, Belet Ivo, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Segelström Inger, Moraes Claude, Arnaoutakis Stavros, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Szent-Iványi István, Jordan Cizelj Romana, Toussas Georgios, Gklavakis Ioannis, Demetriou Panayiotis, Lulling Astrid, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Newton Dunn Bill, Morgantini Luisa, Trakatellis Antonios, Landsbergis Vytautas— Farage Nigel, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Bushill-Matthews Philip, Medina Ortega Manuel, Beglitis Panagiotis, Seppänen Esko, Trakatellis Antonios, Kamall Syed, Papastamkos Georgios, Sjöstedt Jonas, Guerreiro Pedro, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Czarnecki Ryszard, Heaton-Harris Christopher, Moraes Claude, Goudin Hélène, Hutchinson Alain, Stihler Catherine, Van Hecke Johan, Manolakou Diamanto, Tannock Charles, Pafilis Athanasios, Van Orden Geoffrey, Beazley Christopher, Newton Dunn Bill, Parish Neil, Toussas Georgios, Ashworth Richard James, Kirkhope Timothy, Rosati Dariusz.

| 2.2) | Į registrą įtraukti rašytiniai pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis):







  — | Elspeth Attwooll, Ian Hudghton, David Martin, Alyn Smith ir Struan Stevenson — dėl dėstytojų iš užsienio („lettori“) teisių Italijos universitetuose (46/2005), |
| --- | --- | --- |

2.2)

2.2)

Į registrą įtraukti rašytiniai pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis):

Į registrą įtraukti rašytiniai pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis):

—

Elspeth Attwooll, Ian Hudghton, David Martin, Alyn Smith ir Struan Stevenson — dėl dėstytojų iš užsienio („lettori“) teisių Italijos universitetuose (46/2005),

| — | James Hugh Allister — dėl tarptautinių teroristų („Kolumbijos trejeto“) (47/2005), |
| --- | --- |

—

James Hugh Allister — dėl tarptautinių teroristų („Kolumbijos trejeto“) (47/2005),

| — | Richard Corbett — dėl kvėpavimo ligų (48/2005), |
| --- | --- |

—

Richard Corbett — dėl kvėpavimo ligų (48/2005),

| — | Richard Corbett — dėl Europos miestų gidų (49/2005), |
| --- | --- |

—

Richard Corbett — dėl Europos miestų gidų (49/2005),

| — | Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta ir Vasco Graça Moura — dėl vaikų pagalbos linijų Europoje (50/2005), |
| --- | --- |

—

Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta ir Vasco Graça Moura — dėl vaikų pagalbos linijų Europoje (50/2005),

| — | Silvana Koch-Mehrin — dėl NVO ir socialinių partnerių finansų naudojimo skaidrumo (51/2005), |
| --- | --- |

—

Silvana Koch-Mehrin — dėl NVO ir socialinių partnerių finansų naudojimo skaidrumo (51/2005),

| — | David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn ir Robert Evans — dėl didėjančio tarptautinio susirūpinimo lokių tulžies rinkimu Kinijoje (52/2005). |
| --- | --- |

—

David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn ir Robert Evans — dėl didėjančio tarptautinio susirūpinimo lokių tulžies rinkimu Kinijoje (52/2005).

4.   Peticijos

Šios peticijos, įtrauktos į registrą nurodytomis datomis, remiantis Darbo tvarkos taisyklių 191 straipsnio 5 dalimi, buvo perduotos atsakingam komitetui:

2005 9 23

| | M. György Bognár (Nr. 734/2005) |
| --- | --- |

M. György Bognár (Nr. 734/2005)

| | M. Konstantinos Proikakis (Nr. 735/2005) |
| --- | --- |

M. Konstantinos Proikakis (Nr. 735/2005)

| | Dimitra Pashalidou (Nr. 736/2005) |
| --- | --- |

Dimitra Pashalidou (Nr. 736/2005)

| | M. Petros Papalaios (Nr. 737/2005) |
| --- | --- |

M. Petros Papalaios (Nr. 737/2005)

| | Olympia Tabourlou (Nr. 738/2005) |
| --- | --- |

Olympia Tabourlou (Nr. 738/2005)

| | M. Ioannis Skountis (Nr. 739/2005) |
| --- | --- |

M. Ioannis Skountis (Nr. 739/2005)

| | Dafni Theodoraki (Nr. 740/2005) |
| --- | --- |

Dafni Theodoraki (Nr. 740/2005)

| | M. Michael Niotis (Nr. 741/2005) |
| --- | --- |

M. Michael Niotis (Nr. 741/2005)

| | M. Miguel Blázquez López (Nr. 742/2005) |
| --- | --- |

M. Miguel Blázquez López (Nr. 742/2005)

| | M. Jesús Lopez Vazquez (Nr. 743/2005) |
| --- | --- |

M. Jesús Lopez Vazquez (Nr. 743/2005)

| | M. Enrique González Blanco (Nr. 744/2005) |
| --- | --- |

M. Enrique González Blanco (Nr. 744/2005)

| | M. José López Rocamora (Nr. 745/2005) |
| --- | --- |

M. José López Rocamora (Nr. 745/2005)

| | U. Dimitri (Association l'Ulm de M. tout le Monde) (Nr. 746/2005) |
| --- | --- |

U. Dimitri (Association l'Ulm de M. tout le Monde) (Nr. 746/2005)

| | M. Jean-Paul François Galibert (Nr. 747/2005) |
| --- | --- |

M. Jean-Paul François Galibert (Nr. 747/2005)

| | M. Philippe Moulin (Nr. 748/2005) |
| --- | --- |

M. Philippe Moulin (Nr. 748/2005)

| | M. Jean Pierre Baron (Nr. 749/2005) |
| --- | --- |

M. Jean Pierre Baron (Nr. 749/2005)

| | Gisela Holy (Nr. 750/2005) |
| --- | --- |

Gisela Holy (Nr. 750/2005)

| | M. Fausto da Silva (Nr. 751/2005) |
| --- | --- |

M. Fausto da Silva (Nr. 751/2005)

| | Maria Silva (Nr. 752/2005) |
| --- | --- |

Maria Silva (Nr. 752/2005)

| | M. João Henrique Robalo Correia (Nr. 753/2005) |
| --- | --- |

M. João Henrique Robalo Correia (Nr. 753/2005)

| | M. João da Cunha Barbosa (Associação Agentes Funerários de Portugal (Nr. 754/2005) |
| --- | --- |

M. João da Cunha Barbosa (Associação Agentes Funerários de Portugal (Nr. 754/2005)

| | M. Rolf Bossi (Rechtsanwälte Bossi Ufer Ziegert) (Nr. 755/2005) |
| --- | --- |

M. Rolf Bossi (Rechtsanwälte Bossi Ufer Ziegert) (Nr. 755/2005)

| | M. Oliver Brandenburg (Nr. 756/2005) |
| --- | --- |

M. Oliver Brandenburg (Nr. 756/2005)

| | M. Hartmut Haase (Siedlergemeinschaft Herreninsel) (Nr. 757/2005) |
| --- | --- |

M. Hartmut Haase (Siedlergemeinschaft Herreninsel) (Nr. 757/2005)

| | M. Thomas Lorentz (Nr. 758/2005) |
| --- | --- |

M. Thomas Lorentz (Nr. 758/2005)

| | M. Franz Swoboda (Nr. 759/2005) |
| --- | --- |

M. Franz Swoboda (Nr. 759/2005)

| | M. Aleksandras Mininas (Kazlų Rūdos Spaustuvė) (Nr. 760/2005) |
| --- | --- |

M. Aleksandras Mininas (Kazlų Rūdos Spaustuvė) (Nr. 760/2005)

| | M. Wolfgang Drebitz (Elektrizitätsgenossenschaft Steimelhagen e.G.) (Nr. 761/2005) |
| --- | --- |

M. Wolfgang Drebitz (Elektrizitätsgenossenschaft Steimelhagen e.G.) (Nr. 761/2005)

| | Thaddea Brugger (Alpenverein, Verein zum Schutz der Erholungslandschaft Osttirols) (Nr. 762/2005) |
| --- | --- |

Thaddea Brugger (Alpenverein, Verein zum Schutz der Erholungslandschaft Osttirols) (Nr. 762/2005)

| | M. Gerhard Eller (Nr. 763/2005) |
| --- | --- |

M. Gerhard Eller (Nr. 763/2005)

| | M. Percy Malitte (Nr. 764/2005) |
| --- | --- |

M. Percy Malitte (Nr. 764/2005)

| | Katrin Weinstock-Aroldi (Nr. 765/2005) |
| --- | --- |

Katrin Weinstock-Aroldi (Nr. 765/2005)

| | Larisa Gubanova (Nr. 766/2005) |
| --- | --- |

Larisa Gubanova (Nr. 766/2005)

| | M. Mirko Brand (Nr. 767/2005) |
| --- | --- |

M. Mirko Brand (Nr. 767/2005)

| | Maryna Renz (Nr. 768/2005) |
| --- | --- |

Maryna Renz (Nr. 768/2005)

| | M. Hans Jürgen Stoj (Nr. 769/2005) |
| --- | --- |

M. Hans Jürgen Stoj (Nr. 769/2005)

| | M. Viktor Merten (Nr. 770/2005) |
| --- | --- |

M. Viktor Merten (Nr. 770/2005)

| | M. Dietmar Domke (Nr. 771/2005) |
| --- | --- |

M. Dietmar Domke (Nr. 771/2005)

| | M. Michael Berning (Nr. 772/2005) |
| --- | --- |

M. Michael Berning (Nr. 772/2005)

| | M. Jürgen Sachansky (Nr. 773/2005) |
| --- | --- |

M. Jürgen Sachansky (Nr. 773/2005)

| | M. Andre Tomasino (Nr. 774/2005) |
| --- | --- |

M. Andre Tomasino (Nr. 774/2005)

| | M. Manfred Bischof (Nr. 775/2005) |
| --- | --- |

M. Manfred Bischof (Nr. 775/2005)

| | M. Josef Sagerschnig (Körpersportverein Wörtersee) (Nr. 776/2005) |
| --- | --- |

M. Josef Sagerschnig (Körpersportverein Wörtersee) (Nr. 776/2005)

| | M. Erhardt Fiebiger (Aktionsbündnis mittelständischer Unternehmen) (Nr. 777/2005) |
| --- | --- |

M. Erhardt Fiebiger (Aktionsbündnis mittelständischer Unternehmen) (Nr. 777/2005)

| | M. Michel Guillet (Nr. 778/2005) |
| --- | --- |

M. Michel Guillet (Nr. 778/2005)

| | M. Adam Bohdan (Pracownia na rzecz Wszystkich Istot) (papildomai 38 parašai) (Nr. 779/2005) |
| --- | --- |

M. Adam Bohdan (Pracownia na rzecz Wszystkich Istot) (papildomai 38 parašai) (Nr. 779/2005)

| | M. Friedrich Kohle (Nr. 780/2005) |
| --- | --- |

M. Friedrich Kohle (Nr. 780/2005)

| | M. Michael Sommer (Nr. 781/2005) |
| --- | --- |

M. Michael Sommer (Nr. 781/2005)

| | M. Oisin Jones-Dillon (Nr. 782/2005) |
| --- | --- |

M. Oisin Jones-Dillon (Nr. 782/2005)

| | M. William G Loveland (Nr. 783/2005) |
| --- | --- |

M. William G Loveland (Nr. 783/2005)

| | Joy P. Henderson (Nr. 784/2005) |
| --- | --- |

Joy P. Henderson (Nr. 784/2005)

| | J. S. McGregor (Nr. 785/2005) |
| --- | --- |

J. S. McGregor (Nr. 785/2005)

| | M. Jože Fergula (Nr. 786/2005) |
| --- | --- |

M. Jože Fergula (Nr. 786/2005)

| | M. Jerzy Płókarz (Komitet Wyborczy Wyborców „Społeczni Ratownicy“) (Nr. 787/2005). |
| --- | --- |

M. Jerzy Płókarz (Komitet Wyborczy Wyborców „Społeczni Ratownicy“) (Nr. 787/2005).

5.   Rašytiniai pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis)

(Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis)

Remiantis Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnio 5 dalimi, rašytiniai pareiškimai Nr. 35, 36 ir 37/2005 negalioja, nes nebuvo surinktas reikiamas parašų skaičius, numatytas 116 straipsnio 5 dalyje.

6.   Veiksmai įgyvendinant Parlamento pozicijas ir rezoliucijas

Buvo išdalinti Komisijos pranešimai apie veiksmus, kurių buvo imtasi įgyvendinant I ir II balandžio ir II gegužės mėnesinių sesijų metu Parlamento priimtas rezoliucijas ir pozicijas.

7.   Komitetų ir delegacijų sudėtis

PPE-DE frakcijos prašymu Parlamentas patvirtino šį paskyrimą:

į LIBE komitetą

| — | Antonio Tajani. |
| --- | --- |

—

Antonio Tajani.

8.   Bendru sprendimu priimtų teisės aktų pasirašymas

Pirmininkas pranešė, kad trečiadienį kartu su Tarybos Pirmininku pasirašys bendru sprendimu priimtus teisės aktus, vadovaudamasis Parlamento darbo tvarkos taisyklių 68 straipsniu:

| — | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų (3614/2005 — C6-0295/2005 — 2003/0302(COD)), |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų (3614/2005 — C6-0295/2005 — 2003/0302(COD)),

| — | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis mažinant transporto priemonėse naudojamų uždegimo suspaudimu variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų priverstinio uždegimo variklių, degalams naudojančių gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus, suderinimo (3617/1/2005 — C6-0296/2005 — 2003/0205(COD)), |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis mažinant transporto priemonėse naudojamų uždegimo suspaudimu variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų priverstinio uždegimo variklių, degalams naudojančių gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus, suderinimo (3617/1/2005 — C6-0296/2005 — 2003/0205(COD)),

| — | Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, iš dalies keičiantį Tarybos sprendimą 2000/819/EB dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (mvį), programos (2001-2005 M.) (3635/1/2005 — C6-0292/2005 — 2004/0272(COD)). |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, iš dalies keičiantį Tarybos sprendimą 2000/819/EB dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (mvį), programos (2001-2005 M.) (3635/1/2005 — C6-0292/2005 — 2004/0272(COD)).

Be to, Taryba pranešė, kad patvirtino:

| — | per pirmąjį svarstymą 2005 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento priimtą poziciją siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją supaprastinti valstybių narių vykdomą vienodų trumpalaikių vizų išdavimą trečiųjų šalių mokslo darbuotojams, keliaujantiems Bendrijoje mokslinių tyrimų vykdymo tikslais (3621/2/2005 — C6-0294/2005 — 2004/0063(COD)). |
| --- | --- |

—

per pirmąjį svarstymą 2005 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento priimtą poziciją siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją supaprastinti valstybių narių vykdomą vienodų trumpalaikių vizų išdavimą trečiųjų šalių mokslo darbuotojams, keliaujantiems Bendrijoje mokslinių tyrimų vykdymo tikslais (3621/2/2005 — C6-0294/2005 — 2004/0063(COD)).

Atsižvelgdamas į Tarybos padarytus pakeitimus Parlamentui perduotame tekste ir vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 66 straipsnio 2 dalimi, Pirmininkas pasikonsultavo su atsakingu LIBE komitetu, ir šio komiteto pirmininkas 2005 m. birželio 23 d. laišku pranešė Europos Parlamento Pirmininkui, kad pakeitimai nėra esminiai. Taigi Pirmininkas pasirašys šį aktą trečiadienį.

9.   Bulgarijos ir Rumunijos stebėtojų pasveikinimas

Pirmininkas Parlamento vardu pasveikino salėje sėdinčius Bulgarijos ir Rumunijos stebėtojus.

Vardinis Bulgarijos ir Rumunijos stebėtojų sąrašas pateiktas protokolo priede.

Vardinis Bulgarijos ir Rumunijos stebėtojų sąrašas pateiktas protokolo priede.

10.   Darbų programa

Kitas darbotvarkės punktas — darbų programa.

Buvo išdalytas galutinis II rugsėjo ir I spalio sesijų (PE 361.877/PDOJ) plenarinių posėdžių darbotvarkės projektas ir pasiūlyti šie jo pakeitimai (Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnis):

2005 9 26 — 2005 9 29 posėdžiai

2005 9 26 — 2005 9 29 posėdžiai

pirmadienis

pirmadienis

| — | pakeitimų nėra |
| --- | --- |

—

pakeitimų nėra

antradienis

antradienis

| — | pakeitimų nėra |
| --- | --- |

—

pakeitimų nėra

trečiadienis

trečiadienis

| — | pakeitimų nėra |
| --- | --- |

—

pakeitimų nėra

ketvirtadienis

ketvirtadienis

Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų (Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnis):

| — | PPE-DE frakcijos prašymas pakeisti punktą „Tunisas“(Galutinio darbotvarkės projekto 62 punktas) nauju punktu „Mažumos Voivodinoje“; |
| --- | --- |

—

PPE-DE frakcijos prašymas pakeisti punktą „Tunisas“(Galutinio darbotvarkės projekto 62 punktas) nauju punktu „Mažumos Voivodinoje“;

(Galutinio darbotvarkės projekto 62 punktas)

| — | PSE frakcijos prašymas pakeisti punktą „Uzbekistanas“(Galutinio darbotvarkės projekto 63 punktas) nauju punktu „Voivodina“; |
| --- | --- |

—

PSE frakcijos prašymas pakeisti punktą „Uzbekistanas“(Galutinio darbotvarkės projekto 63 punktas) nauju punktu „Voivodina“;

(Galutinio darbotvarkės projekto 63 punktas)

Kalbėjo: Martin Schulz PSE frakcijos vardu, jiss pranešė, kad PSE, PPE-DE ir ALDE frakcijos pasiekė susitarimą dėl PSE frakcijos prašymo, ir Hans-Gert Poettering PPE-DE frakcijos vardu, jis atsiėmė savo frakcijos prašymą.

Parlamentas patenkino šį PSE frakcijos prašymą.

2005 10 12 ir 2005 10 13 posėdžiai.

2005 10 12 ir 2005 10 13 posėdžiai.

| — | pakeitimų nėra |
| --- | --- |

—

pakeitimų nėra

Darbų programa buvo patvirtinta.

11.   Parlamento darbo prioritetai (diskusijos)

(diskusijos)

Pirmininko pareiškimas: Parlamento darbo prioritetai.

Pirmininkas padarė pareiškimą, kuriame apibūdino Sąjungos padėtį ir perspektyvas ir pabrėžė vaidmenį, kurį turėtų atlikti Europos Parlamentas Europos erdvėje.

Kalbėjo: Hans-Gert Poettering PPE-DE frakcijos vardu, Martin Schulz PSE frakcijos vardu, Graham Watson ALDE frakcijos vardu, Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE frakcijos vardu, Francis Wurtz GUE/NGL frakcijos vardu, Nigel Farage IND/DEM frakcijos vardu, Brian Crowley UEN frakcijos vardu, nepriklausomas Parlamento narys Jean-Marie Le Pen ir Margot Wallström (Komisijos pirmininko pavaduotoja).

Diskusijos baigtos.

Kalbėjo Pervenche Berès apie darbo organizavimą.

PIRMININKAVO: Mario MAURO

Pirmininko pavaduotojas

12.   Vienos minutės kalbos svarbiais politiniais klausimais

Pagal Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnį po vieną minutę kalbėjo šie Parlamento nariai, siekiantys atkreipti Parlamento dėmesį į svarbius politinius klausimus:

Marianne Thyssen, Catherine Stihler, Sophia in 't Veld, Mary Lou McDonald, Dariusz Maciej Grabowski, Ryszard Czarnecki, Zdzisław Zbigniew Podkański, Antonio Masip Hidalgo, Marian Harkin, Mirosław Mariusz Piotrowski, Zbigniew Zaleski, Panagiotis Beglitis, Marios Matsakis, Kathy Sinnott, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Alfredo Antoniozzi, Magda Kósáné Kovács, Nikolaos Sifunakis, Avril Doyle, Marta Vincenzi, Christopher Beazley, Peter Skinner, Tunne Kelam ir Ljudmila Novak.

13.   Profesinės sąjungos „Solidarumas“ 25-osios metinės ir jos žinia Europai (diskusijos)

(diskusijos)

Komisijos pareiškimas: Profesinės sąjungos „Solidarumas“ 25-osios metinės ir jos žinia Europai.

Pirmininkas, pradėdamas diskusijas, padarė trumpą pareiškimą.

Charlie McCreevy (Komisijos narys) padarė pareiškimą.

Kalbėjo: Jacek Emil Saryusz-Wolski PPE-DE frakcijos vardu, Józef Pinior PSE frakcijos vardu, Bronisław Geremek ALDE frakcijos vardu, Milan Horáček Verts/ALE frakcijos vardu, Jonas Sjöstedt GUE/NGL frakcijos vardu ir Wojciech Roszkowski UEN frakcijos vardu.

PIRMININKAVO: Janusz ONYSZKIEWICZ

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo: nepriklausomas Parlamento narys Ryszard Czarnecki, Alojz Peterle, Jan Marinus Wiersma, Erik Meijer, Jan Tadeusz Masiel, Timothy Kirkhope, Athanasios Pafilis, Zbigniew Zaleski, Anna Ibrisagic, Bogusław Sonik ir Tunne Kelam.

Pasiūlymai dėl rezoliucijų, pateikti remiantis Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalimi baigiantis diskusijoms:

| — | Joost Lagendijk, Angelika Beer ir Milan Horáček Verts/ALE frakcijos vardu — dėl 25-ųjų „Solidarumo“ metinių ir jos žinios Europai (B6-0485/2005), |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk, Angelika Beer ir Milan Horáček Verts/ALE frakcijos vardu — dėl 25-ųjų „Solidarumo“ metinių ir jos žinios Europai (B6-0485/2005),

| — | Martin Schulz, Józef Pinior ir Jan Marinus Wiersma PSE frakcijos vardu — dėl 25-ųjų „Solidarumo“ metinių ir jos žinios Europai (B6-0495/2005), |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Józef Pinior ir Jan Marinus Wiersma PSE frakcijos vardu — dėl 25-ųjų „Solidarumo“ metinių ir jos žinios Europai (B6-0495/2005),

| — | Francis Wurtz, Helmuth Markov, Eva-Britt Svensson ir Roberto Musacchio GUE/NGL frakcijos vardu — dėl 25-ųjų „Solidarumo“ metinių ir jų žinios Europai (B6-0500/2005), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Helmuth Markov, Eva-Britt Svensson ir Roberto Musacchio GUE/NGL frakcijos vardu — dėl 25-ųjų „Solidarumo“ metinių ir jų žinios Europai (B6-0500/2005),

| — | Bronisław Geremek, Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski, Janusz Onyszkiewicz, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Cristiana Muscardini, Grażyna Staniszewska ir Jan Jerzy Kułakowski PPE-DE, PSE, ALDE ir UEN frakcijų vardu — dėl 25-ųjų „Solidarumo“ metinių ir jų žinios Europai (B6-0504/2005). |
| --- | --- |

—

Bronisław Geremek, Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski, Janusz Onyszkiewicz, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Cristiana Muscardini, Grażyna Staniszewska ir Jan Jerzy Kułakowski PPE-DE, PSE, ALDE ir UEN frakcijų vardu — dėl 25-ųjų „Solidarumo“ metinių ir jų žinios Europai (B6-0504/2005).

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 28 protokolo 7.7 punktas.

2005 9 28 protokolo 7.7 punktas

14.   1. Kredito įstaigų veiklos pradėjimas ir vykdymas. 2. Investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumas ***I (diskusijos)

(diskusijos)

Pranešimas

| 1. | dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nauja redakcija išdėstančios 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)). |
| --- | --- |

1.

dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nauja redakcija išdėstančios 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)).

| 2. | dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, pakeičiančią 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo lygybės (KOM(2004)0486 — C6 0144/2004 — 2004/0159(COD)) — Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas. |
| --- | --- |

2.

dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, pakeičiančią 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo lygybės (KOM(2004)0486 — C6 0144/2004 — 2004/0159(COD)) — Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas.

Pranešėjas: Alexander Radwan (A6-0257/2005).

Kalbėjo Charlie McCreevy (Komisijos narys).

Alexander Radwan pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Harald Ettl (JURI komiteto nuomonės referentas) ir José Manuel García-Margallo y Marfil PPE-DE frakcijos vardu.

PIRMININKAVO: Manuel António dos SANTOS

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo: Harald Ettl PSE frakcijos vardu, Wolf Klinz ALDE frakcijos vardu, John Whittaker IND/DEM frakcijos vardu, Eoin Ryan UEN frakcijos vardu, nepriklausomas Parlamento narys Hans-Peter Martin, John Purvis, Pervenche Berès, Nils Lundgren, Ieke van den Burg, Astrid Lulling, Gunnar Hökmark, Andreas Schwab, Jean-Paul Gauzès, Paul Rübig ir Charlie McCreevy.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 28 protokolo 7.1 punktas.

2005 9 28 protokolo 7.1 punktas

15.   Teisės aktuose numatytas metinių ir konsoliduotų atskaitomybių auditas ***I (diskusijos)

(diskusijos)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl teisės aktuose numatyto metinių ir konsoliduotų atskaitomybių audito, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB (COM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Teisės reikalų komitetas.

Pranešėjas: Bert Doorn (A6-0224/2005).

Kalbėjo Charlie McCreevy (Komisijos narys).

Bert Doorn pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Andreas Schwab PPE-DE frakcijos vardu, Antonio Masip Hidalgo PSE frakcijos vardu, Wolf Klinz ALDE frakcijos vardu, Giuseppe Gargani, Arlene McCarthy, Paul Rübig, Andrzej Jan Szejna ir Charlie McCreevy.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 28 protokolo 7.2 punktas.

2005 9 28 protokolo 7.2 punktas

16.   EB ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarimo protokolas dėl tunų žvejybos (2005—2010) * (diskusijos)

(diskusijos)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl protokolo, nustatančio tunų žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytą Europos ekonominės bendrijos ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Komorų krantų, sudarymo 2005 m. sausio 1 d. — 2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Žuvininkystės komitetas.

Pranešėja: Carmen Fraga Estévez (A6-0260/2005).

Kalbėjo Joe Borg (Komisijos narys).

Carmen Fraga Estévez pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Helga Trüpel (BUDG komiteto nuomonės referentė), Dorette Corbey PSE frakcijos vardu, Carl Schlyter Verts/ALE frakcijos vardu, Hélène Goudin IND/DEM frakcijos vardu, Manuel Medina Ortega ir Joe Borg.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 27 protokolo 6.5 punktas.

2005 9 27 protokolo 6.5 punktas

17.   Kito posėdžio darbotvarkė

Kitos dienos darbotvarkė patvirtinta (dokumentas „Darbotvarkė“, PE 361.877/OJMA).

18.   Posėdžio pabaiga

Posėdis baigtas 21.50 val.

Julian Priestley

Generalinis sekretorius

Luigi Cocilovo

Pirmininko pavaduotojas

---

DALYVIŲ SĄRAŠAS

Pasirašė:

Adamou, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bobošíková, Bösch, Bonde, Bonino, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Horáček, Hudacký, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lipietz, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Toia, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zīle, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Stebėtojai:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Dimitrov Martin, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

PRIEDAS

BULGARIJOS STEBĖTOJŲ SĄRAŠAS

Abadjiev Dimitar

Ali Nedzhmi Niyazi

Arabadjiev Alexander Stoyanov

Bliznashki Georgi Petkov

Cappone Maria Vassileva

Dimitrov Martin Dimitrov

Hristova Hristina Velcheva

Hyusmenova Filiz Hakaeva

Ilchev Stanimir Yankov

Ivanova Iglika Dimitrova

Kazak Tchetin Hussein

Kirilov Evgeni Zahariev

Paparizov Atanas Atanassov

Parvanova Antonyia Stefanova

Shouleva Lydia Santova

Sofianski Stefan Antonov

Stoyanov Dimitar Kinov

Vigenin Kristian Ivanov

RUMUNIJOS STEBĖTOJŲ SĄRAŠAS

Anastase Roberta Alma

Athanasiu Alexandru

Bărbuleţiu Tiberiu

Becşenescu Dumitru

Buruiană Aprodu Daniela

Ciornei Silvia

Cioroianu Adrian Mihai

Corlăţean Titus

Coşea Dumitru Gheorghe Mircea

Creţu Corina

Creţu Gabriela

Dîncu Vasile

Duca Viorel Senior

Dumitrescu Cristian

Ganţ Ovidiu Victor

Hogea Vlad Gabriel

Iacob Ridzi Monica Maria

Kelemen Atilla Béla Ladislau

Kónya Hamar Sándor

Marinescu Marian Jean

Mihăescu Eugen

Morţun Alexandru Ioan

Muscă Monica Octavia

Nicolae Şerban

Paşcu Ioan Mircea

Petre Maria

Podgorean Radu

Popa Nicolae Vlad

Popeangă Petre

Sârbu Daciana Octavia

Severin Adrian

Silaghi Ovidiu Ioan

Szabó Károly Ferenc

Tîrle Radu

Zgonea Valeriu Ştefan

---

2005 m. rugsėjo 27 d., antradienis

| 21.9.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 227/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 227/13

---

PROTOKOLAS

(2006/C 227 E/02)

POSĖDŽIO EIGA

PIRMININKAVO: Janusz ONYSZKIEWICZ

Pirmininko pavaduotojas

1.   Posėdžio pradžia

Posėdis pradėtas 9.00 val.

2.   Gauti dokumentai

Gauti šie dokumentai:

| 1) | Tarybos ir Komisijos:






  — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | REGI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | BUDG |

1)

Tarybos ir Komisijos:

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)).

perduota

atsakingam komitetui

:

REGI

nuomonė

:

BUDG

| — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (COM(2005)0236 — C6-0174/2005 — 2005/0106(COD)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | BUDG |

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (COM(2005)0236 — C6-0174/2005 — 2005/0106(COD)).

perduota

atsakingam komitetui

:

LIBE

nuomonė

:

BUDG

| — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl priemonių, kuriomis siekiama supaprastinti prašymo išduoti vizą ir vizos išdavimo 2006 m. Turine vyksiančiose olimpinėse ir (arba) parolimpinėse žiemos žaidynėse dalyvausiantiems olimpiečiams tvarką (COM(2005)0412 — C6-0275/2005 — 2005/0169(COD)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | CULT |

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl priemonių, kuriomis siekiama supaprastinti prašymo išduoti vizą ir vizos išdavimo 2006 m. Turine vyksiančiose olimpinėse ir (arba) parolimpinėse žiemos žaidynėse dalyvausiantiems olimpiečiams tvarką (COM(2005)0412 — C6-0275/2005 — 2005/0169(COD)).

perduota

atsakingam komitetui

:

LIBE

nuomonė

:

CULT

| — | Pasiūlymas perkelti DEC 29/2005 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2005)1048 — C6-0276/2005 — 2005/2170(GBD)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas perkelti DEC 29/2005 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2005)1048 — C6-0276/2005 — 2005/2170(GBD)).

perduota

atsakingam komitetui

:

BUDG

| — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl ES solidarumo fondo lėšų panaudojimo pagal 2002 m. lapkričio 7 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo finansavimo, papildančio 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto procedūros tobulinimo, 3 punktą (COM(2005)0401 — C6-0277/2005 — 2005/2171(ACI)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | REGI |

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl ES solidarumo fondo lėšų panaudojimo pagal 2002 m. lapkričio 7 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo finansavimo, papildančio 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto procedūros tobulinimo, 3 punktą (COM(2005)0401 — C6-0277/2005 — 2005/2171(ACI)).

perduota

atsakingam komitetui

:

BUDG

nuomonė

:

REGI

| — | Pasiūlymas perkelti DEC 30/2005 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2005)1094 — C6-0278/2005 — 2005/2173(GBD)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas perkelti DEC 30/2005 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2005)1094 — C6-0278/2005 — 2005/2173(GBD)).

perduota

atsakingam komitetui

:

BUDG

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) įsteigimo pakeitimo, suteikiančio Bankui teisę finansuoti Mongolijoje vykdomą veiklą (COM(2005)0342 — C6-0280/2005 — 2005/0139(CNS)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | ECON |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | INTA, BUDG |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) įsteigimo pakeitimo, suteikiančio Bankui teisę finansuoti Mongolijoje vykdomą veiklą (COM(2005)0342 — C6-0280/2005 — 2005/0139(CNS)).

perduota

atsakingam komitetui

:

ECON

nuomonė

:

INTA, BUDG

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų akvakultūros gyvūnams ir produktams iš jų, ir dėl tam tikrų vandens gyvūnų ligų prevencijos ir kontrolės (COM(2005)0362 [01] — C6-0281/2005 — 2005/0153(CNS)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | BUDG, ENVI |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų akvakultūros gyvūnams ir produktams iš jų, ir dėl tam tikrų vandens gyvūnų ligų prevencijos ir kontrolės (COM(2005)0362 [01] — C6-0281/2005 — 2005/0153(CNS)).

perduota

atsakingam komitetui

:

PECH

nuomonė

:

BUDG, ENVI

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Sprendimą 90/424/EEB dėl išlaidų veterinarijos srityje (COM(2005)0362 [02] — C6-0282/2005 — 2005/0154(CNS)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | BUDG, ENVI |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Sprendimą 90/424/EEB dėl išlaidų veterinarijos srityje (COM(2005)0362 [02] — C6-0282/2005 — 2005/0154(CNS)).

perduota

atsakingam komitetui

:

PECH

nuomonė

:

BUDG, ENVI

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo sudarančio sąlygas šalims, kurioms galės būti taikoma būsima Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP), naudotis Techninės pagalbos ir informacijos mainų programa (TAIEX) (COM(2005)0321 — C6-0283/2005 — 2005/0133(CNS)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | INTA, BUDG |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo sudarančio sąlygas šalims, kurioms galės būti taikoma būsima Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP), naudotis Techninės pagalbos ir informacijos mainų programa (TAIEX) (COM(2005)0321 — C6-0283/2005 — 2005/0133(CNS)).

perduota

atsakingam komitetui

:

AFET

nuomonė

:

INTA, BUDG

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl bausmių sistemos stiprinimo kovojant su intelektinės nuosavybės pažeidimais (COM(2005)0276 [02] — C6-0284/2005 — 2005/0128(CNS)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | ITRE, IMCO, LIBE |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl bausmių sistemos stiprinimo kovojant su intelektinės nuosavybės pažeidimais (COM(2005)0276 [02] — C6-0284/2005 — 2005/0128(CNS)).

perduota

atsakingam komitetui

:

JURI

nuomonė

:

ITRE, IMCO, LIBE

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl bendro sėklų rinkos organizavimo (COM(2005)0384 — C6-0285/2005 — 2005/0164(CNS)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | JURI |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl bendro sėklų rinkos organizavimo (COM(2005)0384 — C6-0285/2005 — 2005/0164(CNS)).

perduota

atsakingam komitetui

:

AGRI

nuomonė

:

JURI

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (COM(2005)0395 — C6-0286/2005 — 2005/0160(CNS)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (COM(2005)0395 — C6-0286/2005 — 2005/0160(CNS)).

perduota

atsakingam komitetui

:

AGRI

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl bendro apynių rinkos organizavimo (COM(2005)0386 — C6-0287/2005 — 2005/0162(CNS)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | JURI |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl bendro apynių rinkos organizavimo (COM(2005)0386 — C6-0287/2005 — 2005/0162(CNS)).

perduota

atsakingam komitetui

:

AGRI

nuomonė

:

JURI

| 2) | Parlamento narių: į registrą įrašyti rašytiniai pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis):







  — | Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie ir Frédérique Ries — dėl Izraelio pasitraukimo iš Gazos (53/2005), |
| --- | --- | --- |

2)

2)

Parlamento narių: į registrą įrašyti rašytiniai pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis):

Parlamento narių: į registrą įrašyti rašytiniai pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis):

—

Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie ir Frédérique Ries — dėl Izraelio pasitraukimo iš Gazos (53/2005),

| — | Den Dover ir Kathy Sinnott — dėl raginimo valstybėms narėms būsto sektoriuje taikyti mažesnį PVM (54/2005), |
| --- | --- |

—

Den Dover ir Kathy Sinnott — dėl raginimo valstybėms narėms būsto sektoriuje taikyti mažesnį PVM (54/2005),

| — | Den Dover ir Kathy Sinnott — dėl efektyvaus energijos naudojimo pastatuose skatinimo (55/2005). |
| --- | --- |

—

Den Dover ir Kathy Sinnott — dėl efektyvaus energijos naudojimo pastatuose skatinimo (55/2005).

3.   Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų (paskelbiami pateikti pasiūlymai dėl rezoliucijų)

(paskelbiami pateikti pasiūlymai dėl rezoliucijų)

Pagal Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnį šie nariai ar frakcijos paprašė, kad tokios diskusijos būtų surengtos dėl šių pasiūlymų dėl rezoliucijų:

| I. | NEPALAS







  — | Pasqualina Napoletano ir Neena Gill PSE frakcijos vardu — dėl Nepalo (B6-0513/2005); |
| --- | --- | --- |

I.

NEPALAS

NEPALAS

—

Pasqualina Napoletano ir Neena Gill PSE frakcijos vardu — dėl Nepalo (B6-0513/2005);

| — | Roberta Angelilli UEN frakcijos vardu — dėl žmogaus teisių padėties Nepale (B6-0519/2005); |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli UEN frakcijos vardu — dėl žmogaus teisių padėties Nepale (B6-0519/2005);

| — | Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre ir Gérard Onesta Verts/ALE frakcijos vardu — dėl Nepalo (B6-0520/2005); |
| --- | --- |

—

Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre ir Gérard Onesta Verts/ALE frakcijos vardu — dėl Nepalo (B6-0520/2005);

| — | Luisa Morgantini GUE/NGL frakcijos vardu — dėl Nepalo (B6-0523/2005); |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini GUE/NGL frakcijos vardu — dėl Nepalo (B6-0523/2005);

| — | Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack ir Zsolt László Becsey PPE-DE frakcijos vardu — dėl Nepalo (B6-0526/2005); |
| --- | --- |

—

Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack ir Zsolt László Becsey PPE-DE frakcijos vardu — dėl Nepalo (B6-0526/2005);

| — | Elizabeth Lynne ALDE frakcijos vardu — dėl padėties Nepale (B6-0530/2005). |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne ALDE frakcijos vardu — dėl padėties Nepale (B6-0530/2005).

| II. | TUNISAS







  — | Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser ir Alain Hutchinson PSE frakcijos vardu — dėl žmogaus teisių padėties Tunise (B6-0512/2005); |
| --- | --- | --- |

II.

TUNISAS

TUNISAS

—

Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser ir Alain Hutchinson PSE frakcijos vardu — dėl žmogaus teisių padėties Tunise (B6-0512/2005);

| — | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda ir Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE frakcijos vardu — dėl Tuniso (B6-0522/2005); |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda ir Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE frakcijos vardu — dėl Tuniso (B6-0522/2005);

| — | Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto ir Umberto Guidoni GUE/NGL frakcijos vardu — dėl žodžio laisvės Tunise (B6-0524/2005); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto ir Umberto Guidoni GUE/NGL frakcijos vardu — dėl žodžio laisvės Tunise (B6-0524/2005);

| — | Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack ir Zsolt László Becsey PPE-DE frakcijos vardu — dėl Tuniso (B6-0525/2005); |
| --- | --- |

—

Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack ir Zsolt László Becsey PPE-DE frakcijos vardu — dėl Tuniso (B6-0525/2005);

| — | Cecilia Malmström ALDE frakcijos vardu — dėl padėties Tunise (B6-0529/2005); |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström ALDE frakcijos vardu — dėl padėties Tunise (B6-0529/2005);

| — | Ģirts Valdis Kristovskis UEN frakcijos vardu — dėl žodžio ir susivienijimų laisvės Tunise (B6-0532/2005). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis UEN frakcijos vardu — dėl žodžio ir susivienijimų laisvės Tunise (B6-0532/2005).

| III. | VOIVODINA







  — | Bastiaan Belder IND/DEM frakcijos vardu — dėl daugiatautės Voivodinos bendruomenės apsaugos (B6-0518/2005); |
| --- | --- | --- |

III.

VOIVODINA

VOIVODINA

—

Bastiaan Belder IND/DEM frakcijos vardu — dėl daugiatautės Voivodinos bendruomenės apsaugos (B6-0518/2005);

| — | Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk ir Angelika Beer Verts/ALE frakcijos vardu — dėl mažumų terorizavimo Voivodinos provincijoje, Serbijoje ir Juodkalnijoje (B6-0521/2005); |
| --- | --- |

—

Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk ir Angelika Beer Verts/ALE frakcijos vardu — dėl mažumų terorizavimo Voivodinos provincijoje, Serbijoje ir Juodkalnijoje (B6-0521/2005);

| — | Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt ir Thomas Mann PPE-DE frakcijos vardu — dėl daugiatautės Voivodinos bendruomenės apsaugos (B6-0527/2005); |
| --- | --- |

—

Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt ir Thomas Mann PPE-DE frakcijos vardu — dėl daugiatautės Voivodinos bendruomenės apsaugos (B6-0527/2005);

| — | István Szent-Iványi ALDE frakcijos vardu — dėl nuolatinio mažumų terorizavimo Voivodinos provincijoje, Serbijoje ir Juodkalnijoje (B6-0528/2005); |
| --- | --- |

—

István Szent-Iványi ALDE frakcijos vardu — dėl nuolatinio mažumų terorizavimo Voivodinos provincijoje, Serbijoje ir Juodkalnijoje (B6-0528/2005);

| — | Jonas Sjöstedt GUE/NGL frakcijos vardu — dėl padėties Voivodinoje (Serbija ir Juodkalnija) (B6-0531/2005); |
| --- | --- |

—

Jonas Sjöstedt GUE/NGL frakcijos vardu — dėl padėties Voivodinoje (Serbija ir Juodkalnija) (B6-0531/2005);

| — | Adriana Poli Bortone UEN frakcijos vardu — dėl daugiatautės Voivodinos bendruomenės apsaugos (B6-0533/2005); |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone UEN frakcijos vardu — dėl daugiatautės Voivodinos bendruomenės apsaugos (B6-0533/2005);

| — | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda ir Csaba Sándor Tabajdi PSE frakcijos vardu — dėl Voivodinos (B6-0534/2005). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda ir Csaba Sándor Tabajdi PSE frakcijos vardu — dėl Voivodinos (B6-0534/2005).

Kalbėjimo laikas bus paskirstytas pagal Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnį.

4.   Pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarka valstybėse narėse * (diskusijos)

(diskusijos)

Pranešimas dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, nustatančios būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas.

Pranešėjas: Wolfgang Kreissl-Dörfler (A6-0222/2005).

Kalbėjo Franco Frattini (Komisijos Pirmininko pavaduotojas).

Wolfgang Kreissl-Dörfler pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Feleknas Uca (DEVE komiteto nuomonės referentas), Carlos Coelho PPE-DE frakcijos vardu, Martine Roure PSE frakcijos vardu, Jeanine Hennis-Plasschaert ALDE frakcijos vardu, Jean Lambert Verts/ALE frakcijos vardu, Giusto Catania GUE/NGL frakcijos vardu, Johannes Blokland IND/DEM frakcijos vardu, Romano Maria La Russa UEN frakcijos vardu, nepriklausomas Parlamento narys Frank Vanhecke, Ewa Klamt, Stavros Lambrinidis, Johannes Voggenhuber, Athanasios Pafilis, Kathy Sinnott, Jan Tadeusz Masiel, Alexander Stubb, Giovanni Claudio Fava, Cem Özdemir, Andreas Mölzer, Simon Busuttil, Inger Segelström, Genowefa Grabowska ir Franco Frattini.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 27 protokolo 6.8 punktas.

2005 9 27 protokolo 6.8 punktas.

5.   Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimas (diskusijos)

(diskusijos)

Komisijos pareiškimas: Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimas

Mariann Fischer Boel (Komisijos narė) padarė pareiškimą.

Kalbėjo: Christa Klaß PPE-DE frakcijos vardu ir Katerina Batzeli PSE frakcijos vardu.

PIRMININKAVO: Ingo FRIEDRICH

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo: Jorgo Chatzimarkakis ALDE frakcijos vardu, Marie-Hélène Aubert Verts/ALE frakcijos vardu, Ilda Figueiredo GUE/NGL frakcijos vardu, Roberta Angelilli UEN frakcijos vardu, nepriklausomas Parlamento narys Jean-Claude Martinez, María Esther Herranz García, María Isabel Salinas García, Anne Laperrouze, Astrid Lulling, Luis Manuel Capoulas Santos, Jean Marie Beaupuy, Giuseppe Castiglione, Vincenzo Lavarra, Agnes Schierhuber, Duarte Freitas, María del Pilar Ayuso González ir Mariann Fischer Boel.

Pasiūlymai dėl rezoliucijų, pateikti remiantis Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalimi baigiantis diskusijoms:

| — | María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling, Giuseppe Castiglione PPE-DE frakcijos vardu — dėl Europos Sąjungos vynuogininkystės susitarimo (B6-0489/2005); |
| --- | --- |

—

María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling, Giuseppe Castiglione PPE-DE frakcijos vardu — dėl Europos Sąjungos vynuogininkystės susitarimo (B6-0489/2005);

| — | Katerina Batzeli, María Isabel Salinas García ir Luis Manuel Capoulas Santos PSE frakcijos vardu — dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimo (B6-0511/2005); |
| --- | --- |

—

Katerina Batzeli, María Isabel Salinas García ir Luis Manuel Capoulas Santos PSE frakcijos vardu — dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimo (B6-0511/2005);

| — | Anne Laperrouze, Jorgo Chatzimarkakis, Niels Busk, Ignasi Guardans Cambó ir Willem Schuth ALDE frakcijos vardu — dėl ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimo (B6-0514/2005); |
| --- | --- |

—

Anne Laperrouze, Jorgo Chatzimarkakis, Niels Busk, Ignasi Guardans Cambó ir Willem Schuth ALDE frakcijos vardu — dėl ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimo (B6-0514/2005);

| — | Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Marie-Hélène Aubert, Milan Horáček ir David Hammerstein Mintz Verts/ALE frakcijos vardu — dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimo (B6-0515/2005); |
| --- | --- |

—

Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Marie-Hélène Aubert, Milan Horáček ir David Hammerstein Mintz Verts/ALE frakcijos vardu — dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimo (B6-0515/2005);

| — | Sergio Berlato, Roberta Angelilli ir Sebastiano (Nello) Musumeci UEN frakcijos vardu — dėl ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimo (B6-0516/2005); |
| --- | --- |

—

Sergio Berlato, Roberta Angelilli ir Sebastiano (Nello) Musumeci UEN frakcijos vardu — dėl ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimo (B6-0516/2005);

| — | Ilda Figueiredo, Marco Rizzo ir Diamanto Manolakou GUE/NGL frakcijos vardu — dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimo (B6-0517/2005). |
| --- | --- |

—

Ilda Figueiredo, Marco Rizzo ir Diamanto Manolakou GUE/NGL frakcijos vardu — dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimo (B6-0517/2005).

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: punktas 6.1 protokolo 2005 9 29.

punktas 6.1 protokolo 2005 9 29

(Posėdis sustabdytas 11.45 val. prieš balsavimą ir atnaujintas 12.05 val.)

(Posėdis sustabdytas 11.45 val. prieš balsavimą ir atnaujintas 12.05 val.)

PIRMININKAVO: Gérard ONESTA

Pirmininko pavaduotojas

6.   Balsavimui skirtas laikas

Balsavimo rezultatai (pakeitimai, atskiri balsavimai ir balsavimai dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių ir t.t.) pateikiami Protokolo I priede.

6.1.   Viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimas ***I (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

(Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos iš dalies keičiančios Direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (COM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) — Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas.

Pranešėjas: Stefano Zappalà (A6-0270/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 1.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 1.)

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Stefano Zappalà padarė pareiškimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnio 4 dalį.

Priimta vienu balsavimu (P6_TA(2005)0342).

(P6_TA(2005)0342).

6.2.   EB ir Bulgarijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

(Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Bulgarijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Paolo Costa (A6-0258/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 2.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 2.)

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta vienu balsavimu (P6_TA(2005)0343).

(P6_TA(2005)0343).

6.3.   EB ir Kroatijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

(Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijos ir Kroatijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Paolo Costa (A6-0259/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 3.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 3.)

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta vienu balsavimu (P6_TA(2005)0344).

P6_TA(2005)0344).

6.4.   Mokesčiai, mokėtini Europos vaistų vertinimo agentūrai * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

(Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 297/95 dėl mokesčių, mokėtinų Europos vaistų vertinimo agentūrai (COM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) — Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas.

Pranešėjas: Karl-Heinz Florenz (A6-0264/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 4.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 4.)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS, PAKEITIMAI ir TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta vienu balsavimu (P6_TA(2005)0345)

(P6_TA(2005)0345)

6.5.   EB ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarimo protokolas dėl tunų žvejybos (2005—2010) * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

(Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl protokolo, nustatančio tunų žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytą Europos ekonominės bendrijos ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Komorų krantų, sudarymo 2005 m. sausio 1 d. — 2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Žuvininkystės komitetas.

Pranešėja: Carmen Fraga Estévez (A6-0260/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 5.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 5.)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS, PAKEITIMAI ir TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta vienu balsavimu (P6_TA(2005)0346).

(P6_TA(2005)0346).

6.6.   Prašymas atšaukti Marios Matsakis imunitetą (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

(Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Pranešimas dėl prašymo atšaukti Marios Matsakis imunitetą (2004/2194(IMM)) — Teisės reikalų komitetas.

Pranešėjas: Klaus-Heiner Lehne (A6-0268/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 6.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 6.)

PASIŪLYMAS DĖL SPRENDIMO

Kalbėjo: Bronisław Geremek, Klaus-Heiner Lehne, pranešėjas šiuo klausimu, ir Christopher Heaton-Harris.

Priimta vienu balsavimu (P6_TA(2005)0347).

(P6_TA(2005)0347).

6.7.   Užkardyti, tirti ir nustatyti baudžiamąsias veikas, įskaitant terorizmą (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (galutinis balsavimas)

(Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (galutinis balsavimas)

Pranešimas dėl Prancūzijos Respublikos, Airijos, Švedijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės iniciatyvos dėl Tarybos pagrindų sprendimo projekto dėl viešai prieinamoms elektroninių ryšių paslaugoms teikti tvarkomų ir kaupiamų arba esančių viešųjų ryšių tinkluose duomenų saugojimo siekiant užkardyti, tirti ir nustatyti baudžiamąsias veikas, įskaitant terorizmą, bei patraukti baudžiamojon atsakomybėn (08958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) — Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas.

Pranešėjas: Alexander Nuno Alvaro (A6-0174/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 7.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 7.)

Iniciatyvos dokumentas buvo atmestas 2005 6 7 (2005 6 7 protokolo 6.8 punktas), o klausimas grąžintas atsakingam komitetui (Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnis).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2005)0348).

(P6_TA(2005)0348).

Buvo patvirtinta, kad Iniciatyvos dokumentas atmestas. Procedūra baigta.

6.8.   Pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarka valstybėse narėse * (balsavimas)

(balsavimas)

Pranešimas dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, nustatančios būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas.

Pranešėjas: Wolfgang Kreissl-Dörfler (A6-0222/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 8.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 8.)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2005)0349).

(P6_TA(2005)0349).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2005)0349).

(P6_TA(2005)0349).

Paaiškinimai dėl balsavimo:

Paaiškinimai dėl balsavimo:

| — | Giusto Catania paprašė, kad negaliojančiu paskelbtas 180 pakeitimas būtų pateiktas balsavimui (Pirmininkas nurodė, kad šis pakeitimas atkrito, nes buvo priimtas 90 pakeitimas), o pranešėjas patvirtinimo Pirmininko žodžius. |
| --- | --- |

—

Giusto Catania paprašė, kad negaliojančiu paskelbtas 180 pakeitimas būtų pateiktas balsavimui (Pirmininkas nurodė, kad šis pakeitimas atkrito, nes buvo priimtas 90 pakeitimas), o pranešėjas patvirtinimo Pirmininko žodžius.

7.   Paaiškinimai dėl balsavimo

Rašytiniai paaiškinimai dėl balsavimo:

Rašytiniai paaiškinimai dėl balsavimo:

Pagal Darbo tvarkos taisyklių 163 straipsnio 3 dalį raštu pateikti paaiškinimai dėl balsavimo įrašomi į šio posėdžio stenogramą.

Žodiniai paaiškinimai dėl balsavimo:

Žodiniai paaiškinimai dėl balsavimo:

Pranešimas: Wolfgang Kreissl-Dörfler (A6-0222/2005)

Philip Claeys.

8.   Balsavimo patikslinimai

Balsavimo patikslinimai pateikiami „Séance en direct“ tinklalapio „Résultats des votes (appels nominaux) / Results of votes (roll-call votes)“ dalyje ir II priede „Balsavimo rezulatai“ (spausdintas variantas).

Dvi savaites nuo balsavimo dienos balsavimo patikslinimų elektroninis variantas Europarl svetainėje bus nuolat atnaujinamas.

Europarl

Vėliau balsavimo patikslinimo sąrašas nebus keičiamas, kadangi jis bus verčiamas ir skelbiamas Oficialiajame leidinyje.

Posėdyje dalyvavę, bet nebalsavę Parlamento nariai:

Posėdyje dalyvavę, bet nebalsavę Parlamento nariai:

Yiannakis Matsis pranešė, kad jis dalyvavo posėdyje, bet nebalsavo.

(Posėdis sustabdytas 12.25 val. ir atnaujintas 15.05 val.)

(Posėdis sustabdytas 12.25 val. ir atnaujintas 15.05 val.)

PIRMININKAVO: Luigi COCILOVO

Pirmininko pavaduotojas

9.   Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas

Kalbėjo Ursula Stenzel, kuri pranešė, kad rašytinį pareiškimą 41/2005 dėl reumatinių ligų šiandien pasirašė Parlamento narių dauguma.

*

- *

Ankstesnio posėdžio protokolas patvirtintas.

10.   Teritorinės sanglaudos vaidmuo regioninėje plėtroje. Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais (diskusijos)

(diskusijos)

Pranešimas dėl teritorinės sanglaudos vaidmens regioninėje plėtroje (2004/2256(INI)) — Regioninės plėtros komitetas.

Pranešėjas: Ambroise Guellec (A6-0251/2005).

Pranešimas dėl glaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais (2004/2253(INI)) — Regioninės plėtros komitetas.

Pranešėjas: Sérgio Marques (A6-0246/2005).

Ambroise Guellec pristatė pranešimą (A6-0251/2005).

Sérgio Marques pristatė pranešimą (A6-0246/2005).

Kalbėjo Danuta Hübner (Komisijos narė).

Kalbėjo: Luis Manuel Capoulas Santos (AGRI komiteto nuomonės referentas), Duarte Freitas (PECH komiteto nuomonės referentas), Ewa Hedkvist Petersen PSE frakcijos vardu, Konstantinos Hatzidakis PPE-DE frakcijos vardu, Jean Marie Beaupuy ALDE frakcijos vardu, Gisela Kallenbach Verts/ALE frakcijos vardu, Pedro Guerreiro GUE/NGL frakcijos vardu, Graham Booth IND/DEM frakcijos vardu, Mieczysław Edmund Janowski UEN frakcijos vardu, nepriklausomas Parlamento narys James Hugh Allister, Rolf Berend, Emanuel Jardim Fernandes ir Alfonso Andria.

PIRMININKAVO: Miroslav OUZKÝ

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo: Kyriacos Triantaphyllides, Mirosław Mariusz Piotrowski, Salvatore Tatarella, Robert Kilroy-Silk, Margie Sudre, Bernadette Bourzai, Paul Verges, Ryszard Czarnecki, Jan Olbrycht, Catherine Stihler, Markus Pieper, Jamila Madeira, Ioannis Gklavakis, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Guido Podestà, Zita Gurmai, Lambert van Nistelrooij, Stavros Arnaoutakis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Manuel Medina Ortega, José Albino Silva Peneda, Paulo Casaca, Alexander Stubb, Richard Seeber, Francesco Musotto ir Danuta Hübner.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 28 protokolo 7.8 punktas ir 2005 9 28 protokolo 7.9 punktas.

2005 9 28 protokolo 7.8 punktas ir 2005 9 28 protokolo 7.9 punktas

11.   Teisėkūros pasiūlymų nagrinėjimo iki jų priėmimo rezultatai (diskusijos)

(diskusijos)

Komisijos pranešimas: Teisėkūros pasiūlymų nagrinėjimo iki jų priėmimo rezultatai

Günter Verheugen (Komisijos Pirmininko pavaduotojas) pranešė.

Kalbėjo: Alexander Stubb, Hannes Swoboda ir Alexander Radwan, kurie uždavė klausimus, į kuriuos atsakė Günther Verheugen.

PIRMININKAVO: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo: Elizabeth Lynne, Monica Frassoni, Françoise Grossetête, Jules Maaten, Stephen Hughes ir Elisabeth Schroedter, kurie uždavė klausimus, į kuriuos atsakė Günther Verheugen.

Diskusijos šiuo klausimu baigtos.

12.   Klausimų valanda (klausimai Komisijai)

(klausimai Komisijai)

Parlamentas peržiūrėjo klausimus Komisijai (B6-0331/2005).

Pirma dalis

Pirma dalis

Klausimas 39 (Albert Jan Maat): Užkrečiamų gyvūnų ligų plitimas ES.

Jacques Barrot (Komisijos Pirmininko pavaduotojas) atsakė į klausimą ir į Albert Jan Maat papildomą klausimą.

Klausimas 40 (Catherine Stihler): Kompensacijos oro linijų keleiviams orlaivių vėlavimo atvejais.

Jacques Barrot atsakė į klausimą ir į Catherine Stihler, Bill Newton Dunn ir Josu Ortuondo Larrea papildomus klausimus.

Klausimas 41 (Athanasios Pafilis): Didelės oro saugumo problemos.

Jacques Barrot atsakė į klausimą ir į Athanasios Pafilis, Georgios Karatzaferis ir Georgios Toussas papildomus klausimus.

Antra dalis

Antra dalis

Klausimas 42 (Dimitrios Papadimoulis): Graikijos nacionalinio kadastro užbaigimas.

Danuta Hübner (Komisijos narė) atsakė į klausimą ir į Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos ir Georgios Karatzaferis papildomus klausimus.

Klausimas 43 (Georgios Karatzaferis): Graikijos valdžios institucijų pripažinimas, kad nepavyko pasiekti numatytų tikslų asignavimų panaudojimo 2005 metais srityje.

Danuta Hübner atsakė į klausimą ir į Georgios Karatzaferis, Paul Rübig ir Dimitrios Papadimoulis papildomus klausimus.

Klausimas 44 (Ryszard Czarnecki): Regioninė politika: paramos lėšos.

Danuta Hübner atsakė į klausimą.

Kalbėjo Ryszard Czarnecki.

Danuta Hübner atsakė į David Martin ir Justas Vinco Paleckio papildomus klausimus.

Į klausimus nuo 45 iki 46 bus atsakyta raštu.

Klausimas 47 (Jacques Toubon): Tiriamasis darbas apie žaidimų sektorių vidaus rinkoje.

Charlie McCreevy (Komisijos narys) atsakė į klausimą ir į Jacques Toubon ir David Martin papildomus klausimus.

Klausimas 48 (Jelko Kacin): Sunkumai, su kuriais susidūrė azartinių lošimų bendrovės populiarindamos savo veiklą kitose valstybėse narėse.

Charlie McCreevy atsakė į klausimą ir į Jelko Kacin papildomą klausimą.

Klausimas 49 (Mairead McGuinness): Vartotojų apsauga tarpvalstybinių finansinių sandorių srityje.

Charlie McCreevy atsakė į klausimą ir į Gay Mitchell (pavaduojantis autorių) papildomus klausimus.

Į klausimus nuo 50 iki 53 bus atsakyta raštu.

Klausimas 54 (Bernd Posselt): Reglamentas (EEB) Nr. 2081/92. Geografinių nuorodų apsauga. Karlsbad vafliai.

Mariann Fischer Boel (Komisijos narys) atsakė į klausimą ir į Bernd Posselt papildomą klausimą.

Klausimas 55 (Agnes Schierhuber): Apsaugota sūrio „Olmutzer Quargel“ geografinė nuoroda remiantis Reglamentu (EEB) Nr. 2081/92.

Mariann Fischer Boel atsakė į klausimą ir į Agnes Schierhuber papildomą klausimą.

Klausimas 56 (Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk): Lenkijos raudonųjų uogų rinkos padėtis.

Mariann Fischer Boel atsakė į klausimą ir į Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk papildomą klausimą.

Klausimas 57 (Johan Van Hecke): Europos subsidijų suteikimas kilmingiems didelių žemės plotų savininkams.

Mariann Fischer Boel atsakė į klausimą ir į Johan Van Hecke, Bart Staes ir Agnes Schierhuber papildomus klausimus.

Į klausimus nuo 58 iki 96 bus atsakyta raštu.

Klausimų Komisijai valanda baigta.

Kalbėjo Jim Higgins, norėdamas sužinoti, ar visas laikas, skirtas klausimams Mariann Fischer Boel, buvo panaudotas. Pirmininkė tai patvirtino.

13.   Reumatinės ligos (rašytinis pareiškimas)

(rašytinis pareiškimas)

Parlamento narių Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou ir Grażyna Staniszewska pateiktą rašytinį pareiškimą 41/2005 dėl reumatinių ligų 2005 9 27 pasirašė Parlamento narių dauguma. Todėl remiantis Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnio 4 dalimi jis bus perduotas adresatams ir paskelbtas su pasirašiusiųjų pavardėmis 2005 10 13 posėdžio Priimtuose tekstuose (P6_TA(2005)0389).

(P6_TA(2005)0389)

(Posėdis sustabdytas 19.40 val. ir atnaujintas 21.00 val.)

(Posėdis sustabdytas 19.40 val. ir atnaujintas 21.00 val.)

PIRMININKAVO: Edward McMILLAN-SCOTT

Pirmininko pavaduotojas

14.   Bendrijos geležinkelių plėtra ***I — Traukinių brigadų narių sertifikavimas ***I — Tarptautinių geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***I — Kompensavimas, kai nesilaikoma sutartinių krovinių gabenimo geležinkeliais paslaugoms taikomų kokybės reikalavimų ***I — (diskusijos)

(diskusijos)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (COM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Georg Jarzembowski (A6-0143/2005).

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl traukinių brigadų narių, dirbančių Bendrijos geležinkelių tinklų lokomotyvuose ir traukiniuose, sertifikavimo (COM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Gilles Savary (A6-0133/2005).

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (COM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Dirk Sterckx (A6-0123/2005).

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kompensavimo, kai nesilaikoma sutartinių krovinių gabenimo geležinkeliais paslaugoms taikomų kokybės reikalavimų (COM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Roberts Zīle (A6-0171/2005).

Kalbėjo Jacques Barrot (Komisijos Pirmininko pavaduotojas).

Georg Jarzembowski pristatė pranešimą (A6-0143/2005), apgailestavęs, kad šis klausimas buvo įrašytas į naktinį posėdį.

Gilles Savary pristatė pranešimą (A6-0133/2005).

Dirk Sterckx pristatė pranešimą (A6-0123/2005).

Roberts Zīle pristatė pranešimą (A6-0171/2005).

Kalbėjo: Elisabeth Jeggle PPE-DE frakcijos vardu, Willi Piecyk PSE frakcijos vardu, Paolo Costa ALDE frakcijos vardu, Michael Cramer Verts/ALE frakcijos vardu, Francis Wurtz GUE/NGL frakcijos vardu, Patrick Louis IND/DEM frakcijos vardu, nepriklausomas Parlamento narys Luca Romagnoli, Reinhard Rack iš pradžių apie darbo programą pritardamas Georg Jarzembowski įžanginei kalbai, Bogusław Liberadzki, Anne E. Jensen, Hélène Flautre, Erik Meijer, Gerard Batten, Armando Dionisi, Saïd El Khadraoui, Josu Ortuondo Larrea, Jaromír Kohlíček, Sylwester Chruszcz, Corien Wortmann-Kool, Inés Ayala Sender, Bogusław Sonik, Ewa Hedkvist Petersen, Péter Olajos, Jörg Leichtfried, Luís Queiró, Emanuel Jardim Fernandes, Zsolt László Becsey, Ulrich Stockmann, Małgorzata Handzlik, Marta Vincenzi, Stanisław Jałowiecki, Nikolaos Sifunakis, Etelka Barsi-Pataky ir Jacques Barrot.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 28 protokolo 7.3 punktas, 2005 9 28 protokolo 7.4 punktas, 2005 9 28 protokolo 7.5 punktas ir 2005 9 28 protokolo 7.6 punktas.

2005 9 28 protokolo 7.3 punktas, 2005 9 28 protokolo 7.4 punktas, 2005 9 28 protokolo 7.5 punktas ir 2005 9 28 protokolo 7.6 punktas

15.   Kito posėdžio darbotvarkė

Kitos dienos darbotvarkė patvirtinta (dokumentas „Darbotvarkė“, PE 361.877/OJME).

16.   Posėdžio pabaiga

Posėdis baigtas 23.40 val.

Julian Priestley

Generalinis sekretorius

Jacek Emil Saryusz-Wolski

Pirmininko pavaduotojas

---

DALYVIŲ SĄRAŠAS

Pasirašė:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Lombardo, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Stebėtojai

Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Buruiană Aprodu Daniela, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Duca Viorel Senior, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Paparizov Atanas Atanassov, Petre Maria, Popeangă Petre, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu

---

I PRIEDAS

BALSAVIMO REZULTATAI

Santrumpos ir simboliai

| + | priimta |
| --- | --- |
| - | atmesta |
| ↓ | atkrito |
| A | atšaukta |
| VB (..., ..., ...) | vardinis balsavimas (už, prieš, susilaikė) |
| EB (..., ..., ...) | elektroninis balsavimas (už, prieš, susilaikė) |
| dal. | balsavimas dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių |
| atsk. | atskiras balsavimas |
| pak. | pakeitimas |
| KP | kompromisinis pakeitimas |
| AD | atitinkama dalis |
| NP | naikinantis pakeitimas |
| = | tapatūs pakeitimai |
| § | dalis |
| str. | straipsnis |
| konst. | konstatuojamoji dalis |
| PR | pasiūlymas dėl rezoliucijos |
| BPR | bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos |
| SB | slaptas balsavimas |

+

priimta

-

atmesta

↓

atkrito

A

atšaukta

VB (..., ..., ...)

vardinis balsavimas (už, prieš, susilaikė)

EB (..., ..., ...)

elektroninis balsavimas (už, prieš, susilaikė)

dal.

balsavimas dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

atsk.

atskiras balsavimas

pak.

pakeitimas

KP

kompromisinis pakeitimas

AD

atitinkama dalis

NP

naikinantis pakeitimas

=

tapatūs pakeitimai

§

dalis

str.

straipsnis

konst.

konstatuojamoji dalis

PR

pasiūlymas dėl rezoliucijos

BPR

bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos

SB

slaptas balsavimas

1.   Viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimas ***I

Pranešimas: Stefano ZAPPALÀ (A6-0270/2005)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| vienas balsavimas | | + | |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

vienas balsavimas

+

2.   EB ir Bulgarijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų EB ir Kroatijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *

Pranešimas: Paolo COSTA (A6-0258/2005)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| vienas balsavimas | | + | |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

vienas balsavimas

+

3.   EB ir Kroatijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *

Pranešimas: Paolo COSTA (A6-0259/2005)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| vienas balsavimas | | + | |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

vienas balsavimas

+

4.   Mokesčiai, mokėtini Europos vaistų vertinimo agentūrai *

Pranešimas: Karl-Heinz FLORENZ (A6-0264/2005)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| vienas balsavimas | | + | |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

vienas balsavimas

+

5.   EB ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarimo protokolas dėl tunų žvejybos *

Pranešimas: Carmen FRAGA ESTÉVEZ (A6-0260/2005)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| vienas balsavimas | VB | + | 473, 54, 82 |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

vienas balsavimas

VB

+

473, 54, 82

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

PPE-DE: galutinis balsavimas.

IND/DEM: galutinis balsavimas.

6.   Prašymas atšaukti Marios Matsakis imunitetą

Pranešimas: Klaus-Heiner LEHNE (A6-0268/2005)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| vienas balsavimas | | + | |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

vienas balsavimas

+

7.   Užkardyti, tirti ir nustatyti baudžiamąsias veikas, įskaitant terorizmą *

Pranešimas: Alexander Nuno ALVARO (A6-0174/2005)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| balsavimas: teisėkūros rezoliucija | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

2005 m. birželio 7 d. Parlamentas atmetė iniciatyvos dokumentą, ir klausimas buvo perduotas atsakingam komitetui (Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnis).

Šiuo balsavimu Parlamentas patvirtina, kad iniciatyvos dokumentas atmestas.

Todėl procedūra yra baigta.

8.   Pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarka valstybėse narėse *

Pranešimas: Wolfgang KREISSL-DÖRFLER (A6-0222/2005)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pasiūlymas dėl direktyvos |
| Atsakingo komiteto pakeitimai. Balsavimas už visus pakeitimus iš karto | 1-11
  14-17
  20-35
  37-44
  46-55
  57-98
  100-109
  111-122
  130-131
  145-147
  149-156
  158-163
  169-174 | komitetas | | + | |
| Atsakingo komiteto pakeitimai. Atskiri balsavimai | 18 | komitetas | atsk./EB | + | 330, 283, 12 |
| 19 | komitetas | atsk. | + | |
| 36 | komitetas | atsk. | + | |
| 157 | komitetas | atsk. | + | |
| 164 | komitetas | atsk. | + | |
| 165 | komitetas | atsk. | + | |
| 166 | komitetas | VB | + | 511, 111, 20 |
| 167 | komitetas | VB | + | 507, 103, 28 |
| 168 | komitetas | VB | + | 505, 100, 29 |
| 6 straipsnio 1 dalis | 45 | komitetas | EB | + | 335, 290, 16 |
| 191 | PPE-DE | | ↓ | |
| 9a straipsnio 1 dalis | 181 | GUE/NGL | EB | + | 323, 296, 13 |
| 17 straipsnio 2 dalis | 99 | komitetas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | - | 303, 337, 3 |
| 180 | GUE/NGL | | ↓ | |
| 23 straipsnio 4 dalies c punktas | 175=
  186= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 110 | komitetas | EB | - | 257, 369, 5 |
| 27 straipsnis | 176=
  187= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 123-129 | komitetas | | + | |
| 30 straipsnis | 177=
  188= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 132-139 | komitetas | | + | |
| 30a straipsnis | 140=
  189= | komitetas


  Verts/ALE | | + | |
| 30b straipsnis | 178=
  190= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 141 | komitetas | atsk./EB | + | 347, 268, 15 |
| 143 | komitetas | atsk. | + | |
| 144 | komitetas | atsk. | + | |
| B priedas | 179 | GUE/NGL | | - | |
| 17 konstatuojamoji dalis | 183 | Verts/ALE | | - | |
| 18 konstatuojamoji dalis | 184 | Verts/ALE | | - | |
| 12 | komitetas | | + | |
| 19 konstatuojamoji dalis | 185 | Verts/ALE | | - | |
| 13 | komitetas | | + | |
| balsavimas: pasiūlymas su pakeitimais | EB | + | 308, 300, 33 |
| Pasiūlymas dėl teisėkūros rezoliucijos |
| Po 3 dalies | 182 | PSE | EB | + | 321, 300, 15 |
| balsavimas: teisėkūros rezoliucija | VB | + | 305, 302, 33 |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Pasiūlymas dėl direktyvos

Atsakingo komiteto pakeitimai. Balsavimas už visus pakeitimus iš karto

1-11

14-17

20-35

37-44

46-55

57-98

100-109

111-122

130-131

145-147

149-156

158-163

169-174

komitetas

+

Atsakingo komiteto pakeitimai. Atskiri balsavimai

18

komitetas

atsk./EB

+

330, 283, 12

19

komitetas

atsk.

+

36

komitetas

atsk.

+

157

komitetas

atsk.

+

164

komitetas

atsk.

+

165

komitetas

atsk.

+

166

komitetas

VB

+

511, 111, 20

167

komitetas

VB

+

507, 103, 28

168

komitetas

VB

+

505, 100, 29

6 straipsnio 1 dalis

45

komitetas

EB

+

335, 290, 16

191

PPE-DE

↓

9a straipsnio 1 dalis

181

GUE/NGL

EB

+

323, 296, 13

17 straipsnio 2 dalis

99

komitetas

dal.

1

+

2/EB

-

303, 337, 3

180

GUE/NGL

↓

23 straipsnio 4 dalies c punktas

175=

186=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

110

komitetas

EB

-

257, 369, 5

27 straipsnis

176=

187=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

123-129

komitetas

+

30 straipsnis

177=

188=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

132-139

komitetas

+

30a straipsnis

140=

189=

komitetas

Verts/ALE

+

30b straipsnis

178=

190=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

141

komitetas

atsk./EB

+

347, 268, 15

143

komitetas

atsk.

+

144

komitetas

atsk.

+

B priedas

179

GUE/NGL

-

17 konstatuojamoji dalis

183

Verts/ALE

-

18 konstatuojamoji dalis

184

Verts/ALE

-

12

komitetas

+

19 konstatuojamoji dalis

185

Verts/ALE

-

13

komitetas

+

balsavimas: pasiūlymas su pakeitimais

EB

+

308, 300, 33

Pasiūlymas dėl teisėkūros rezoliucijos

Po 3 dalies

182

PSE

EB

+

321, 300, 15

balsavimas: teisėkūros rezoliucija

VB

+

305, 302, 33

56 pakeitimas laikomas negaliojančiu.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

PSE

99 pak.

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „Sulaikymo laikotarpis negali viršyti 6 mėnesių“ (= 3 dalis).

2 dalis: šie žodžiai.

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

PSE: 166, 167 ir 168 pakeitimai.

PPE-DE: galutinis balsavimas.

Prašymai balsuoti atskirai

PPE-DE: 18, 19, 36, 141, 143, 144, 157, 164 ir 165 pakeitimai.

---

II PRIEDAS

VARDINIO BALSAVIMO REZULTATAI

1.   Fraga Estevez pranešimas A6-0260/2005

Rezoliucija

Už: 473

ALDE: Costa, De Sarnez, Morillon, Pistelli, Prodi, Takkula

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, de Villiers, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Prieš: 54

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Meijer, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Susilaikė: 82

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Krarup, Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Sinnott, Železný

NI: Baco, Gollnisch, Helmer, Kozlík

PSE: Bullmann, Hedh, Hedkvist Petersen

UEN: Fotyga

Balsavimo pataisymai

Už

Etelka Barsi-Pataky, Bárbara Dührkop Dührkop

Prieš

Kartika Tamara Liotard, Eva-Britt Svensson

2.   Kreissl-Dörfler pranešimas A6-0222/2005

166 pakeitimas

Už: 511

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 111

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pieper, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berlinguer, Calabuig Rull, Carnero González, Díez González, Douay, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere

Susilaikė: 20

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

UEN: Szymański

Balsavimo pataisymai

Už

Bárbara Dührkop Dührkop

3.   Kreissl-Dörfler pranešimas A6-0222/2005

167 pakeitimas

Už: 507

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 103

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Gruber, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Susilaikė: 28

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

Balsavimo pataisymai

Už

Bárbara Dührkop Dührkop

4.   Kreissl-Dörfler pranešimas A6-0222/2005

168 pakeitimas

Už: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 100

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Susilaikė: 29

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

Balsavimo pataisymai

Už

Bárbara Dührkop Dührkop

5.   Kreissl-Dörfler pranešimas A6-0222/2005

Rezoliucija

Už: 305

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Ransdorf, Strož, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Rutowicz

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 302

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Degutis, Deprez

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Schlyter

Susilaikė: 33

GUE/NGL: Adamou, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Esteves, Gaubert

PSE: Attard-Montalto, Grech, Mann Erika, Muscat

Balsavimo pataisymai

Susilaikė

Patrick Gaubert

---

PRIIMTI TEKSTAI

P6_TA(2005)0342

Darbų, prekių ir paslaugų viešieji pirkimai ***I

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, pataisančios Direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 —2005/0100 (COD))

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (KOM (2005)0214) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (KOM (2005)0214) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 47 straipsnio 2 dalį, 55 ir 95 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0155/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 47 straipsnio 2 dalį, 55 ir 95 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0155/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A6-0270/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A6-0270/2005),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina iš esmės keisti arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina iš esmės keisti arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Dar nepaskelbtas OL.

P6_TA(2005)0343

EB ir Bulgarijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Bulgarijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (KOM(2005)0158) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (KOM(2005)0158) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 80 straipsnio 2 dalį ir 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmą sakinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 80 straipsnio 2 dalį ir 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmą sakinį,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba konsultavosi su Parlamentu (C6-0177/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba konsultavosi su Parlamentu (C6-0177/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0258/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0258/2005),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Bulgarijos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Bulgarijos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbtas OL.

P6_TA(2005)0344

EB ir Kroatijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Kroatijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (KOM(2005)0159) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (KOM(2005)0159) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 80 straipsnio 2 dalį ir 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmą sakinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 80 straipsnio 2 dalį ir 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmą sakinį,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba konsultuojasi su Parlamentu (C6-0173/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba konsultuojasi su Parlamentu (C6-0173/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0259/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0259/2005),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Kroatijos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Kroatijos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbtas OL.

P6_TA(2005)0345

Mokesčiai, mokėtini Europos vaistų vertinimo agentūrai *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 297/95 dėl mokesčių, mokėtinų Europos vaistų vertinimo agentūrai (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (KOM(2005)0106) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (KOM(2005)0106) (1),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. vasario 10 d. Tarybos Reglamento (EB) Nr. 297/95 (2) 12 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultuojasi su Parlamentu (C6-0137/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. vasario 10 d. Tarybos Reglamento (EB) Nr. 297/95 (2) 12 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultuojasi su Parlamentu (C6-0137/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0264/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0264/2005),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | prašo Tarybą vėl konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

prašo Tarybą vėl konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| (4a) | Siekiant proporcingumo, metinis mokestis turėtų būti sumažintas vaistiniams preparatams, kurių veikliosios medžiagos buvo plačiai taikomos medicinoje Bendrijoje bent dešimt metų. |
| --- | --- |

(4a)

Siekiant proporcingumo, metinis mokestis turėtų būti sumažintas vaistiniams preparatams, kurių veikliosios medžiagos buvo plačiai taikomos medicinoje Bendrijoje bent dešimt metų.

Sumažintas 90 000eurų sudarantis mokestis mokamas už paraiškas dėl leidimo prekiauti vaistu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/83/EB 10 straipsnio 1 dalį, 10 straipsnio 3 dalį ir 10 dalies c punktą. Ši suma mokama už kiekvieną dozę, susijusią su viena vaisto forma ir viena pakuote.

Sumažintas 90 000eurų mokestis mokamas už paraiškas dėl leidimo prekiauti vaistiniu preparatu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/83/EB 10 straipsnio 1 dalį, 10 straipsnio 3 dalį
  , 10a
  ir 10c

  straipsnį
  . Ši suma mokama už kiekvieną dozę, susijusią su viena vaisto forma ir viena pakuote.
  Išskirtiniais atvejais, jei vertinant paraišką dėl leidimo prekiauti vaistiniu preparatu pagal Direktyvos 2001/83/EB 10 straipsnio a punktą susidarytų daug darbo, pagal 11 straipsnio 2 dalį gali būti nustatomas 232 000 eurų mokestis.

Mokestis už mokslines paslaugas mokamas už paraišką dėl mokslinių konsultacijų arba Mokslinio komiteto nuomonės, kurioms netaikomi 3–7 straipsnių ir 8 straipsnio 1 dalies nuostatos. Šis mokestis mokamas už
  tradicinės medicinos vaistažolių vaistų įvertinimą
  , nuomonę apie labdarai naudojamus vaistus, konsultacijas apie pagalbines medžiagas, įskaitant kraujo derivatus, kurios yra medicinos prietaisų dalis, ir plazmos pagrindinių dokumentų bei plazmos antigenų pagrindinių dokumentų įvertinimą.

Mokestis už mokslines paslaugas mokamas už paraišką dėl mokslinių konsultacijų arba Mokslinio komiteto nuomonės, kurioms netaikomi 3–7 straipsnių ir 8 straipsnio 1 dalies nuostatos. Šis mokestis mokamas už nuomonę apie labdarai naudojamus vaistus, konsultacijas apie pagalbines medžiagas, įskaitant kraujo derivatus, kurios yra medicinos prietaisų dalis, ir plazmos pagrindinių dokumentų bei plazmos antigenų pagrindinių dokumentų įvertinimą.

Už žmonėms skirtus vaistus mokamas 232 000eurų mokestis.

Už žmonėms skirtus vaistus mokamas
  ne didesnis kaip
  232 000eurų mokestis.

Už veterinarinius vaistus mokamas 116 000eurų mokestis.

Už veterinarinius vaistus mokamas
  ne didesnis kaip
  116 000eurų mokestis.

Už tradicinės medicinos vaistažolių vaistų vertinimą mokamas ne didesnis kaip 25 000 eurų mokestis.

3 straipsnio nuostatos taikomos mokslinei nuomonei apie žmonėms skirtų vaistų, kuriais prekiaujama tik ne Bendrijos rinkose, įvertinimą, pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 58 straipsnį.

3 straipsnio nuostatos taikomos mokslinei nuomonei apie žmonėms skirtų vaistų, kuriais prekiaujama tik ne Bendrijos rinkose, įvertinimą, pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 58 straipsnį.

Sumažintas mokestis už mokslines paslaugas, sudarantis nuo 2 500eurų iki 200 000 eurų, mokamas už tam tikras su žmonėms skirtais vaistais susijusias mokslines nuomones arba paslaugas.

Sumažintas mokestis už mokslines paslaugas, sudarantis nuo 2 500eurų iki 200 000 eurų, mokamas už tam tikras su žmonėms skirtais vaistais susijusias mokslines nuomones arba paslaugas.

Sumažintas mokestis už mokslines konsultacijas, sudarantis nuo 2 500eurų iki 100 000eurų, mokamas už tam tikras su veterinariniais vaistais susijusias mokslines nuomones arba paslaugas.

Sumažintas mokestis už mokslines konsultacijas, sudarantis nuo 2 500eurų iki 100 000eurų, mokamas už tam tikras su veterinariniais vaistais susijusias mokslines nuomones arba paslaugas.

Sumažintas mokestis už mokslines konsultacijas, sudarantis nuo 2 500 eurų iki 25 000 eurų, mokamas už tam tikras su tradicinės medicinos vaistažolių vaistais susijusias mokslines nuomones arba paslaugas.

Šios
  penktoje ir
  šeštoje pastraipose apibūdinamos mokslinės nuomonės arba paslaugos įtraukiamos į sąrašą, sudaromą kaip numatyta 11 straipsnio 2 dalyje.

Šios šeštoje,
  septintoje ir aštuntoje
  pastraipose apibūdinamos mokslinės nuomonės arba paslaugos įtraukiamos į sąrašą, sudaromą kaip numatyta 11 straipsnio 2 dalyje.

---

(1)  Dar nepaskelbtas OL.

(2)  OL L 35, 1995 2 15, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 494/2003 (OL L 73, 2003 3 19, p. 6).

P6_TA(2005)0346

EEB ir Komorų susitarimo protokolas dėl tunų žvejybos *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl protokolo, nustatančio tunų žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytą Europos ekonominės bendrijos ir Komorų Islamo Federacinės Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Komorų krantų, sudarymo 2005 m. sausio 1 d. — 2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento (KOM(2005)0187) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento (KOM(2005)0187) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį ir 300 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį ir 300 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmąją pastraipą, pagal kurią Taryba pasikonsultavo su Parlamentu (C6-0154/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmąją pastraipą, pagal kurią Taryba pasikonsultavo su Parlamentu (C6-0154/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Vystymosi komiteto nuomones (A6-0260/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Vystymosi komiteto nuomones (A6-0260/2005),

| 1. | pritaria pasiūlymui dėl Tarybos reglamento su pakeitimais ir pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria pasiūlymui dėl Tarybos reglamento su pakeitimais ir pritaria protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Komorų Sąjungos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Komorų Sąjungos parlamentams ir vyriausybėms.

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 19 d. Tarybos išvadas dėl bendradarbiavimo žuvininkystės srityje susitarimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 19 d. Tarybos išvadas dėl bendradarbiavimo žuvininkystės srityje susitarimų,

| (2a) | Svarbu pagerinti Europos Parlamentui pateikiamą informaciją
  .
  Šiuo tikslu Komisija turėtų rengti metų pranešimą dėl susitarimo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(2a)

Svarbu pagerinti Europos Parlamentui pateikiamą informaciją
  .
  Šiuo tikslu Komisija turėtų rengti metų pranešimą dėl susitarimo įgyvendinimo;

3a straipsnis

Paskutinių protokolo galiojimo metų pabaigoje ir prieš sudarant naują susitarimą dėl jo atnaujinimo, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pranešimą dėl susitarimo taikymo.

3b straipsnis

Taryba, remdamasi 3a straipsnyje minėtu pranešimu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, prireikus suteikia Komisijai įgaliojimus derėtis dėl naujo protokolo sudarymo.

3c straipsnis

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia daugiametės sektorinės programos ir jos įgyvendinimo taisyklių egzempliorių, kurį Komorų valdžios institucijos turi pateikti pagal protokolo 7 straipsnio 2 dalį
  .

3d straipsnis

Surengus pirmąjį jungtinio komiteto, numatyto susitarimo 7 straipsnio 1 dalyje, posėdį Komisija informuoja Komorų valdžios institucijas apie laivų savininkų atstovų dalyvavimą kituose jungtinio komiteto posėdžiuose
  .

---

(1)  Dar nepaskelbtas OL.

P6_TA(2005)0347

Prašymas atšaukti Marios Matsakis imunitetą

Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Marios Matsakis imunitetą (2004/2194(IMM))

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Kipro Respublikos generalinio prokuroro prašymą atšaukti Marios Matsakis imunitetą, pateiktą 2004 m. rugsėjo 20 d. ir paskelbtą 2004 m. spalio 13 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kipro Respublikos generalinio prokuroro prašymą atšaukti Marios Matsakis imunitetą, pateiktą 2004 m. rugsėjo 20 d. ir paskelbtą 2004 m. spalio 13 d. plenariniame posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į raštą, paskelbtą 2004 m. spalio 14 d. plenariniame posėdyje, kuriame Marios Matsakis suabejojo generalinio prokuroro įgaliojimais teikti prašymą atšaukti jo imunitetą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į raštą, paskelbtą 2004 m. spalio 14 d. plenariniame posėdyje, kuriame Marios Matsakis suabejojo generalinio prokuroro įgaliojimais teikti prašymą atšaukti jo imunitetą,

| — | atsižvelgdamas į du raštus, patvirtinančius generalinio prokuroro įgaliojimus teikti prašymą atšaukti Kipro EP nario imunitetą, kuriuos 2004 m. spalio 13 d. ir 2005 m. vasario 10 d. Europos Parlamento Pirmininkui atsiuntė nuolatinis Kipro Respublikos atstovas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į du raštus, patvirtinančius generalinio prokuroro įgaliojimus teikti prašymą atšaukti Kipro EP nario imunitetą, kuriuos 2004 m. spalio 13 d. ir 2005 m. vasario 10 d. Europos Parlamento Pirmininkui atsiuntė nuolatinis Kipro Respublikos atstovas,

| — | atsižvelgdamas į raštą, kurį 2005 m. birželio 16 d. atsiuntė Kipro Aukščiausiojo Teismo pirmininkas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į raštą, kurį 2005 m. birželio 16 d. atsiuntė Kipro Aukščiausiojo Teismo pirmininkas,

| — | išklausęs Marios Matsakis pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

išklausęs Marios Matsakis pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 10 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 10 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d. ir 1986 m. liepos 10 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d. ir 1986 m. liepos 10 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Kipro Respublikos Konstitucijos 83 ir 113 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kipro Respublikos Konstitucijos 83 ir 113 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį, ypač į jo 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį, ypač į jo 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0268/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0268/2005),

| 1. | atkreipia dėmesį, kad pagal Kipro Respublikos Konstitucijos 83 ir 113 straipsnius Kipro Respublikos generalinis prokuroras yra kompetentinga institucija, turinti teisę teikti prašymą atšaukti nario imunitetą; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį, kad pagal Kipro Respublikos Konstitucijos 83 ir 113 straipsnius Kipro Respublikos generalinis prokuroras yra kompetentinga institucija, turinti teisę teikti prašymą atšaukti nario imunitetą;

| 2. | nusprendžia atšaukti Marios Matsakis imunitetą, su sąlyga, kad toks atšaukimas bus taikomas tik jau pradėtai baudžiamojo persekiojimo bylai ir tik iki tol, kol šioje byloje bus priimtas galutinis sprendimas; Marios Matsakis išsaugomas imunitetas nuo bet kokio sulaikymo, kardomojo įkalinimo ar kitos priemonės, kuri jam galėtų užkirsti kelią atlikti Europos Parlamento nario mandatu numatytas pareigas; |
| --- | --- |

2.

nusprendžia atšaukti Marios Matsakis imunitetą, su sąlyga, kad toks atšaukimas bus taikomas tik jau pradėtai baudžiamojo persekiojimo bylai ir tik iki tol, kol šioje byloje bus priimtas galutinis sprendimas; Marios Matsakis išsaugomas imunitetas nuo bet kokio sulaikymo, kardomojo įkalinimo ar kitos priemonės, kuri jam galėtų užkirsti kelią atlikti Europos Parlamento nario mandatu numatytas pareigas;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir Parlamento atsakingo komiteto pranešimą Kipro Respublikos generaliniam prokurorui. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir Parlamento atsakingo komiteto pranešimą Kipro Respublikos generaliniam prokurorui.

---

(1)  Byla 101/63, Wagner prieš Fohrmann ir Krier, 1964 m. rink., p. 383, ir byla 149/85, Wybot prieš Faure, 1986 m. rink., p. 2391.

P6_TA(2005)0348

Užkardyti, tirti ir nustatyti baudžiamąsias veikas, įskaitant terorizmą *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Prancūzijos Respublikos, Airijos, Švedijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės iniciatyvos dėl Tarybos pagrindų sprendimo dėl viešai prieinamoms elektroninių ryšių paslaugoms teikti tvarkomų ir kaupiamų arba esančių viešųjų ryšių tinkluose duomenų saugojimo siekiant užkardyti, tirti ir nustatyti baudžiamąsias veikas, įskaitant terorizmą, bei patraukti baudžiamojon atsakomybėn, projekto (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos, Airijos, Švedijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės iniciatyvą (8958/2004) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos, Airijos, Švedijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės iniciatyvą (8958/2004) (1),

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 34 straipsnio 2 dalies b punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 34 straipsnio 2 dalies b punktą,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 39 straipsnio 1 dalį, pagal kurią Taryba konsultavosi su Parlamentu (C6-0198/2004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 39 straipsnio 1 dalį, pagal kurią Taryba konsultavosi su Parlamentu (C6-0198/2004),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93, 51 ir 35 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93, 51 ir 35 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6-0174/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6-0174/2005),

| 1. | atmeta Prancūzijos Respublikos, Airijos, Švedijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės iniciatyvą; |
| --- | --- |

1.

atmeta Prancūzijos Respublikos, Airijos, Švedijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės iniciatyvą;

| 2. | ragina Prancūzijos Respubliką, Airiją, Švedijos Karalystę ir Jungtinę Karalystę atsiimti savo iniciatyvą; |
| --- | --- |

2.

ragina Prancūzijos Respubliką, Airiją, Švedijos Karalystę ir Jungtinę Karalystę atsiimti savo iniciatyvą;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei Prancūzijos Respublikos, Airijos, Švedijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės vyriausybėms. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei Prancūzijos Respublikos, Airijos, Švedijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės vyriausybėms.

---

(1)  Dar nepaskelbtas OL.

P6_TA(2005)0349

Pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarka valstybėse narėse *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, nustatančios būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS))

(Konsultavimosi procedūra — atnaujintas konsultavimasis)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (14203/2004) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (14203/2004) (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybai pateiktą pakeistą Komisijos pasiūlymą (KOM(2002)0326) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybai pateiktą pakeistą Komisijos pasiūlymą (KOM(2002)0326) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 20 d. savo poziciją (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 20 d. savo poziciją (3),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 63 straipsnio 1 dalies 1 punkto d papunktį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 63 straipsnio 1 dalies 1 punkto d papunktį,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 67 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultuojasi su Parlamentu (C6-0200/2004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 67 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultuojasi su Parlamentu (C6-0200/2004),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, 41 straipsnio 4 dalį ir 55 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, 41 straipsnio 4 dalį ir 55 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A6-0222/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A6-0222/2005),

| 1. | pritaria Tarybos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jeigu ji ketintų nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jeigu ji ketintų nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | pasilieka sau teisę iškelti bylą Teisingumo Teisme, kad būtų patikrintas pasiūlymo teisėtumas ir jo suderinamumas su pagrindinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

4.

pasilieka sau teisę iškelti bylą Teisingumo Teisme, kad būtų patikrintas pasiūlymo teisėtumas ir jo suderinamumas su pagrindinėmis teisėmis;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| (1a) | Kiekviena valstybė narė sukuria visapusišką nacionalinę prieglobsčio teisinę sistemą, kuri užtikrintų bent jau pagrindinę tarptautinėje prieglobsčio teisėje numatytą apsaugą; |
| --- | --- |

(1a)

Kiekviena valstybė narė sukuria visapusišką nacionalinę prieglobsčio teisinę sistemą, kuri užtikrintų bent jau pagrindinę tarptautinėje prieglobsčio teisėje numatytą apsaugą;

| (2) | 1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperėje įvykusiame specialiame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo susitarta imtis kurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, pagrįstą visapusišku ir visiems galiojančiu 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių statuso, papildytos 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu (toliau — Ženevos konvencija), taikymu, patvirtinant negrąžinimo principą ir užtikrinant, kad nė vienas asmuo nebūtų grąžinamas
  persekiojimui
  . |
| --- | --- |

(2)

1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperėje įvykusiame specialiame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo susitarta imtis kurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, pagrįstą visapusišku ir visiems galiojančiu 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių statuso, papildytos 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu (toliau — Ženevos konvencija), taikymu, patvirtinant negrąžinimo principą ir užtikrinant, kad nė vienas asmuo nebūtų grąžinamas
  persekiojimui
  .

| (2) | 1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperėje įvykusiame neeiliniame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo susitarta imtis kurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, pagrįstą neribotu ir visapusišku1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių statuso, papildytos 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu (toliau — Ženevos konvencija), taikymu, laikantis negrąžinimo principo ir užtikrinant, kad nė vienas asmuo nebūtų išsiunčiamas
  į šalis ar teritorijas, kuriose jo gyvybei ar laisvei galėtų kilti pavojus
  . |
| --- | --- |

(2)

1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperėje įvykusiame neeiliniame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo susitarta imtis kurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, pagrįstą neribotu ir visapusišku1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių statuso, papildytos 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu (toliau — Ženevos konvencija), taikymu, laikantis negrąžinimo principo ir užtikrinant, kad nė vienas asmuo nebūtų išsiunčiamas
  į šalis ar teritorijas, kuriose jo gyvybei ar laisvei galėtų kilti pavojus
  .

| (3a) | Europos Vadovų Taryba 2004 m. lapkričio 4 ir 5 d. Hagoje vykusio susitikimo metu patvirtino Tamperėje priimtą pasiūlymą ir susitarė iki 2010 m. sukurti bendrą prieglobsčio procedūrą ir numatyti vienodą statusą asmenims, kuriems suteiktas prieglobstis ar papildoma apsauga. |
| --- | --- |

(3a)

Europos Vadovų Taryba 2004 m. lapkričio 4 ir 5 d. Hagoje vykusio susitikimo metu patvirtino Tamperėje priimtą pasiūlymą ir susitarė iki 2010 m. sukurti bendrą prieglobsčio procedūrą ir numatyti vienodą statusą asmenims, kuriems suteiktas prieglobstis ar papildoma apsauga.

| (5) | Pagrindinis šios direktyvos tikslas — Europos bendrijoje sukurti būtiniausią pabėgėlio statuso suteikimo arba panaikinimo tvarkos sistemą. |
| --- | --- |

(5)

Pagrindinis šios direktyvos tikslas — Europos bendrijoje sukurti būtiniausią pabėgėlio statuso suteikimo arba panaikinimo tvarkos sistemą.

| (5) | Pagrindinis šios direktyvos tikslas — Europos bendrijoje sukurti būtiniausius reikalavimus pabėgėlio statuso suteikimo arba panaikinimo tvarkos sistemai,
  užtikrinančius, kad nė viena valstybė narė neišsiųstų arba kitaip negrąžintų prieglobsčio prašančio asmens į pasienio teritorijas, kur jo gyvybei ar laisvei kiltų grėsmė dėl jo rasės, lyties, religinių įsitikinimų, tautybės, kalbos, seksualinės orientacijos, priklausymo tam tikrai socialinei grupei arba mažumai, politinių pažiūrų, laikantis tarptautinių standartų, ypač Ženevos konvencijos ir Tamperės išvadų dėl prieglobsčio politikos. |
| --- | --- |

(5)

Pagrindinis šios direktyvos tikslas — Europos bendrijoje sukurti būtiniausius reikalavimus pabėgėlio statuso suteikimo arba panaikinimo tvarkos sistemai,
  užtikrinančius, kad nė viena valstybė narė neišsiųstų arba kitaip negrąžintų prieglobsčio prašančio asmens į pasienio teritorijas, kur jo gyvybei ar laisvei kiltų grėsmė dėl jo rasės, lyties, religinių įsitikinimų, tautybės, kalbos, seksualinės orientacijos, priklausymo tam tikrai socialinei grupei arba mažumai, politinių pažiūrų, laikantis tarptautinių standartų, ypač Ženevos konvencijos ir Tamperės išvadų dėl prieglobsčio politikos.

| (8) | Šioje direktyvoje gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie pirmiausia yra pripažinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. |
| --- | --- |

(8)

Šioje direktyvoje gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie pirmiausia yra pripažinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.

| (8) | Šioje direktyvoje laikomasi pagrindinių teisių ir principų, kurie pripažinti visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
  kaip Bendrijos teisės bendrieji principai ir atitinka visus galiojančius tarptautinius įsipareigojimus, visų pirma Ženevos konvencijos įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(8)

Šioje direktyvoje laikomasi pagrindinių teisių ir principų, kurie pripažinti visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
  kaip Bendrijos teisės bendrieji principai ir atitinka visus galiojančius tarptautinius įsipareigojimus, visų pirma Ženevos konvencijos įsipareigojimus.

| (9) | Dėl asmenų, kuriems taikoma ši direktyva, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai pagal tarptautinės teisės dokumentus, kurių šalimis jos yra ir kurie draudžia diskriminaciją. |
| --- | --- |

(9)

Dėl asmenų, kuriems taikoma ši direktyva, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai pagal tarptautinės teisės dokumentus, kurių šalimis jos yra ir kurie draudžia diskriminaciją.

| (9) | Asmenų, kuriems taikoma ši direktyva, atžvilgiu valstybės narės laikosi iš tarptautinių sutarčių kylančių įpareigojimų, kurių šalimis jos yra ir kurios draudžia

  bet kokią

  diskriminacijos formą. |
| --- | --- |

(9)

Asmenų, kuriems taikoma ši direktyva, atžvilgiu valstybės narės laikosi iš tarptautinių sutarčių kylančių įpareigojimų, kurių šalimis jos yra ir kurios draudžia

  bet kokią

  diskriminacijos formą.

| (11) | Tiek valstybės narės, tiek prieglobsčio prašytojai yra suinteresuoti, kad sprendimai dėl prieglobsčio prašymų būtų priimami kuo skubiau. Prieglobsčio prašymų nagrinėjimo organizavimas paliekamas valstybių narių nuožiūrai, kad pagal savo nacionalinius poreikius jos galėtų tam tikrų prašymų nagrinėjimui skirti pirmenybę ar jį paspartinti atsižvelgiant į šioje direktyvoje išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(11)

Tiek valstybės narės, tiek prieglobsčio prašytojai yra suinteresuoti, kad sprendimai dėl prieglobsčio prašymų būtų priimami kuo skubiau. Prieglobsčio prašymų nagrinėjimo organizavimas paliekamas valstybių narių nuožiūrai, kad pagal savo nacionalinius poreikius jos galėtų tam tikrų prašymų nagrinėjimui skirti pirmenybę ar jį paspartinti atsižvelgiant į šioje direktyvoje išdėstytus reikalavimus.

| (11) | Tiek valstybės narės, tiek prieglobsčio prašytojai yra suinteresuoti, kad sprendimai dėl prieglobsčio prašymų būtų priimami kuo skubiau,
  todėl būtina sukurti skubias ir veiksmingas procedūras, trunkančias ne ilgiau kaip 6 mėnesius.
  Prieglobsčio prašymų nagrinėjimo organizavimas paliekamas valstybių narių nuožiūrai, kad jos, remdamosi nacionaliniais poreikiais, galėtų nagrinėti prašymus skubos ar pirmumo tvarka atsižvelgdamos į šioje direktyvoje išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(11)

Tiek valstybės narės, tiek prieglobsčio prašytojai yra suinteresuoti, kad sprendimai dėl prieglobsčio prašymų būtų priimami kuo skubiau,
  todėl būtina sukurti skubias ir veiksmingas procedūras, trunkančias ne ilgiau kaip 6 mėnesius.
  Prieglobsčio prašymų nagrinėjimo organizavimas paliekamas valstybių narių nuožiūrai, kad jos, remdamosi nacionaliniais poreikiais, galėtų nagrinėti prašymus skubos ar pirmumo tvarka atsižvelgdamos į šioje direktyvoje išdėstytus reikalavimus.

| (13) | Siekiant teisingai pripažinti asmenis, kuriems reikalinga apsauga, pabėgėliais, kaip apibrėžta Ženevos konvencijos 1 straipsnyje, kiekvienam prašytojui,
  taikant tam tikras išimtis
  , turėtų būti leista veiksmingai pasinaudoti procedūromis, suteikta galimybė bendradarbiauti ir susisiekti su kompetentingomis institucijomis siekiant pateikti susijusius savo bylos faktus bei suteiktos
  pakankamos
  procedūrinės garantijos išdėstyti savo argumentus visais procedūros etapais ir visos procedūros metu. Be to, prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūroje
  paprastai
  turėtų būti numatyta bent jau prašytojo teisė pasilikti, kol bus priimtas sprendžiančiosios institucijos sprendimas, pasinaudoti vertėjo paslaugomis savo argumentams pateikti, jei jį apklausia valdžios institucijos, galimybė susisiekti su Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro (JTPRVK) atstovu ar su kita jo vardu dirbančia organizacija, teisė gauti atitinkamą pranešimą apie sprendimą, to sprendimo faktinį ir teisinį pagrindimą, galimybė konsultuotis su patarėju teisės klausimais ar kitu patarėju, teisė būti informuotam apie savo teisinę padėtį sprendžiamaisiais procedūros etapais kalba, kurią,
  kaip pagrįstai manoma, jis turėtų suprasti. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant teisingai pripažinti asmenis, kuriems reikalinga apsauga, pabėgėliais, kaip apibrėžta Ženevos konvencijos 1 straipsnyje, kiekvienam prašytojui,
  taikant tam tikras išimtis
  , turėtų būti leista veiksmingai pasinaudoti procedūromis, suteikta galimybė bendradarbiauti ir susisiekti su kompetentingomis institucijomis siekiant pateikti susijusius savo bylos faktus bei suteiktos
  pakankamos
  procedūrinės garantijos išdėstyti savo argumentus visais procedūros etapais ir visos procedūros metu. Be to, prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūroje
  paprastai
  turėtų būti numatyta bent jau prašytojo teisė pasilikti, kol bus priimtas sprendžiančiosios institucijos sprendimas, pasinaudoti vertėjo paslaugomis savo argumentams pateikti, jei jį apklausia valdžios institucijos, galimybė susisiekti su Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro (JTPRVK) atstovu ar su kita jo vardu dirbančia organizacija, teisė gauti atitinkamą pranešimą apie sprendimą, to sprendimo faktinį ir teisinį pagrindimą, galimybė konsultuotis su patarėju teisės klausimais ar kitu patarėju, teisė būti informuotam apie savo teisinę padėtį sprendžiamaisiais procedūros etapais kalba, kurią,
  kaip pagrįstai manoma, jis turėtų suprasti.

| (13) | Siekiant teisingai pripažinti asmenis reikalingais apsaugos pabėgėliais, kaip apibrėžta Ženevos konvencijos 1 straipsnyje, kiekvienam prašytojui turėtų būti leista veiksmingai pasinaudoti procedūromis ir suteikta galimybė bendradarbiauti ir tinkamai bendrauti su kompetentingomis institucijomis, kad galėtų joms išdėstyti prieglobsčio suteikimui svarbias aplinkybes, jam taip pat turėtų būti užtikrinamos procesinės garantijos, kad jo prašymas galės būti nagrinėjamas visose prieglobsčio procedūros instancijose. Be to, prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūra turėtų numatyti bent jau prašytojo teisę pasilikti, kol bus priimtas sprendžiančiosios institucijos sprendimas, pasinaudoti vertėjo paslaugomis savo argumentams pateikti, jei jį apklausia institucijos, galimybę susisiekti su Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro (JTPRVK) atstovu ar su kita jo pavedimu veikiančia organizacija, teisę būti tinkamai informuotam apie sprendimą ir to sprendimo faktinį ir teisinį pagrindimą, galimybę konsultuotis su teisės ar kitu patarėju, teisę būti informuotam apie savo teisinę padėtį sprendžiamaisiais procedūros etapais kalba, kurią
  jis supranta.



  (žodžių junginio „kaip pagrįstai manoma, jis turėtų suprasti“ pakeitimas žodžių junginiu „jis supranta“ taikomas visam tekstui) |
| --- | --- |

(13)

Siekiant teisingai pripažinti asmenis reikalingais apsaugos pabėgėliais, kaip apibrėžta Ženevos konvencijos 1 straipsnyje, kiekvienam prašytojui turėtų būti leista veiksmingai pasinaudoti procedūromis ir suteikta galimybė bendradarbiauti ir tinkamai bendrauti su kompetentingomis institucijomis, kad galėtų joms išdėstyti prieglobsčio suteikimui svarbias aplinkybes, jam taip pat turėtų būti užtikrinamos procesinės garantijos, kad jo prašymas galės būti nagrinėjamas visose prieglobsčio procedūros instancijose. Be to, prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūra turėtų numatyti bent jau prašytojo teisę pasilikti, kol bus priimtas sprendžiančiosios institucijos sprendimas, pasinaudoti vertėjo paslaugomis savo argumentams pateikti, jei jį apklausia institucijos, galimybę susisiekti su Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro (JTPRVK) atstovu ar su kita jo pavedimu veikiančia organizacija, teisę būti tinkamai informuotam apie sprendimą ir to sprendimo faktinį ir teisinį pagrindimą, galimybę konsultuotis su teisės ar kitu patarėju, teisę būti informuotam apie savo teisinę padėtį sprendžiamaisiais procedūros etapais kalba, kurią
  jis supranta.

(žodžių junginio „kaip pagrįstai manoma, jis turėtų suprasti“ pakeitimas žodžių junginiu „jis supranta“ taikomas visam tekstui)

| (14) | Be to, reikėtų nustatyti konkrečias procedūrines garantijas nelydimiems
  nepilnamečiams
  dėl jų pažeidžiamumo. Todėl valstybės narės pirmiausia turėtų atsižvelgti į vaiko interesus. |
| --- | --- |

(14)

Be to, reikėtų nustatyti konkrečias procedūrines garantijas nelydimiems
  nepilnamečiams
  dėl jų pažeidžiamumo. Todėl valstybės narės pirmiausia turėtų atsižvelgti į vaiko interesus.

| (14) | Be to, reikėtų numatyti konkrečias procesines garantijas nelydimiems
  vaikams
  dėl jų pažeidžiamumo. Todėl valstybės narės
  per visą prieglobsčio procedūrą
  pirmiausia turėtų atsižvelgti į vaiko interesus
  kaip numatyta JT Vaiko teisių konvencijos (VKT) 3 straipsnyje
  . |
| --- | --- |

(14)

Be to, reikėtų numatyti konkrečias procesines garantijas nelydimiems
  vaikams
  dėl jų pažeidžiamumo. Todėl valstybės narės
  per visą prieglobsčio procedūrą
  pirmiausia turėtų atsižvelgti į vaiko interesus
  kaip numatyta JT Vaiko teisių konvencijos (VKT) 3 straipsnyje
  .

(Žodžių „nepilnametis“ ar „nepilnamečiai“ pakeitimas žodžiais „vaikas“ ar „vaikai“ taikomas visam tekstui).

| (16) | Daugelis prieglobsčio prašymų paduodami valstybės narės pasienyje arba tranzito zonoje prieš priimant sprendimą dėl prašytojo atvykimo. Valstybės narės turėtų sugebėti esamas procedūras priderinti prie konkrečios šių prašytojų padėties pasienyje.
  Reikėtų apibrėžti bendras taisykles, reglamentuojančias šiomis aplinkybėmis galimas garantijų, kurios paprastai suteikiamos prašytojams, išimtis.
  Pasienio procedūros iš esmės turėtų būti taikomos tiems prašytojams, kurie netenkina atvykimo į valstybių narių teritoriją sąlygų. |
| --- | --- |

(16)

Daugelis prieglobsčio prašymų paduodami valstybės narės pasienyje arba tranzito zonoje prieš priimant sprendimą dėl prašytojo atvykimo. Valstybės narės turėtų sugebėti esamas procedūras priderinti prie konkrečios šių prašytojų padėties pasienyje.
  Reikėtų apibrėžti bendras taisykles, reglamentuojančias šiomis aplinkybėmis galimas garantijų, kurios paprastai suteikiamos prašytojams, išimtis.
  Pasienio procedūros iš esmės turėtų būti taikomos tiems prašytojams, kurie netenkina atvykimo į valstybių narių teritoriją sąlygų.

| (16) | Daugelis prieglobsčio prašymų paduodami valstybės narės pasienyje arba tranzito zonoje prieš priimant sprendimą dėl prašytojo atvykimo. Valstybės narės turėtų turėti galimybę ir toliau taikyti esamas procedūras, pritaikytas specifinei šių prašytojų padėčiai pasienyje. Pasienio procedūros visų pirma turėtų būti taikomos tiems prašytojams, kurie netenkina atvykimo į valstybių narių teritoriją sąlygų. |
| --- | --- |

(16)

Daugelis prieglobsčio prašymų paduodami valstybės narės pasienyje arba tranzito zonoje prieš priimant sprendimą dėl prašytojo atvykimo. Valstybės narės turėtų turėti galimybę ir toliau taikyti esamas procedūras, pritaikytas specifinei šių prašytojų padėčiai pasienyje. Pasienio procedūros visų pirma turėtų būti taikomos tiems prašytojams, kurie netenkina atvykimo į valstybių narių teritoriją sąlygų.

| (17a) | Prekyba žmonėmis yra vienas pagrindinių būdų, kaip prašytojai patenka į Bendriją. Turint omenyje, jog būtina atsižvelgti į prieglobsčio prašytojo interesus, prieglobsčio prašytojai neturi būti niekaip diskriminuojami už tai, kad pateko į valstybę narę tokiu būdu. |
| --- | --- |

(17a)

Prekyba žmonėmis yra vienas pagrindinių būdų, kaip prašytojai patenka į Bendriją. Turint omenyje, jog būtina atsižvelgti į prieglobsčio prašytojo interesus, prieglobsčio prašytojai neturi būti niekaip diskriminuojami už tai, kad pateko į valstybę narę tokiu būdu.

| (18) | Atsižvelgiant į pasiektą reikalavimų, pagal kuriuos trečiosios šalies piliečiai ir asmenys be pilietybės laikomi pabėgėliais, suderinimo lygį, reikėtų nustatyti bendrus trečiųjų šalių priskyrimo saugioms kilmės šalims kriterijus. |
| --- | --- |

(18)

Atsižvelgiant į pasiektą reikalavimų, pagal kuriuos trečiosios šalies piliečiai ir asmenys be pilietybės laikomi pabėgėliais, suderinimo lygį, reikėtų nustatyti bendrus trečiųjų šalių priskyrimo saugioms kilmės šalims kriterijus.

| (18) | Atsižvelgiant į pasiektą reikalavimų, kuriais remiantis trečiosios šalies piliečiai ir asmenys be pilietybės laikomi pabėgėliais, suderinimo lygį, reikėtų nustatyti bendrus trečiųjų šalių priskyrimo saugioms kilmės šalims kriterijus
  ir užtikrinti teisingą ir veiksmingą jų įvertinimą ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(18)

Atsižvelgiant į pasiektą reikalavimų, kuriais remiantis trečiosios šalies piliečiai ir asmenys be pilietybės laikomi pabėgėliais, suderinimo lygį, reikėtų nustatyti bendrus trečiųjų šalių priskyrimo saugioms kilmės šalims kriterijus
  ir užtikrinti teisingą ir veiksmingą jų įvertinimą ir įgyvendinimą.

| (19) | Tarybai įsitikinus, kad laikomasi minėtų konkrečiai kilmės šaliai nustatytų kriterijų, ir dėl tos priežasties tą šalį įtraukus į
  minimalų
  bendrą saugių kilmės šalių sąrašą, patvirtintiną pagal šią direktyvą, valstybės narės
  turėtų būti įpareigotos
  svarstyti tos šalies pilietybę turinčių asmenų ar anksčiau toje šalyje nuolat gyvenusių asmenų be pilietybės prašymus remdamosi ginčijama tos šalies saugumo prezumpcija. Atsižvelgdama į priskyrimo saugioms kilmės šalims politinę reikšmę, ypač į žmogaus teisių padėties kilmės šalyje įvertinimo poveikį bei jos reikšmę Europos Sąjungos išorės santykių politikos kryptims, Taryba turėtų priimti sprendimus dėl sąrašo nustatymo ar keitimo
  pasikonsultavusi su Europos Parlamentu
  . |
| --- | --- |

(19)

Tarybai įsitikinus, kad laikomasi minėtų konkrečiai kilmės šaliai nustatytų kriterijų, ir dėl tos priežasties tą šalį įtraukus į
  minimalų
  bendrą saugių kilmės šalių sąrašą, patvirtintiną pagal šią direktyvą, valstybės narės
  turėtų būti įpareigotos
  svarstyti tos šalies pilietybę turinčių asmenų ar anksčiau toje šalyje nuolat gyvenusių asmenų be pilietybės prašymus remdamosi ginčijama tos šalies saugumo prezumpcija. Atsižvelgdama į priskyrimo saugioms kilmės šalims politinę reikšmę, ypač į žmogaus teisių padėties kilmės šalyje įvertinimo poveikį bei jos reikšmę Europos Sąjungos išorės santykių politikos kryptims, Taryba turėtų priimti sprendimus dėl sąrašo nustatymo ar keitimo
  pasikonsultavusi su Europos Parlamentu
  .

| (19) | Tarybai įsitikinus, kad tam tikra kilmės šalis laikosi šių kriterijų, ir dėl tos priežasties tą šalį įtraukus į bendrą saugių kilmės šalių
  sąrašą
  , sudarytiną pagal šią direktyvą, valstybės narės
  gali
  svarstyti tos šalies pilietybę turinčių asmenų ar anksčiau toje šalyje nuolat gyvenusių asmenų be pilietybės prašymus remdamosi paneigiama tos šalies saugumo prezumpcija. Atsižvelgdama į priskyrimo saugioms kilmės šalims politinę reikšmę, ypač į žmogaus teisių padėties kilmės šalyje įvertinimo poveikį bei reikšmę Europos Sąjungos išorės santykiams,
  taikant bendrą sprendimo priėmimo procedūrą
  Taryba
  kartu su Europos Parlamentu
  turėtų priimti sprendimus dėl sąrašo parengimo ar keitimo. |
| --- | --- |

(19)

Tarybai įsitikinus, kad tam tikra kilmės šalis laikosi šių kriterijų, ir dėl tos priežasties tą šalį įtraukus į bendrą saugių kilmės šalių
  sąrašą
  , sudarytiną pagal šią direktyvą, valstybės narės
  gali
  svarstyti tos šalies pilietybę turinčių asmenų ar anksčiau toje šalyje nuolat gyvenusių asmenų be pilietybės prašymus remdamosi paneigiama tos šalies saugumo prezumpcija. Atsižvelgdama į priskyrimo saugioms kilmės šalims politinę reikšmę, ypač į žmogaus teisių padėties kilmės šalyje įvertinimo poveikį bei reikšmę Europos Sąjungos išorės santykiams,
  taikant bendrą sprendimo priėmimo procedūrą
  Taryba
  kartu su Europos Parlamentu
  turėtų priimti sprendimus dėl sąrašo parengimo ar keitimo.

| (20) | Dėl Bulgarijos ir Rumunijos, kaip šalių kandidačių stoti į Europos Sąjungą statuso ir šių šalių pažangos, padarytos siekiant narystės, statuso šioje direktyvoje jos turėtų būti laikomos saugiomis kilmės šalimis iki jų įstojimo į Europos Sąjungą dienos. |
| --- | --- |

(20)

Dėl Bulgarijos ir Rumunijos, kaip šalių kandidačių stoti į Europos Sąjungą statuso ir šių šalių pažangos, padarytos siekiant narystės, statuso šioje direktyvoje jos turėtų būti laikomos saugiomis kilmės šalimis iki jų įstojimo į Europos Sąjungą dienos.

Išbraukta.

| (21) | Šioje direktyvoje trečiosios šalies priskyrimas saugioms kilmės šalims tos šalies piliečiams nesuteikia absoliučios saugumo garantijos. Dėl paties priskyrimui būtino įvertinimo pobūdžio galima atsižvelgti tik į bendras tos šalies civilines, teisines ir politines aplinkybes bei tai, ar persekiojimo, kankinimo, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo vykdytojams, juos pripažinus atsakingais už šiuos veiksmus konkrečioje šalyje, praktikoje yra taikomos sankcijos. Dėl šios priežasties svarbu, kad prašytojui įrodžius, kad yra rimtų priežasčių manyti, kad jo konkrečiomis aplinkybėmis šalis nėra saugi, su juo tos šalies priskyrimas saugioms šalims nebebūtų siejamas. |
| --- | --- |

(21)

Šioje direktyvoje trečiosios šalies priskyrimas saugioms kilmės šalims tos šalies piliečiams nesuteikia absoliučios saugumo garantijos. Dėl paties priskyrimui būtino įvertinimo pobūdžio galima atsižvelgti tik į bendras tos šalies civilines, teisines ir politines aplinkybes bei tai, ar persekiojimo, kankinimo, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo vykdytojams, juos pripažinus atsakingais už šiuos veiksmus konkrečioje šalyje, praktikoje yra taikomos sankcijos. Dėl šios priežasties svarbu, kad prašytojui įrodžius, kad yra rimtų priežasčių manyti, kad jo konkrečiomis aplinkybėmis šalis nėra saugi, su juo tos šalies priskyrimas saugioms šalims nebebūtų siejamas.

| (21) | Trečiosios šalies priskyrimas saugioms kilmės šalims šios Direktyvos prasme tos šalies piliečiams nesuteikia absoliučios saugumo garantijos. Atliekant vertinimą, kuriuo grindžiamas šalies priskyrimas, paprastai galima atsižvelgti tik į bendras tos šalies su pilietybe susijusias, teisines ir politines aplinkybes,
  ypač į tai, kaip yra laikomasi tarptautinės teisės normų, susijusių su žmogaus teisėmis, pagrindinėmis laisvėmis ir pabėgėlių apsauga,

  taip pat į tai, ar asmenys, kurie konkrečioje šalyje buvo pripažintai kaltais dėl persekiojimo, kankinimo, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, buvo nubausti realia bausme. Dėl šios priežasties svarbu, kad prašytojui įrodžius, jog yra rimtų priežasčių manyti, kad jam šalis nėra saugi, tokio asmens atžvilgiu konkrečios šalies priskyrimas saugioms šalims nebetenka galios. |
| --- | --- |

(21)

Trečiosios šalies priskyrimas saugioms kilmės šalims šios Direktyvos prasme tos šalies piliečiams nesuteikia absoliučios saugumo garantijos. Atliekant vertinimą, kuriuo grindžiamas šalies priskyrimas, paprastai galima atsižvelgti tik į bendras tos šalies su pilietybe susijusias, teisines ir politines aplinkybes,
  ypač į tai, kaip yra laikomasi tarptautinės teisės normų, susijusių su žmogaus teisėmis, pagrindinėmis laisvėmis ir pabėgėlių apsauga,

  taip pat į tai, ar asmenys, kurie konkrečioje šalyje buvo pripažintai kaltais dėl persekiojimo, kankinimo, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, buvo nubausti realia bausme. Dėl šios priežasties svarbu, kad prašytojui įrodžius, jog yra rimtų priežasčių manyti, kad jam šalis nėra saugi, tokio asmens atžvilgiu konkrečios šalies priskyrimas saugioms šalims nebetenka galios.

| (22) | Valstybės narės turėtų iš esmės išnagrinėti visus prašymus, t.y., įvertinti, ar konkretus prašytojas tenkina reikalavimus, pagal kuriuos jis laikomas pabėgėliu pagal Tarybos direktyvą 2004/83/EB, nustatančią būtiniausius reikalavimus, pagal kuriuos trečiosios šalies piliečiai ar asmenys be pilietybės laikomi pabėgėliais ar asmenimis, kuriems dėl kitų priežasčių būtina tarptautinė apsauga, reikalavimus jų statusui bei suteiktos apsaugos turiniui, išskyrus atvejus,
  kai šioje direktyvoje numatyta kitaip, pirmiausia, kai galima pagrįstai manyti,
  kad kita šalis prašymus išnagrinėtų ar suteiktų
  pakankamą
  apsaugą.
  Pirmiausia, valstybės narės neturėtų būti įpareigotos įvertinti prieglobsčio prašymo turinio, kai pirmoji prieglobsčio šalis suteikia prašytojui pabėgėlio statusą ar kitą pakankamą apsaugą ir prašytojas bus priimtas į tą šalį. |
| --- | --- |

(22)

Valstybės narės turėtų iš esmės išnagrinėti visus prašymus, t.y., įvertinti, ar konkretus prašytojas tenkina reikalavimus, pagal kuriuos jis laikomas pabėgėliu pagal Tarybos direktyvą 2004/83/EB, nustatančią būtiniausius reikalavimus, pagal kuriuos trečiosios šalies piliečiai ar asmenys be pilietybės laikomi pabėgėliais ar asmenimis, kuriems dėl kitų priežasčių būtina tarptautinė apsauga, reikalavimus jų statusui bei suteiktos apsaugos turiniui, išskyrus atvejus,
  kai šioje direktyvoje numatyta kitaip, pirmiausia, kai galima pagrįstai manyti,
  kad kita šalis prašymus išnagrinėtų ar suteiktų
  pakankamą
  apsaugą.
  Pirmiausia, valstybės narės neturėtų būti įpareigotos įvertinti prieglobsčio prašymo turinio, kai pirmoji prieglobsčio šalis suteikia prašytojui pabėgėlio statusą ar kitą pakankamą apsaugą ir prašytojas bus priimtas į tą šalį.

| (22) | Valstybės narės turėtų iš esmės išnagrinėti visus prašymus, t.y., įvertinti, ar konkretus prašytojas tenkina reikalavimus, kuriais remiantis jis laikomas pabėgėliu pagal Tarybos direktyvą 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų, išskyrus atvejus, kai
  numatyta
  , kad kita šalis
  yra kompetentinga
  išnagrinėti prašymus ir gali suteikti
  veiksmingą, lygiavertę ir adekvačią
  apsaugą atsižvelgiant
  į 2003 m. vasario 18 dienos Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 343/2003, nustatantį valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (4).
  Valstybės narės visų pirma neturėtų būti įpareigotos nagrinėti prieglobsčio prašymo iš esmės, jei pirmoji prieglobsčio šalis suteikė prašytojui pabėgėlio statusą ar kitą
  veiksmingą
  apsaugą ir yra užtikrinta jo readmisija į šią šalį.

  (Žodžių junginio „pakankama apsauga“ pakeitimas žodžių junginiu „veiksminga apsauga“ taikomas visam tekstui). |
| --- | --- |

(22)

Valstybės narės turėtų iš esmės išnagrinėti visus prašymus, t.y., įvertinti, ar konkretus prašytojas tenkina reikalavimus, kuriais remiantis jis laikomas pabėgėliu pagal Tarybos direktyvą 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų, išskyrus atvejus, kai
  numatyta
  , kad kita šalis
  yra kompetentinga
  išnagrinėti prašymus ir gali suteikti
  veiksmingą, lygiavertę ir adekvačią
  apsaugą atsižvelgiant
  į 2003 m. vasario 18 dienos Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 343/2003, nustatantį valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (4).
  Valstybės narės visų pirma neturėtų būti įpareigotos nagrinėti prieglobsčio prašymo iš esmės, jei pirmoji prieglobsčio šalis suteikė prašytojui pabėgėlio statusą ar kitą
  veiksmingą
  apsaugą ir yra užtikrinta jo readmisija į šią šalį.

(Žodžių junginio „pakankama apsauga“ pakeitimas žodžių junginiu „veiksminga apsauga“ taikomas visam tekstui).

| (23) | Valstybės narės taip pat neturėtų būti įpareigotos įvertinti prieglobsčio prašymo turinio, kai galima pagrįstai manyti, kad dėl ryšio su trečiąja šalimi, kaip apibrėžta nacionalinėje teisėje, prašytojas prašys apsaugos toje trečiojoje šalyje. Valstybės narės turėtų veikti remdamosi šiuo pagrindu tik tada, kai šis konkretus prašytojas būtų saugus atitinkamoje trečiojoje šalyje. Siekiant išvengti papildomo prašytojų judėjimo, reikėtų nustatyti bendrus principus, pagal kuriuos valstybės narės svarstytų trečiųjų šalių saugumą ar priskirtų jas saugioms šalims. |
| --- | --- |

(23)

Valstybės narės taip pat neturėtų būti įpareigotos įvertinti prieglobsčio prašymo turinio, kai galima pagrįstai manyti, kad dėl ryšio su trečiąja šalimi, kaip apibrėžta nacionalinėje teisėje, prašytojas prašys apsaugos toje trečiojoje šalyje. Valstybės narės turėtų veikti remdamosi šiuo pagrindu tik tada, kai šis konkretus prašytojas būtų saugus atitinkamoje trečiojoje šalyje. Siekiant išvengti papildomo prašytojų judėjimo, reikėtų nustatyti bendrus principus, pagal kuriuos valstybės narės svarstytų trečiųjų šalių saugumą ar priskirtų jas saugioms šalims.

Išbraukta.

| (24) | Be to, tam tikrų Europos trečiųjų šalių, kurios laikosi ypač aukštų žmogaus teisių ir pabėgėlių apsaugos reikalavimų, atžvilgiu valstybėms narėms turėtų būti leista nenagrinėti arba tik iš dalies nagrinėti prieglobsčio prašymus, paduotus prašytojų, atvykusių į jų teritoriją iš tokių Europos trečiųjų šalių. Atsižvelgiant į galimus riboto ar neatlikto nagrinėjimo padarinius prašytojams, tokia saugios trečiosios šalies sąvoka turėtų būti taikoma tik tais atvejais, kurie yra susiję su trečiosiomis šalimis, kuriose, Tarybos įsitikinimu, tenkinami aukšti atitinkamos trečiosios šalies saugumo reikalavimai, kaip išdėstyta šioje direktyvoje. Taryba turėtų priimti sprendimus šiuo klausimu pasikonsultavusi su Europos Parlamentu. |
| --- | --- |

(24)

Be to, tam tikrų Europos trečiųjų šalių, kurios laikosi ypač aukštų žmogaus teisių ir pabėgėlių apsaugos reikalavimų, atžvilgiu valstybėms narėms turėtų būti leista nenagrinėti arba tik iš dalies nagrinėti prieglobsčio prašymus, paduotus prašytojų, atvykusių į jų teritoriją iš tokių Europos trečiųjų šalių. Atsižvelgiant į galimus riboto ar neatlikto nagrinėjimo padarinius prašytojams, tokia saugios trečiosios šalies sąvoka turėtų būti taikoma tik tais atvejais, kurie yra susiję su trečiosiomis šalimis, kuriose, Tarybos įsitikinimu, tenkinami aukšti atitinkamos trečiosios šalies saugumo reikalavimai, kaip išdėstyta šioje direktyvoje. Taryba turėtų priimti sprendimus šiuo klausimu pasikonsultavusi su Europos Parlamentu.

Išbraukta.

| (25) | Dėl bendrų reikalavimų, susijusių su
  abiem
  šioje direktyvoje išdėstytomis saugios trečiosios šalies
  sąvokomis
  , pobūdžio, praktinis
  sąvokų
  poveikis priklauso nuo to, ar konkreti trečioji šalis įleidžia konkretų prašytoją į savo teritoriją. |
| --- | --- |

(25)

Dėl bendrų reikalavimų, susijusių su
  abiem
  šioje direktyvoje išdėstytomis saugios trečiosios šalies
  sąvokomis
  , pobūdžio, praktinis
  sąvokų
  poveikis priklauso nuo to, ar konkreti trečioji šalis įleidžia konkretų prašytoją į savo teritoriją.

| (25) | Dėl bendrų reikalavimų, susijusių su šioje direktyvoje išdėstyta saugios trečiosios šalies
  sąvoka
  , pobūdžio, praktinis
  sąvokos
  poveikis priklauso nuo to, ar konkreti trečioji šalis įleidžia konkretų prašytoją į savo teritoriją. |
| --- | --- |

(25)

Dėl bendrų reikalavimų, susijusių su šioje direktyvoje išdėstyta saugios trečiosios šalies
  sąvoka
  , pobūdžio, praktinis
  sąvokos
  poveikis priklauso nuo to, ar konkreti trečioji šalis įleidžia konkretų prašytoją į savo teritoriją.

| (26) | Pabėgėlio statuso panaikinimo atžvilgiu valstybės narės užtikrina, kad asmenys, kurie naudojasi pabėgėlio statusu, būtų tinkamai informuoti apie galimą jų statuso persvarstymą ir jiems būtų suteikta galimybė pateikti savo nuomonę prieš institucijoms priimant pagrįstą sprendimą panaikinti jų statusą.
  Vis dėlto, be šių garantijų galima apsieiti, jei pabėgėlio statuso panaikinimo priežastys nėra susijusios su sąlygų, kuriomis buvo grindžiamas pripažinimas, pasikeitimu. |
| --- | --- |

(26)

Pabėgėlio statuso panaikinimo atžvilgiu valstybės narės užtikrina, kad asmenys, kurie naudojasi pabėgėlio statusu, būtų tinkamai informuoti apie galimą jų statuso persvarstymą ir jiems būtų suteikta galimybė pateikti savo nuomonę prieš institucijoms priimant pagrįstą sprendimą panaikinti jų statusą.
  Vis dėlto, be šių garantijų galima apsieiti, jei pabėgėlio statuso panaikinimo priežastys nėra susijusios su sąlygų, kuriomis buvo grindžiamas pripažinimas, pasikeitimu.

| (26) | Kalbant apie pabėgėlio statuso panaikinimą, valstybės narės užtikrina, kad asmenys, kurie naudojasi pabėgėlio statusu, būtų tinkamai informuoti apie galimą jų statuso persvarstymą ir jiems būtų suteikta galimybė pateikti savo nuomonę prieš institucijoms priimant pagrįstą sprendimą panaikinti jų statusą. |
| --- | --- |

(26)

Kalbant apie pabėgėlio statuso panaikinimą, valstybės narės užtikrina, kad asmenys, kurie naudojasi pabėgėlio statusu, būtų tinkamai informuoti apie galimą jų statuso persvarstymą ir jiems būtų suteikta galimybė pateikti savo nuomonę prieš institucijoms priimant pagrįstą sprendimą panaikinti jų statusą.

| (27) | Pagrindinį Bendrijos teisės principą atspindi tai, kad sprendimus, priimtus dėl prieglobsčio prašymų ir dėl pabėgėlio statuso panaikinimo, turi būti galima veiksmingai apskųsti teisme, kaip apibrėžta Europos bendrijos steigimo sutarties 234 straipsnyje.
  Šios teisės gynimo priemonės veiksmingumas bei susijusių faktų nagrinėjimas priklauso nuo visos kiekvienos valstybės narės administracinės ir teisinės sistemos. |
| --- | --- |

(27)

Pagrindinį Bendrijos teisės principą atspindi tai, kad sprendimus, priimtus dėl prieglobsčio prašymų ir dėl pabėgėlio statuso panaikinimo, turi būti galima veiksmingai apskųsti teisme, kaip apibrėžta Europos bendrijos steigimo sutarties 234 straipsnyje.
  Šios teisės gynimo priemonės veiksmingumas bei susijusių faktų nagrinėjimas priklauso nuo visos kiekvienos valstybės narės administracinės ir teisinės sistemos.

| (27) | Vadovaujantis pamatiniu Bendrijos teisės principu, sprendimus, priimtus dėl prieglobsčio prašymų ir dėl pabėgėlio statuso panaikinimo, turi būti galima apskųsti teisme, kaip apibrėžta Europos bendrijos steigimo sutarties 234 straipsnyje.
  Turėtų būti suteikta galimybė sprendimus dėl prieglobsčio prašymo peržiūrėti apeliacine tvarka, teismui patikrinant ir faktines, ir teisines aplinkybes. Apeliacinio nagrinėjimo metu prieglobsčio prašytojas neturėtų būti išsiunčiamas, kol teismas nepriims sprendimo dėl teisės pasilikti šalyje. |
| --- | --- |

(27)

Vadovaujantis pamatiniu Bendrijos teisės principu, sprendimus, priimtus dėl prieglobsčio prašymų ir dėl pabėgėlio statuso panaikinimo, turi būti galima apskųsti teisme, kaip apibrėžta Europos bendrijos steigimo sutarties 234 straipsnyje.
  Turėtų būti suteikta galimybė sprendimus dėl prieglobsčio prašymo peržiūrėti apeliacine tvarka, teismui patikrinant ir faktines, ir teisines aplinkybes. Apeliacinio nagrinėjimo metu prieglobsčio prašytojas neturėtų būti išsiunčiamas, kol teismas nepriims sprendimo dėl teisės pasilikti šalyje.

| (28) | Pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 64 straipsnį ši direktyva neatleidžia valstybių narių nuo pareigos palaikyti viešąją tvarką ir užtikrinti vidaus saugumą. |
| --- | --- |

(28)

Pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 64 straipsnį ši direktyva neatleidžia valstybių narių nuo pareigos palaikyti viešąją tvarką ir užtikrinti vidaus saugumą.

Išbraukta.

| (29a) | 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis (5) ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo turėtų būti taikoma asmens duomenims, tvarkomiems taikant šią Direktyvą. Direktyva 95/46/EB taip pat turėtų būti taikoma duomenims, kuriuos valstybės narės perduoda JTPRVK, vykdančiam savo įgaliojimus pagal Ženevos konvenciją,. Šie duomenys perduodami laikantis JTPRVK tinkamu pripažinto asmens duomenų apsaugos lygio. |
| --- | --- |

(29a)

1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis (5) ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo turėtų būti taikoma asmens duomenims, tvarkomiems taikant šią Direktyvą. Direktyva 95/46/EB taip pat turėtų būti taikoma duomenims, kuriuos valstybės narės perduoda JTPRVK, vykdančiam savo įgaliojimus pagal Ženevos konvenciją,. Šie duomenys perduodami laikantis JTPRVK tinkamu pripažinto asmens duomenų apsaugos lygio.

| (29b) | Valstybės narės turėtų numatyti sankcijas už nacionalinių nuostatų, priimtų remiantis šia Direktyva, pažeidimus. |
| --- | --- |

(29b)

Valstybės narės turėtų numatyti sankcijas už nacionalinių nuostatų, priimtų remiantis šia Direktyva, pažeidimus.

Šios direktyvos tikslas — nustatyti būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse.

Šios direktyvos tikslas — nustatyti būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse,
  atitinkančius Ženevos konvenciją ir Direktyvą 2004/83/EB.

1a straipsnis

Tarptautinių įsipareigojimų ir ir pagrindinių teisių laikymasis

Ši Direktyva atitinka visus galiojančius valstybių narių tarptautinius įsipareigojimus ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, visų pirma jos 18 straipsnį, kaip Bendrijos teisės bendruosius principus.

| e) | „sprendžiančioji institucija“ — bet kokia
  pusiau
  teisminė arba administracinė institucija valstybėje narėje, atsakinga už prieglobsčio prašymų nagrinėjimą ir kompetentinga priimti pirmosios instancijos sprendimus tokiais atvejais, laikantis I priede nurodytos tvarkos; |
| --- | --- |

e)

„sprendžiančioji institucija“ — bet kokia
  pusiau
  teisminė arba administracinė institucija valstybėje narėje, atsakinga už prieglobsčio prašymų nagrinėjimą ir kompetentinga priimti pirmosios instancijos sprendimus tokiais atvejais, laikantis I priede nurodytos tvarkos;

| e) | „sprendžiančioji institucija“ — valstybės narės teisminė ar administracinė institucija, atsakinga už prieglobsčio prašymų nagrinėjimą ir kompetentinga priimti pirmosios instancijos sprendimus dėl prašymų, kaip nurodyta I priede; |
| --- | --- |

e)

„sprendžiančioji institucija“ — valstybės narės teisminė ar administracinė institucija, atsakinga už prieglobsčio prašymų nagrinėjimą ir kompetentinga priimti pirmosios instancijos sprendimus dėl prašymų, kaip nurodyta I priede;

| g) | „pabėgėlio statusas“ — valstybės narės pripažinimas
  trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės
  pabėgėliu; |
| --- | --- |

g)

„pabėgėlio statusas“ — valstybės narės pripažinimas
  trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės
  pabėgėliu;

| g) | „pabėgėlio statusas“ — valstybės narės
  pripažįstamas tokio statuso suteikimas prašytojui
  ; |
| --- | --- |

g)

„pabėgėlio statusas“ — valstybės narės
  pripažįstamas tokio statuso suteikimas prašytojui
  ;

| h) | „nelydimas
  nepilnametis
  “ — aštuoniolikos metų nesulaukęs asmuo, į valstybių narių teritoriją atvykęs nelydimas pagal įstatymus arba papročius už jį atsakingo suaugusio asmens ir ten esantis tol, kol toks asmuo ima jį prižiūrėti; prie nelydimų nepilnamečių priskiriami ir nepilnamečiai, be priežiūros palikti atvykę į valstybių narių teritoriją; |
| --- | --- |

h)

„nelydimas
  nepilnametis
  “ — aštuoniolikos metų nesulaukęs asmuo, į valstybių narių teritoriją atvykęs nelydimas pagal įstatymus arba papročius už jį atsakingo suaugusio asmens ir ten esantis tol, kol toks asmuo ima jį prižiūrėti; prie nelydimų nepilnamečių priskiriami ir nepilnamečiai, be priežiūros palikti atvykę į valstybių narių teritoriją;

| h) | „nelydimas
  vaikas
  “
  ar „nuo šeimos atskirtas vaikas“
  — aštuoniolikos metų nesulaukęs asmuo, į valstybių narių teritoriją atvykęs nelydimas pagal įstatymus arba paprotinę teisę už jį atsakingo suaugusio asmens, kol toks asmuo nepradeda jo prižiūrėti de facto; prie nelydimų nepilnamečių priskiriami ir
  vaikai
  , atvykus į valstybių narių teritoriją palikti be priežiūros;
  „nelydimas vaikas“ — vaikas, atskirtas nuo abiejų tėvų ir kitų giminaičių arba įstatymo ar institucijų paskirtų globėjų; „nuo šeimos atskirtas vaikas“ — vaikas, lydimas suaugusiojo, kuris nenori ar negali prisiimti atsakomybės už ilgalaikę vaiko priežiūrą. Šioje direktyvoje sąvoka „nelydimas nepilnametis“ apima sąvokas „nelydimas vaikas“ ir „nuo šeimos atskirtas vaikas“; |
| --- | --- |

h)

„nelydimas
  vaikas
  “
  ar „nuo šeimos atskirtas vaikas“
  — aštuoniolikos metų nesulaukęs asmuo, į valstybių narių teritoriją atvykęs nelydimas pagal įstatymus arba paprotinę teisę už jį atsakingo suaugusio asmens, kol toks asmuo nepradeda jo prižiūrėti de facto; prie nelydimų nepilnamečių priskiriami ir
  vaikai
  , atvykus į valstybių narių teritoriją palikti be priežiūros;
  „nelydimas vaikas“ — vaikas, atskirtas nuo abiejų tėvų ir kitų giminaičių arba įstatymo ar institucijų paskirtų globėjų; „nuo šeimos atskirtas vaikas“ — vaikas, lydimas suaugusiojo, kuris nenori ar negali prisiimti atsakomybės už ilgalaikę vaiko priežiūrą. Šioje direktyvoje sąvoka „nelydimas nepilnametis“ apima sąvokas „nelydimas vaikas“ ir „nuo šeimos atskirtas vaikas“;

1a.
     
  Ši direktyva įgyvendinama ir perkeliama į valstybių narių teisę atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos pagrindiniais Bendrijos teisės principais pripažintas pagrindines žmogaus teises ir principus. Laikomasi tarptautinės teisės nuostatų ir Jungtinių Tautų susitarimų.

1b.
     
  Ši direktyva įgyvendinama ir perkeliama į valstybių narių teisę atsižvelgiant į visus ES ir valstybių narių tarptautinius įsipareigojimus, ypač į Ženevos konvenciją ir į su trečiosiomis šalimis sudarytus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus.

1c.
     
  Ši direktyva taikoma nediskriminuojant jokiu pagrindu ir remiantis Sutarties 13 straipsnio nuostatomis bei tarptautinėmis konvencijomis, susijusiomis su žmogaus teisėmis ir pabėgėlių apsauga.

1.   Visoms procedūroms valstybės narės paskiria sprendžiančiąją instituciją, kuri bus atsakinga už tinkamą prašymų nagrinėjimą pagal šios direktyvos nuostatas, ypač 7 straipsnio 2 dalį
  ir
  8 straipsnį.

1.   Visoms procedūroms valstybės narės paskiria sprendžiančiąją instituciją, kuri bus atsakinga už tinkamą prašymų nagrinėjimą pagal šios direktyvos nuostatas, ypač 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnį
  ir 10 straipsnio 1 dalį.

| b) | priima sprendimą dėl prašymo, atsižvelgdama į nacionalinio saugumo nuostatas, jeigu prieš priimant tokį sprendimą buvo pasitarta su sprendžiančiąja institucija, ar prašytojas pripažįstamas pabėgėliu pagal Tarybos direktyvą 2004/83/EB; |
| --- | --- |

b)

priima sprendimą dėl prašymo, atsižvelgdama į nacionalinio saugumo nuostatas, jeigu prieš priimant tokį sprendimą buvo pasitarta su sprendžiančiąja institucija, ar prašytojas pripažįstamas pabėgėliu pagal Tarybos direktyvą 2004/83/EB;

| b) | priima sprendimą dėl prašymo, atsižvelgdama į nacionalinio saugumo nuostatas,
  taip pat į tarptautines konvencijas ir Pagrindinių žmogaus teisių ir laisvių chartiją,
  jeigu prieš priimant tokį sprendimą buvo kreiptasi į sprendžiančiąją instituciją informacijos, ar prašytojas pripažįstamas pabėgėliu pagal Tarybos direktyvą 2004/83/EB; |
| --- | --- |

b)

priima sprendimą dėl prašymo, atsižvelgdama į nacionalinio saugumo nuostatas,
  taip pat į tarptautines konvencijas ir Pagrindinių žmogaus teisių ir laisvių chartiją,
  jeigu prieš priimant tokį sprendimą buvo kreiptasi į sprendžiančiąją instituciją informacijos, ar prašytojas pripažįstamas pabėgėliu pagal Tarybos direktyvą 2004/83/EB;

| e) | atsisako išduoti leidimą atvykti į šalį pagal
  35 straipsnio 2—5
  dalyse numatytą tvarką, taikant
  šiose straipsnio dalyse
  nustatytas sąlygas ir nuostatas; |
| --- | --- |

e)

atsisako išduoti leidimą atvykti į šalį pagal
  35 straipsnio 2—5
  dalyse numatytą tvarką, taikant
  šiose straipsnio dalyse
  nustatytas sąlygas ir nuostatas;

| e) | atsisako išduoti leidimą atvykti į šalį pagal
  35 straipsnyje
  numatytą tvarką, taikant
  tame straipsnyje
  nustatytas sąlygas ir nuostatas; |
| --- | --- |

e)

atsisako išduoti leidimą atvykti į šalį pagal
  35 straipsnyje
  numatytą tvarką, taikant
  tame straipsnyje
  nustatytas sąlygas ir nuostatas;

| f) | nustato, kad prašytojas siekia atvykti arba atvyko į valstybę narę iš saugios trečiosios šalies pagal 35A straipsnį, taikant šiame straipsnyje nustatytas sąlygas ir nuostatas. |
| --- | --- |

f)

nustato, kad prašytojas siekia atvykti arba atvyko į valstybę narę iš saugios trečiosios šalies pagal 35A straipsnį, taikant šiame straipsnyje nustatytas sąlygas ir nuostatas.

Išbraukta.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal 2 straipsnio dalį paskyrus valdžios institucijas, šių institucijų personalas turėtų atitinkamų žinių
  arba
  būtų apmokytas, kad galėtų vykdyti savo pareigas įgyvendinant šią direktyvą.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal 2 straipsnio dalį paskyrus institucijas, šių institucijų tarnautojai turėtų tinkamų žinių
  ir
  būtų tinkamai apmokyti, kad galėtų vykdyti savo pareigas įgyvendinant šią Direktyvą.

4 a straipsnis

Apsauga nuo išsiuntimo ar grąžinimo

Nė viena valstybė narė neišsiunčia arba negrąžina prieglobsčio prašytojo į teritorijas, kur jo (ar jos) gyvybei ar laisvei kiltų grėsmė dėl jo(ar jos) rasės, lyties ar religinių įsitikinimų, tautybės, kalbos, seksualinės orientacijos, priklausymo tam tikrai socialinei grupei, politinių pažiūrų ar priklausymo mažumai arba kur jam ar jai grėstų realus kankinimų, žiauraus arba žeminančio elgesio pavojus.

1.   Valstybės narės gali reikalauti, kad prieglobsčio prašymai būtų pateikti asmeniškai ir (arba) tam skirtoje vietoje.

1.   Valstybės narės gali reikalauti, kad prieglobsčio prašymai būtų pateikti asmeniškai ir (arba) tam skirtoje vietoje.
  Esant ypatingoms aplinkybėms valstybės narės turi leisti teisiniam atstovui pateikti prašymą tam tikro asmens vardu.

3a.
     
  Nelydimų vaikų ir kitų ypač sudėtingoje padėtyje esančių asmenų pateikti prašymai gali būti svarstomi ir sprendimai dėl jų priimami pirmumo tvarka. Pirmumo tvarka taip pat turėtų būti svarstomi ir priimami sprendimai dėl akivaizdžiai pagrįstų prašymų.

3b.
     
  Tais atvejais, kai pilnamečiai išlaikytiniai sutinka, kad jų vardu būtų paduotas prašymas, vadovaujantis Vaiko teisių konvencijos 3 straipsniu, per visą prieglobsčio procedūrą atsižvelgiama į vaiko interesus.

4.   Valstybės narės nacionalinės teisės aktuose gali nustatyti:

4.   
  Su sąlyga, kad laikosi Vaiko teisių konvencijos 3 straipsnio,
  valstybės narės nacionalinės teisės aktuose gali nustatyti:

| c) | atvejus, kai laikoma, kad prieglobsčio prašymo pateikimas taip pat apima prieglobsčio prašymo nevedusiam nepilnamečiui pateikimą. |
| --- | --- |

c)

atvejus, kai laikoma, kad prieglobsčio prašymo pateikimas taip pat apima prieglobsčio prašymo nevedusiam nepilnamečiui pateikimą.

Išbraukta.

5a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienas prieglobsčio prašymą norintis pateikti asmuo nedelsiant gauna išsamią informaciją apie procedūrą ir teises bei pareigas savo kalba.

1.   
  Tik taikant šią tvarką
  prašytojams leidžiama pasilikti valstybėje narėje
  iki to laiko, kol sprendžiančioji institucija priima sprendimą pagal pirmosios instancijos procedūras, nustatytas III skyriuje.
  Ši teisė pasilikti nesuteikia teisės į leidimą gyventi valstybėje narėje.

1.   Prašytojams leidžiama pasilikti valstybėje narėje,
  kurioje buvo pateiktas prašymas suteikti prieglobstį arba kurioje šis prašymas nagrinėjamas, kol bus priimtas galutinis sprendimas ir išnaudotos visos apskundimo galimybės.
  Ši teisė pasilikti nesuteikia teisės į leidimą gyventi valstybėje narėje.

1a.
     
  Valstybės narės gali nukrypti nuo 1 dalies nuostatų tik tuo atveju, kai buvo nustatyta, kad prašymas yra akivaizdžiai nepagrįstas ar juo neabejotinai piktnaudžiaujama. Tokiais atvejais teismas ir kita nepriklausoma institucija peržiūri ir patvirtina atsisakymą pripažinti atidedamąjį poveikį, remiantis patikrintomis aplinkybėmi sir sėkmingos apskundimo baigties tikimybe.

1.   Nepažeisdamos 23 straipsnio 4 dalies i punkto, valstybės narės užtikrina, kad prieglobsčio prašymai nebūtų nei atmetami, nei nenagrinėjami
  vien tik
  dėl to, kad jie nebuvo pateikti nedelsiant.

1.   Nepažeisdamos 23 straipsnio 4 dalies i punkto, valstybės narės užtikrina, kad prieglobsčio prašymai nebūtų nei atmetami, nei nenagrinėjami dėl to, kad jie nebuvo pateikti nedelsiant.

| a) | prašymai būtų nagrinėjami ir sprendimai priimami individualiai, objektyviai ir nešališkai; |
| --- | --- |

a)

prašymai būtų nagrinėjami ir sprendimai priimami individualiai, objektyviai ir nešališkai;

| a) | prašymai būtų nagrinėjami ir sprendimai priimami individualiai, objektyviai ir nešališkai,
  remiantis šia Direktyva ir tarptautine žmogaus teisių ir pabėgėlių teise; |
| --- | --- |

a)

prašymai būtų nagrinėjami ir sprendimai priimami individualiai, objektyviai ir nešališkai,
  remiantis šia Direktyva ir tarptautine žmogaus teisių ir pabėgėlių teise;

| b) | būtų gaunama tiksli naujausia informacija iš įvairių šaltinių, pavyzdžiui, iš Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPRK), apie bendrą padėtį prieglobsčio prašytojų kilmės šalyse ir,
  jei būtina, šalyse, kurias jie kirto tranzitu,
  ir kad tokia informacija būtų prieinama už prašymų nagrinėjimą ir sprendimų priėmimą atsakingam personalui; |
| --- | --- |

b)

būtų gaunama tiksli naujausia informacija iš įvairių šaltinių, pavyzdžiui, iš Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPRK), apie bendrą padėtį prieglobsčio prašytojų kilmės šalyse ir,
  jei būtina, šalyse, kurias jie kirto tranzitu,
  ir kad tokia informacija būtų prieinama už prašymų nagrinėjimą ir sprendimų priėmimą atsakingam personalui;

| b) | būtų gaunama tiksli naujausia informacija iš įvairių šaltinių, pavyzdžiui, iš Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPRK)
  ir kitų visuomeninių pilietinių organizacijų, veikiančių prašytojų kilmės šalyse
  , apie bendrą padėtį prieglobsčio prašytojų kilmės šalyse
  piliečių, teisės ir politikos požiūriu, visų pirma pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinių laisvėms požiūriu,
  ir kad tokia informacija būtų prieinama už prašymų nagrinėjimą ir sprendimų priėmimą atsakingam personalui; |
| --- | --- |

b)

būtų gaunama tiksli naujausia informacija iš įvairių šaltinių, pavyzdžiui, iš Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPRK)
  ir kitų visuomeninių pilietinių organizacijų, veikiančių prašytojų kilmės šalyse
  , apie bendrą padėtį prieglobsčio prašytojų kilmės šalyse
  piliečių, teisės ir politikos požiūriu, visų pirma pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinių laisvėms požiūriu,
  ir kad tokia informacija būtų prieinama už prašymų nagrinėjimą ir sprendimų priėmimą atsakingam personalui;

| c) | prašymus nagrinėjantis ir sprendimus priimantis personalas turėtų žinių apie atitinkamas teisės normas, taikytinas prieglobsčio ir pabėgėlių teisės srityje. |
| --- | --- |

c)

prašymus nagrinėjantis ir sprendimus priimantis personalas turėtų žinių apie atitinkamas teisės normas, taikytinas prieglobsčio ir pabėgėlių teisės srityje.

| c) | prašymus nagrinėjantis ir sprendimus priimantis personalas išmanytų

  , būtų apmokytas ir gavęs nurodymus

  dėl atitinkamų teisės normų, taikytinų prieglobsčio ir pabėgėlių teisės srityje. |
| --- | --- |

c)

prašymus nagrinėjantis ir sprendimus priimantis personalas išmanytų

  , būtų apmokytas ir gavęs nurodymus

  dėl atitinkamų teisės normų, taikytinų prieglobsčio ir pabėgėlių teisės srityje.

4.   Valstybės narės
  gali
  numatyti taisykles dėl dokumentų, susijusių su prašymų nagrinėjimu, vertimo.

4.   Valstybės narės
  privalo
  numatyti dokumentų, susijusių su prašymų nagrinėjimu, vertimo taisykles.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad sprendimai dėl prieglobsčio prašymų būtų pateikti raštu.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  visi
  sprendimai dėl prieglobsčio prašymų būtų pateikti raštu
  prašytojui suprantama kalba
  .

Valstybės narės neturi nurodyti pabėgėlio statuso nesuteikimo priežasčių sprendime tais atvejais, kai prašytojui suteikiamas tas pačias teises ir privilegijas pagal nacionalinę arba Bendrijos teisę suteikiantis statusas, prilyginamas pabėgėlio statusui pagal Tarybos direktyvą 2004/83/EB. Tokiais atvejais valstybės narės užtikrina, kad pabėgėlio statuso nesuteikimo priežastys būtų nurodytos prašytojo byloje, ir kad prašytojui paprašius, jis turėtų galimybę susipažinti su byla

Valstybės narės sprendime neturi nurodyti pabėgėlio statuso nesuteikimo priežasčių tais atvejais, kai prašytojui suteikiamas statusas, pagal nacionalinę arba Bendrijos teisę užtikrinantis tas pačias teises ir privilegijas kaip ir pabėgėlio statusas Tarybos direktyvos 2004/83/EB prasme. Tokiais atvejais valstybės narės užtikrina, kad pabėgėlio statuso nesuteikimo priežastys būtų nurodytos prašytojo byloje, ir kad prašytojui,
  jo advokatui arba teisiniam atstovui
  paprašius, jie turėtų galimybę susipažinti su byla.

Be to,
  valstybėms narėms nereikia
  raštu pateikti
  informacijos
  , kaip apskųsti neigiamą sprendimą kartu su tuo sprendimu
  , tais atvejais, kai prašytojui anksčiau raštu arba prieinamomis elektroninėmis priemonėmis buvo suteikta informacija, kaip apskųsti tokį sprendimą
  .

Be to, neigiamo sprendimo atveju

  valstybės narės privalo
  raštu pateikti
  informaciją
  apie tokio sprendimo apskundimo galimybes.

| b) | jei būtina, jiems turi būti suteiktos vertimo žodžiu paslaugos pateikiant jų argumentus kompetentingoms institucijoms. Valstybės narės
  mano, kad būtina suteikti tokias paslaugas bent jau tuomet, kai sprendžiančioji institucija kviečia prašytoją pokalbio,
  kaip nurodyta 10 ir 11 straipsniuose, ir tinkamas bendravimas negali būti užtikrintas nesuteikus šių paslaugų.
  Šiuo atveju
  ir kitais atvejais, kai kompetentingos institucijos kviečia prašytoją, paslaugos apmokamos valstybės lėšomis; |
| --- | --- |

b)

jei būtina, jiems turi būti suteiktos vertimo žodžiu paslaugos pateikiant jų argumentus kompetentingoms institucijoms. Valstybės narės
  mano, kad būtina suteikti tokias paslaugas bent jau tuomet, kai sprendžiančioji institucija kviečia prašytoją pokalbio,
  kaip nurodyta 10 ir 11 straipsniuose, ir tinkamas bendravimas negali būti užtikrintas nesuteikus šių paslaugų.
  Šiuo atveju
  ir kitais atvejais, kai kompetentingos institucijos kviečia prašytoją, paslaugos apmokamos valstybės lėšomis;

| b) | prireikus jiems turi būti suteiktos
  kvalifikuoto ir nešališko
  vertimo žodžiu paslaugos jų argumentams kompetentingoms institucijoms pateikti. Valstybės narės
  garantuoja šias paslaugas visų asmeninių pokalbių, apeliacijos nagrinėjimo ir kito žodinio bendravimo su kompetentingomis institucijomis metu, visų pirma
  kaip nurodyta 10 ir 11 straipsniuose, ir
  kai
  tinkamas bendravimas negali būti užtikrintas nesuteikus šių paslaugų.
  Šiais
  ir kitais atvejais, kai kompetentingos institucijos kviečia prašytoją, paslaugos apmokamos valstybės lėšomis; |
| --- | --- |

b)

prireikus jiems turi būti suteiktos
  kvalifikuoto ir nešališko
  vertimo žodžiu paslaugos jų argumentams kompetentingoms institucijoms pateikti. Valstybės narės
  garantuoja šias paslaugas visų asmeninių pokalbių, apeliacijos nagrinėjimo ir kito žodinio bendravimo su kompetentingomis institucijomis metu, visų pirma
  kaip nurodyta 10 ir 11 straipsniuose, ir
  kai
  tinkamas bendravimas negali būti užtikrintas nesuteikus šių paslaugų.
  Šiais
  ir kitais atvejais, kai kompetentingos institucijos kviečia prašytoją, paslaugos apmokamos valstybės lėšomis;

| c) | jiems
  neturi būti atimta
  galimybė bendrauti su JTVPRK arba bet kokia kita organizacija, dirbančia JTVPRK vardu, valstybės narės teritorijoje,
  vadovaujantis susitarimu su
  ta valstybe nare; |
| --- | --- |

c)

jiems
  neturi būti atimta
  galimybė bendrauti su JTVPRK arba bet kokia kita organizacija, dirbančia JTVPRK vardu, valstybės narės teritorijoje,
  vadovaujantis susitarimu su
  ta valstybe nare;

| c) | jiems
  turi būti suteikta veiksminga
  galimybė bendrauti su JTVPRK arba bet kokia kita JTVPRK pavedimu ar

  nepriklausomai

  valstybės narės teritorijoje

  su prieglobsčio prašytojais dirbančia organizacija; |
| --- | --- |

c)

jiems
  turi būti suteikta veiksminga
  galimybė bendrauti su JTVPRK arba bet kokia kita JTVPRK pavedimu ar

  nepriklausomai

  valstybės narės teritorijoje

  su prieglobsčio prašytojais dirbančia organizacija;

| d) | jiems turi būti pranešta apie sprendžiančiosios institucijos sprendimą dėl prieglobsčio prašymo
  per pagrįstą laiko tarpą
  . Jeigu prašytojui teisiškai atstovauja patarėjas teisės klausimais arba kitoks patarėjas, valstybė narė gali pasirinkti pranešti apie sprendimą pastarajam, o ne prieglobsčio prašytojui; |
| --- | --- |

d)

jiems turi būti pranešta apie sprendžiančiosios institucijos sprendimą dėl prieglobsčio prašymo
  per pagrįstą laiko tarpą
  . Jeigu prašytojui teisiškai atstovauja patarėjas teisės klausimais arba kitoks patarėjas, valstybė narė gali pasirinkti pranešti apie sprendimą pastarajam, o ne prieglobsčio prašytojui;

| d) | jiems
  ne vėliau kaip per 6 mėnesius
  turi būti pranešta apie sprendžiančiosios institucijos sprendimą dėl prieglobsčio prašymo. Jeigu prašytojui atstovauja advokatas ar teisės patarėjas, valstybė narė gali nuspręsti pranešti apie sprendimą pastarajam, o ne prieglobsčio prašytojui; |
| --- | --- |

d)

jiems
  ne vėliau kaip per 6 mėnesius
  turi būti pranešta apie sprendžiančiosios institucijos sprendimą dėl prieglobsčio prašymo. Jeigu prašytojui atstovauja advokatas ar teisės patarėjas, valstybė narė gali nuspręsti pranešti apie sprendimą pastarajam, o ne prieglobsčio prašytojui;

1.   Valstybės narės gali įpareigoti prieglobsčio prašytojus bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis, jeigu tokia pareiga yra būtina prašymo nagrinėjimui.

1.   Valstybės narės gali įpareigoti prieglobsčio prašytojus bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis, jeigu tokia pareiga yra būtina prašymo nagrinėjimui.
  Tačiau jokiu būdu negalima naudotis konsulinių ar diplomatinių atstovybių, kurios atstovauja tas trečiąsias šalis, iš kurių prieglobsčio prašytojai sakosi esą, arba iš kurių jie neginčijamai yra, paslaugomis tam, kad būtų galima nustatyti prieglobsčio prašytojų pilietybę.

| (d) | kompetentingos institucijos gali atlikti prašytojo ir daiktų, kuriuos jis turi su savimi, kratą; |
| --- | --- |

(d)

kompetentingos institucijos gali atlikti prašytojo ir daiktų, kuriuos jis turi su savimi, kratą;

| (d) | kompetentingos institucijos gali
  įsitikinti, kad
  prašytojas
  nekelia pavojaus ir patikrinti

  jo turimus daiktus; |
| --- | --- |

(d)

kompetentingos institucijos gali
  įsitikinti, kad
  prašytojas
  nekelia pavojaus ir patikrinti

  jo turimus daiktus;

1.   Prieš sprendžiančiajai institucijai priimant sprendimą, prieglobsčio prašytojui suteikiama galimybė atvykti asmeninio pokalbio dėl prieglobsčio prašymo su asmeniu, pagal nacionalinę teisę
  kompetentingu
  vesti tokius pokalbius.

1.   Prieš sprendžiančiajai institucijai priimant sprendimą, prieglobsčio prašytojui suteikiama galimybė atvykti asmeninio pokalbio dėl prieglobsčio prašymo su pagal nacionalinę
  prieglobsčio ir pabėgėlių teisę profesinius reikalavimus atitinkančiu ir kvalifikuotu asmeniu
  ,
  prireikus dalyvaujant vertėjui ir jo arba jos advokatui ar teisiniam atstovui
  .
  Nepilnamečių arba asmenų su fizine ar protine negalia ir nėščių moterų arba seksualinės prievartos aukų atveju turėtų būti numatytos specifinės procesinės garantijos ir prireikus pakviesti aukštos kvalifikacijos specialistai.

Valstybės narės taip pat gali suteikti galimybę dalyvauti asmeniniame pokalbyje kiekvienam suaugusiam išlaikytiniam asmeniui
  , kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalyje.

Išlaikytiniai, nurodyti 5 straipsnio 3 dalyje,
  taip pat turi teisę į asmeninį pokalbį
  .

Valstybės narės gali nustatyti nacionalinės teisės aktuose atvejus, kai asmeninio pokalbio galimybė suteikiama nepilnamečiui.

Valstybės narės nacionalinės teisės aktuose gali nustatyti atvejus, kada

  vaikui

  suteikiama galimybė dalyvauti asmeniniame pokalbyje,
  atsižvelgiant į konkretaus asmens brandos lygį ir patirtas psichologines traumas. Pokalbio vedėjas turi turėti mintyje, kad nepilnamečio žinios apie sąlygas kilmės šalyje dėl jo amžiaus gali būti ribotos.

| aa) | kompetentinga institucija negali surengti pokalbio, nes prašytojas neatvyksta be pateisinamų priežasčių; |
| --- | --- |

aa)

kompetentinga institucija negali surengti pokalbio, nes prašytojas neatvyksta be pateisinamų priežasčių;

| ab) | asmuo turi dvasinių ar emocinių sutrikimų, kurie apsunkina normalų jo (ar jos) bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

ab)

asmuo turi dvasinių ar emocinių sutrikimų, kurie apsunkina normalų jo (ar jos) bylos nagrinėjimą;

| b) | kompetentinga institucija jau buvo susitikusi su prašytoju tam, kad padėtų jam užpildyti prašymą ir pateikti esminę informaciją dėl prašymo, remiantis Tarybos direktyvos 2004/83/EB 4 straipsnio 2 dalimi; arba |
| --- | --- |

b)

kompetentinga institucija jau buvo susitikusi su prašytoju tam, kad padėtų jam užpildyti prašymą ir pateikti esminę informaciją dėl prašymo, remiantis Tarybos direktyvos 2004/83/EB 4 straipsnio 2 dalimi; arba

Išbraukta.

| c) | remdamasi išsamiai išnagrinėta prašytojo pateikta informacija, sprendžiančioji institucija laiko prašymą nepagrįstu tais atvejais, kai taikomos 23 straipsnio 4 dalies a, c, g, h ir j punktuose minimos aplinkybės. |
| --- | --- |

c)

remdamasi išsamiai išnagrinėta prašytojo pateikta informacija, sprendžiančioji institucija laiko prašymą nepagrįstu tais atvejais, kai taikomos 23 straipsnio 4 dalies a, c, g, h ir j punktuose minimos aplinkybės.

Išbraukta.

3.
     
  Asmeninio pokalbio gali nebūti ir tuomet, kai jis nėra pagrįstai naudingas, ypač kai kompetentinga institucija mano, kad prašytojas nėra tinkamas pokalbiui arba su juo negalima kalbėtis dėl ilgalaikių nuo jo nepriklausančių aplinkybių. Jeigu kyla abejonių, valstybės narės gali reikalauti medicininės arba psichologo pažymos.

Išbraukta.

Kai valstybė narė nesuteikia asmeninio pokalbio galimybės pagal šią straipsnio dalį, arba, kai taikytina, tokia galimybė nesuteikiama išlaikytiniam asmeniui, turi būti dedamos pagrįstos pastangos leisti prašytojui arba išlaikytiniam asmeniui pateikti papildomą informaciją.

3a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad prašytojui, negalinčiam dalyvauti asmeniniame pokalbyje ar jo pabaigti dėl jo medicininės ir/ar psichinės ir/ar psichologinės sveikatos būklės, fizinės ar protinės negalios ar ypatingo emocinio sutrikimo, būtų skiriamas ypatingas dėmesys siekiant užtikrinti procedūrų sąžiningumą.

4.   Tai, kad asmeninis pokalbis nevykdomas, netrukdo sprendžiančiajai institucijai priimti sprendimą dėl prieglobsčio prašymo.

4.   Tai, kad asmeninis pokalbis nevykdomas, netrukdo sprendžiančiajai institucijai priimti sprendimą dėl prieglobsčio prašymo
  , jeigu pokalbis nevykdomas dėl priežasčių, susijusių su šio straipsnio 2 dalies aa ir ab punktais bei 3a dalimi bei 20 straipsnio 1 dalimi ir 23 straipsnio 4 dalies a, c, h ir j punktais.

5.   Tai, kad asmeninis pokalbis nevykdomas pagal 2 dalies b ir c punktus bei 3 dalį, neturi neigiamai paveikti sprendžiančiosios institucijos sprendimo.

5.   Tai, kad asmeninis pokalbis nevykdomas neturi neigiamai paveikti sprendžiančiosios institucijos sprendimo.
  Tokiais atvejais kiekvienam asmeniui privalo būti suteikta galimybė būti atstovaujamam globėjo arba atstovo pagal įstatymą nepilnamečių atveju, arba patarėjo teisės klausimais ar kito patarėjo, kaip konkrečiu atveju tinkama.

6.   Nepriklausomai nuo 20 straipsnio 1 dalies, valstybės narės, spręsdamos dėl prieglobsčio prašymo, gali atsižvelgti į tą faktą, kad prašytojas neatvyko asmeninio pokalbio, nebent jis turėjo pateisinamų neatvykimo priežasčių.

6.   Nepriklausomai nuo 20 straipsnio 1 dalies, valstybės narės, spręsdamos dėl prieglobsčio prašymo, gali atsižvelgti į tą faktą, kad prašytojas neatvyko asmeninio pokalbio, nebent jis turėjo pateisinamų neatvykimo priežasčių
  arba pokalbis neįvyko ar buvo nutrauktas dėl prašytojo psichologinės ir/ar psichinės sveikatos būklės.

| a) | užtikrina, kad pokalbį vedantis asmuo
  būtų pakankamai kompetentingas, kad kiek įmanoma atsižvelgtų
  į prašymo asmenines ir bendrąsias aplinkybes, įskaitant prašytojo kultūrinę kilmę ar pažeidžiamumą, ir |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad pokalbį vedantis asmuo
  būtų pakankamai kompetentingas, kad kiek įmanoma atsižvelgtų
  į prašymo asmenines ir bendrąsias aplinkybes, įskaitant prašytojo kultūrinę kilmę ar pažeidžiamumą, ir

| a) | užtikrina, kad pokalbį vedantis asmuo
  ir vertėjas žodžiu turėtų tinkamą išsilavinimą ir profesinę kompetenciją bei gebėtų sąžiningai ir tiksliai įvertinti
  prašymo asmenines ir bendrąsias aplinkybes, įskaitant prašytojo kultūrinę kilmę ar pažeidžiamumą, ir |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad pokalbį vedantis asmuo
  ir vertėjas žodžiu turėtų tinkamą išsilavinimą ir profesinę kompetenciją bei gebėtų sąžiningai ir tiksliai įvertinti
  prašymo asmenines ir bendrąsias aplinkybes, įskaitant prašytojo kultūrinę kilmę ar pažeidžiamumą, ir

| b) | parenka vertėją žodžiu, kuris galėtų užtikrinti tinkamą prašytojo ir pokalbį vedančio asmens bendravimą. Bendraujama nebūtinai prieglobsčio prašytojo pasirinkta kalba, jeigu
  pagrįstai manoma, kad
  jis gali
  pakankamai gerai
  suprasti kitą kalbą ir ja
  gali
  bendrauti. |
| --- | --- |

b)

parenka vertėją žodžiu, kuris galėtų užtikrinti tinkamą prašytojo ir pokalbį vedančio asmens bendravimą. Bendraujama nebūtinai prieglobsčio prašytojo pasirinkta kalba, jeigu
  pagrįstai manoma, kad
  jis gali
  pakankamai gerai
  suprasti kitą kalbą ir ja
  gali
  bendrauti.

| b) | parenka vertėją žodžiu, kuris galėtų užtikrinti tinkamą prašytojo ir pokalbį vedančio asmens bendravimą. Bendraujama nebūtinai prieglobsčio prašytojo pasirinkta kalba, jeigu jis gali suprasti kitą kalbą ir ja bendrauti. |
| --- | --- |

b)

parenka vertėją žodžiu, kuris galėtų užtikrinti tinkamą prašytojo ir pokalbį vedančio asmens bendravimą. Bendraujama nebūtinai prieglobsčio prašytojo pasirinkta kalba, jeigu jis gali suprasti kitą kalbą ir ja bendrauti.

4.   Valstybės narės
  gali numatyti
  taisykles dėl trečiųjų šalių dalyvavimo asmeniniame pokalbyje.

4.   Valstybės narės
  numato
  taisykles dėl trečiųjų šalių dalyvavimo asmeniniame pokalbyje,
  jeigu tos taisyklės atitinka tarptautinius standartus.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų parengta raštiška kiekvieno asmeninio pokalbio ataskaita, kurioje yra prašytojo pateikta
  bent jau esminė
  informacija dėl prašymo, remiantis Tarybos direktyvos 2004/83/EB 4 straipsnio 2 dalimi.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų parengta raštiška kiekvieno asmeninio pokalbio ataskaita, kurioje yra prašytojo pateikta
  bent jau esminė
  informacija dėl prašymo, remiantis Tarybos direktyvos 2004/83/EB 4 straipsnio 2 dalimi.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad prašytojai turėtų galimybę laiku gauti informaciją apie asmeninio pokalbio ataskaitą. Kai informacija suteikiama tik sprendžiančiajai institucijai priėmus sprendimą, valstybės narės užtikrina, kad informacija būtų kuo greičiau prieinama, kad būtų galima laiku parengti ir pateikti apeliaciją.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad prašytojai turėtų galimybę laiku gauti informaciją apie asmeninio pokalbio ataskaitą
  jiems suprantama kalba arba kita tinkama forma
  . Kai informacija suteikiama tik sprendžiančiajai institucijai priėmus sprendimą, valstybės narės užtikrina, kad informacija būtų kuo greičiau prieinama, jog būtų galima laiku parengti ir pateikti apeliaciją.

3.   Valstybės narės
  gali prašyti
  , kad prašytojas
  patvirtintų
  asmeninio pokalbio ataskaitos turinį.

3.   Valstybės narės
  reikalauja,
  kad prašytojas
  patikrintų
  asmeninio pokalbio ataskaitos turinį,
  kad būtų išvengta nesusipratimų ar prieštaravimų, ar kad prašymas vėliau netaptų negaliojantis.

Kai prašytojas atsisako
  patvirtinti
  ataskaitos turinį, tokio atsisakymo priežastys turi būti įtrauktos į prašytojo bylą.

Kai prašytojas atsisako
  patikrinti
  ataskaitos turinį, tokio atsisakymo priežastys turi būti įtrauktos į prašytojo bylą.

Prašytojo atsisakymas
  patvirtinti
  asmeninio pokalbio ataskaitos turinį
  neturi
  trukdyti sprendžiančiajai institucijai priimti sprendimo dėl prašymo.

Paprašoma prieglobsčio prašančio asmens pritarimo.
  Prašytojo atsisakymas
  patikrinti
  asmeninio pokalbio ataskaitos turinį neturi trukdyti sprendžiančiajai institucijai priimti sprendimo dėl prašymo.
  Bet į prašytojo atsisakymą patikrinti turinį bus atsižvelgta svarstant ataskaitos turinį.

1.   
  Valstybės narės leidžia prieglobsčio prašytojams savo pačių sąskaita
  turėti galimybę tinkamai tartis su patarėjais teisės klausimais arba kitais patarėjais, kurie pagal nacionalinės teisės aktus tokiais pripažįstami ar turi leidimą užsiimti tokia veikla, dėl reikalų, susijusių su jų prieglobsčio prašymais.

1.   
  Prieglobsčio prašantiems asmenims turi būti suteikta galimybė
  tinkamai tartis su patarėjais teisės klausimais arba kitais patarėjais, kurie pagal nacionalinės teisės aktus tokiais pripažįstami ar turi leidimą užsiimti tokia veikla, dėl reikalų, susijusių su jų prieglobsčio prašymais
  visos procedūros metu, įskaitant veiksmus priėmus nepalankų sprendimą.

3.   
  Valstybės narės gali numatyti savo nacionalinės teisės aktuose nemokamą teisinę pagalbą ir (arba) atstovavimą:

3.   
  Jei, kaip nurodyta 1 dalyje, prašytojas neturi pakankamai lėšų sumokėti už patarėjo teisės klausimais arba ar kito patarėjo pagalbą, valstybės narės užtikrina, kad tokia pagalbabūtų teikiama nemokamai arba bent jau pagal nacionalines teisės normas dėl teisinės pagalbos ar finansinės paramos. Taip pat valstybės narės užtikrina, kad bet kokia tokia pagalba atitinka pagalbos, kuri būtų prieinama jos piliečiams teisiniuose ar administraciniuose procesuose, lygį.

| a) | pagal V skyrių tik byloms, kurias nagrinėja teismai, bet ne tolimesnėms nacionalinės teisės aktų numatytoms apeliacijoms arba peržiūroms, įskaitant apeliacijos persvarstymą po tolimesnės apeliacijos arba peržiūros; ir (arba) |
| --- | --- |

a)

pagal V skyrių tik byloms, kurias nagrinėja teismai, bet ne tolimesnėms nacionalinės teisės aktų numatytoms apeliacijoms arba peržiūroms, įskaitant apeliacijos persvarstymą po tolimesnės apeliacijos arba peržiūros; ir (arba)

Išbraukta.

| b) | tik tiems, kurie neturi pakankamai lėšų; ir/arba |
| --- | --- |

b)

tik tiems, kurie neturi pakankamai lėšų; ir/arba

Išbraukta.

| c) | tik teisės arba kitiems patarėjams, pagal nacionalinės teisės aktus specialiai paskirtiems padėti prieglobsčio prašytojams ir (arba) jiems atstovauti; ir/arba |
| --- | --- |

c)

tik teisės arba kitiems patarėjams, pagal nacionalinės teisės aktus specialiai paskirtiems padėti prieglobsčio prašytojams ir (arba) jiems atstovauti; ir/arba

Išbraukta.

| d) | tik jeigu apeliacija arba peržiūra gali būti sėkminga. |
| --- | --- |

d)

tik jeigu apeliacija arba peržiūra gali būti sėkminga.

Išbraukta.

Valstybės narės užtikrina, kad teisinė pagalba ir (arba) atstovavimas, suteiktas remiantis d punktu, nebūtų savavališkai ribojamas.

4.
     
  Taisykles dėl tokių prašymų pateikimo ir nagrinėjimo detalių gali numatyti valstybės narės.

Išbraukta.

| a) | nustatyti piniginius ir (arba) laiko apribojimus nemokamos
  teisinės pagalbos
  ir (arba) atstovavimo teikimui
  , jeigu tokie apribojimai savavališkai neapriboja galimybės gauti teisinę pagalbą ir (arba) atstovavimą. |
| --- | --- |

a)

nustatyti piniginius ir (arba) laiko apribojimus nemokamos
  teisinės pagalbos
  ir (arba) atstovavimo teikimui
  , jeigu tokie apribojimai savavališkai neapriboja galimybės gauti teisinę pagalbą ir (arba) atstovavimą.

| a) | apriboti
  teisin
  ę
  pagalb
  ą iki vidutinių išlaidų už teisinę pagalbą kiekvienoje prieglobsčio teikimo procedūros stadijoje,
  jeigu tokie apribojimai savavališkai nesuvaržo galimybės gauti teisinę pagalbą ir (arba) atstovavimą. |
| --- | --- |

a)

apriboti
  teisin
  ę
  pagalb
  ą iki vidutinių išlaidų už teisinę pagalbą kiekvienoje prieglobsčio teikimo procedūros stadijoje,
  jeigu tokie apribojimai savavališkai nesuvaržo galimybės gauti teisinę pagalbą ir (arba) atstovavimą.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad patarėjas teisės klausimais arba kitas patarėjas, kuris pagal nacionalinės teisės aktus tokiu pripažįstamas ar turi leidimą užsiimti tokia veikla, padedantis arba atstovaujantis prieglobsčio prašytojui pagal nacionalinės teisės aktus, turi turėti galimybę naudotis prašytojo bylos informacija
  , kurią privalo išnagrinėti V skyriuje nurodytos valdžios institucijos, jeigu informacija yra svarbi prašymo nagrinėjimui
  .

1.   Valstybės narės užtikrina, kad patarėjas teisės klausimais arba kitas patarėjas, kuris pagal nacionalinės teisės aktus tokiu pripažįstamas ar turi leidimą užsiimti tokia veikla, padedantis arba atstovaujantis prieglobsčio prašytojui pagal nacionalinės teisės aktus, turi turėti galimybę naudotis prašytojo bylos informacija.

Valstybės narės gali padaryti išimtį, jeigu atskleidus informaciją arba šaltinius galėtų kilti grėsmė nacionaliniam saugumui, organizacijų arba asmenų, teikiančių informaciją, arba asmens (asmenų), su kuriuo (kuriais) yra susijusi informacija, saugumui, arba jeigu būtų pakenkta tyrimui, susijusiam su valstybės narės kompetentingų institucijų atliekamu prieglobsčio prašymų nagrinėjimu, arba pašlytų valstybių narių tarptautiniai santykiai. Tokiais atvejais V skyriuje nurodytos valdžios institucijos turi turėti galimybę naudotis tokia informacija arba šaltiniais, išskyrus atvejus, kai nacionalinėse saugumo bylose neleidžiama naudotis tokia informacija.

Valstybės narės gali padaryti išimtį, jeigu atskleidus informaciją arba šaltinius galėtų kilti grėsmė nacionaliniam saugumui, organizacijų arba asmenų, teikiančių informaciją, arba asmens (asmenų), su kuriuo (kuriais) yra susijusi informacija, saugumui, arba jeigu būtų pakenkta tyrimui, susijusiam su valstybės narės kompetentingų institucijų atliekamu prieglobsčio prašymų nagrinėjimu, arba pašlytų valstybių narių tarptautiniai santykiai. Tokiais atvejais V skyriuje nurodytos valdžios institucijos turi turėti galimybę naudotis tokia informacija arba šaltiniais, išskyrus atvejus, kai
  aiškiai apibrėžtose
  nacionalinėse saugumo bylose neleidžiama naudotis tokia informacija.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad patarėjas teisės klausimais arba kitas patarėjas, padedantis arba atstovaujantis prieglobsčio prašytojui, galėtų įeiti į uždaras zonas, t.y., įkalinimo patalpas ir tranzito zonas tam, kad galėtų patarti prašytojui. Valstybės narės gali apriboti galimybę lankyti prašytojus uždarose zonose tik, kai toks apribojamas, remiantis nacionalinės teisės aktais, yra objektyviai būtinas dėl saugumo, viešosios tvarkos
  arba administracinio zonos valdymo, arba kad būtų užtikrintas veiksmingas prašymo nagrinėjimas
  , jeigu tokiu būdu patarėjo teisės klausimais arba kito patarėjo galimybė įeiti nėra griežtai ribojama arba neįmanoma.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad patarėjas teisės klausimais arba kitas patarėjas, padedantis arba atstovaujantis prieglobsčio prašytojui,
  visada
  galėtų įeiti į uždaras zonas, t.y. įkalinimo patalpas ir tranzito zonas tam, kad galėtų patarti prašytojui. Valstybės narės gali apriboti galimybę lankyti prašytojus uždarose zonose tik kai toks apribojamas, remiantis nacionalinės teisės aktais, yra objektyviai būtinas dėl saugumo, viešosios tvarkos arba administracinio zonos valdymo arba kad būtų užtikrintas veiksmingas prašymo nagrinėjimas, jeigu tokiu būdu patarėjo teisės klausimais arba kito patarėjo galimybė įeiti nėra griežtai ribojama arba neįmanoma
  ir visais atvejais visapusiškai laikomasi Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos bei su ja susijusios precedentų teisės
  .

| b) | užtikrina, kad atstovui būtų suteikta galimybė pranešti nelydimam
  nepilnamečiui
  apie asmeninio pokalbio reikšmę ir galimas pasekmes ir tam tikrais atvejais, kaip pasirengti tokiam asmeniniam pokalbiui. Valstybės narės leidžia atstovui dalyvauti pokalbyje ir užduoti klausimus bei išsakyti komentarus,
  neperžengiant pokalbį vedančio asmens nustatytų ribų. |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad atstovui būtų suteikta galimybė pranešti nelydimam
  nepilnamečiui
  apie asmeninio pokalbio reikšmę ir galimas pasekmes ir tam tikrais atvejais, kaip pasirengti tokiam asmeniniam pokalbiui. Valstybės narės leidžia atstovui dalyvauti pokalbyje ir užduoti klausimus bei išsakyti komentarus,
  neperžengiant pokalbį vedančio asmens nustatytų ribų.

| b) | užtikrina, kad atstovui būtų suteikta galimybė pranešti nelydimam
  vaikui
  apie asmeninio pokalbio reikšmę ir galimus padarinius, o tam tikrais atvejais — kaip pasirengti tokiam asmeniniam pokalbiui. Valstybės narės leidžia atstovui dalyvauti pokalbyje ir užduoti klausimus bei išsakyti komentarus. |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad atstovui būtų suteikta galimybė pranešti nelydimam
  vaikui
  apie asmeninio pokalbio reikšmę ir galimus padarinius, o tam tikrais atvejais — kaip pasirengti tokiam asmeniniam pokalbiui. Valstybės narės leidžia atstovui dalyvauti pokalbyje ir užduoti klausimus bei išsakyti komentarus.

| a) | greičiausiai sulauks brandos amžiaus iki to laiko, kol bus priimtas pirmosios instancijos sprendimas; arba |
| --- | --- |

a)

greičiausiai sulauks brandos amžiaus iki to laiko, kol bus priimtas pirmosios instancijos sprendimas; arba

Išbraukta.

| c) | yra arba buvo vedęs. |
| --- | --- |

c)

yra arba buvo vedęs.

Išbraukta.

3.
     
  Pagal įstatymus ir kitus teisės aktus, galiojančius šios direktyvos priėmimo metu, valstybės narės taip pat gali neskirti atstovo, kai nelydimam nepilnamečiui yra sukakę 16 arba daugiau metų, nebent jis negali dalyvauti nagrinėjant prašymą be atstovo.

Išbraukta.

5a.
     
  Su asmenimis, tvirtinančiais, kad jie yra vaikai, laikinai turi būti elgiamasi kaip su vaikais, kol bus nustatytas jų amžius.

6.   Įgyvendindamos šio
  straipsnio
  nuostatas, valstybės narės pirmiausia turi atsižvelgti vaiko interesus.

6.   Įgyvendindamos šios
  Direktyvos
  nuostatas, valstybės narės pirmiausia turi atsižvelgti į vaiko interesus.

1.   Valstybės narės nesulaiko
  asmens dėl vienintelės priežasties, kad jis yra prieglobsčio prašytojas.

1.   
  Paprastai
  valstybės narės nesulaiko
  prieglobsčio prašančių asmenų ir nelaiko jų uždarame prieglobsčio prašytojų centre. Prieš priimant sprendimą sulaikyti, visuomet būtina apsvarstyti kitas su laisvės atėmimu nesusijusias priemones.

2.
     
  Jeigu prieglobsčio prašytojas sulaikomas, valstybė narė užtikrina pagreitinto bylos svarstymo teisme galimybę.

2.
     
  Joks prieglobsčio prašantis asmuo negali būti sulaikomas, jeigu nebuvo nustatyta, kad sulaikymas yra būtinas, teisėtas ir pagrįstas vienu iš pagrindų, pripažįstamų teisėtais pagal tarptautinius standartus. Prieglobsčio prašantys asmenys gali būti laikomi tik aiškiai nuo kalėjimų atskirtose patalpose.

2a.
     
  Prieglobsčio prašantiems asmenims nuolat suteikiamos galimybės naudotis veiksminga teisine pagalba, kompetentingų, kvalifikuotų ir nešališkų vertėjų žodžiu bei kvalifikuoto medicinos personalo paslaugomis.

2b.
     
  Asmenims, iš kurių atimta jų laisvė, suteikiama tinkama galimybė užtikrinti, kad jų sulaikymas būtų peržiūrimas tiek teisiniu, tiek jo būtinumo požiūriu, surengiant skubų, teisingą, individualų svarstymą teismo ar kitoje panašioje įstaigoje, kurios statusas ir kadencija suteikia didžiausias galimas kompetentingumo, nešališkumo ir nepriklausomybės garantijas.

2c.
     
  Nelydimi vaikai niekada nesulaikomi jų imigracinio statuso pagrindu. Būtina apsvarstyti alternatyvias sulaikymo priemones, jeigu asmuo priklauso pažeidžiamoms kategorijoms, pavyzdžiui, nelydimas pagyvenęs asmuo, kankinimų arba traumų aukos ir asmenys su proto arba fizine negalia. Valstybės narės turi užtikrinti, kad nėščios moterys paskutiniais nėštumo mėnesiais ir krūtimi maitinančios motinos paprastai nebūtų sulaikytoss.

1.   Kai yra pagrįsta priežastis manyti, kad prieglobsčio prašytojas netiesiogiai atsiėmė savo prieglobsčio prašymą arba jo atsisakė, valstybės narės užtikrina, kad sprendžiančioji institucija priimtų sprendimą nutraukti nagrinėjimą
  arba atmesti prašymą, remdamasi tuo, kad prašytojas neįrodė savo teisės į pabėgėlio statusą pagal Tarybos direktyvą 2004/83/EB.

1.   Kai yra pagrįsta priežastis manyti, kad prieglobsčio prašytojas netiesiogiai atsiėmė savo prieglobsčio prašymą arba jo atsisakė, valstybės narės užtikrina, kad sprendžiančioji institucija priimtų sprendimą nutraukti nagrinėjimą
  ir vėliau baigti prašytojo bylą.

Valstybės narės gali numatyti terminą, po kurio prašytojo byla nebegalėtų būti atnaujinta.

Išbraukta.

1.   Valstybės narės
  leidžia
  JTVPRK:

1.   Valstybės narės
  privalo leisti
  JTVPRK:

| a) | turėti galimybę susisiekti su prieglobsčio prašytojais, įskaitant sulaikytuosius bei esančius oro uosto arba uosto tranzito zonose; |
| --- | --- |

a)

turėti galimybę susisiekti su prieglobsčio prašytojais, įskaitant sulaikytuosius bei esančius oro uosto arba uosto tranzito zonose;

| a) | turėti galimybę susisiekti su prieglobsčio prašytojais, įskaitant sulaikytuosius bei esančius oro uosto arba uosto tranzito zonose; |
| --- | --- |

a)

turėti galimybę susisiekti su prieglobsčio prašytojais, įskaitant sulaikytuosius bei esančius oro uosto arba uosto tranzito zonose;

| b) | turėti galimybę naudotis informacija apie atskirų asmenų prieglobsčio prašymus, apie procedūros eigą ir apie priimtus sprendimus, jeigu prieglobsčio prašytojas su tuo sutinka; |
| --- | --- |

b)

turėti galimybę naudotis informacija apie atskirų asmenų prieglobsčio prašymus, apie procedūros eigą ir apie priimtus sprendimus, jeigu prieglobsčio prašytojas su tuo sutinka;

| b) | turėti galimybę naudotis informacija apie atskirų asmenų prieglobsčio prašymus, apie procedūros eigą ir apie priimtus sprendimus, jeigu prieglobsčio prašytojas su tuo sutinka; |
| --- | --- |

b)

turėti galimybę naudotis informacija apie atskirų asmenų prieglobsčio prašymus, apie procedūros eigą ir apie priimtus sprendimus, jeigu prieglobsčio prašytojas su tuo sutinka;

| c) | vykdant savo priežiūros pareigą pagal Ženevos konvencijos 35 straipsnį, pateikti savo nuomonę bet kokiai kompetentingai institucijai dėl atskirų asmenų prieglobsčio prašymų bet kuriame procedūros etape. |
| --- | --- |

c)

vykdant savo priežiūros pareigą pagal Ženevos konvencijos 35 straipsnį, pateikti savo nuomonę bet kokiai kompetentingai institucijai dėl atskirų asmenų prieglobsčio prašymų bet kuriame procedūros etape.

| c) | vykdant savo priežiūros pareigą pagal Ženevos konvencijos 35 straipsnį, pateikti savo nuomonę bet kokiai kompetentingai institucijai dėl atskirų asmenų prieglobsčio prašymų bet kuriame procedūros etape. |
| --- | --- |

c)

vykdant savo priežiūros pareigą pagal Ženevos konvencijos 35 straipsnį, pateikti savo nuomonę bet kokiai kompetentingai institucijai dėl atskirų asmenų prieglobsčio prašymų bet kuriame procedūros etape.

2.   1 dalis taip pat taikoma bet kuriai organizacijai, dirbančiai
  valstybės narės teritorijoje
  JTVPRK vardu
  pagal susitarimą su ta valstybe nare
  .

2.   1 dalis taip pat taikoma bet kuriai organizacijai, dirbančiai JTVPRK vardu,
  gavus tos valstybės narės sutikimą.

| a) | tiesiogiai
  neatskleidžia informacijos dėl atskirų prieglobsčio prašymų arba to, kad toks prašymas yra pateiktas, įtariamam (įtariamiems) prieglobsčio prašytojo persekiotojui (persekiotojams).. |
| --- | --- |

a)

tiesiogiai
  neatskleidžia informacijos dėl atskirų prieglobsčio prašymų arba to, kad toks prašymas yra pateiktas, įtariamam (įtariamiems) prieglobsčio prašytojo persekiotojui (persekiotojams)..

| a) | neatskleidžia informacijos dėl atskirų prieglobsčio prašymų arba to, kad toks prašymas yra pateiktas, įtariamam (įtariamiems) prieglobsčio prašytojo persekiotojui (persekiotojams). |
| --- | --- |

a)

neatskleidžia informacijos dėl atskirų prieglobsčio prašymų arba to, kad toks prašymas yra pateiktas, įtariamam (įtariamiems) prieglobsčio prašytojo persekiotojui (persekiotojams).

| b) | nesiekia gauti informacijos iš įtariamo (įtariamų) persekiotojo (persekiotojų)
  pasinaudodamos tokiu būdu, kad toks (tokie) persekiotojas (persekiotojai) būtų tiesiogiai informuotas (informuoti) apie tai, kad atitinkamas prašytojas yra pateikęs prašymą, o prašytojui ir jo išlaikytiniams kiltų fizinio susidorojimo grėsmė, arba tokia grėsmė kiltų jo šeimos narių, tebegyvenančių jo kilmės šalyje, laisvei ir saugumui
  . |
| --- | --- |

b)

nesiekia gauti informacijos iš įtariamo (įtariamų) persekiotojo (persekiotojų)
  pasinaudodamos tokiu būdu, kad toks (tokie) persekiotojas (persekiotojai) būtų tiesiogiai informuotas (informuoti) apie tai, kad atitinkamas prašytojas yra pateikęs prašymą, o prašytojui ir jo išlaikytiniams kiltų fizinio susidorojimo grėsmė, arba tokia grėsmė kiltų jo šeimos narių, tebegyvenančių jo kilmės šalyje, laisvei ir saugumui
  .

| b) | nesiekia gauti informacijos iš įtariamo (įtariamų) persekiotojo (persekiotojų). |
| --- | --- |

b)

nesiekia gauti informacijos iš įtariamo (įtariamų) persekiotojo (persekiotojų).

2.   Valstybės narės, nepažeisdamos tinkamo ir išsamaus nagrinėjimo principo, užtikrina, kad tokia procedūra būtų kuo greičiau baigta.

2.   Valstybės narės, nepažeisdamos tinkamo ir išsamaus nagrinėjimo principo, užtikrina, kad tokia procedūra būtų kuo greičiau
  , ne vėliau kaip po 6 mėnesių,
  baigta.

| b) | jam paprašius, būtų suteikta informacija apie laikotarpį, per kurį tikimasi priimti sprendimą dėl jo prašymo.
  Tokia informacija neįpareigoja valstybės narės priimti sprendimo dėl atitinkamo prašytojo per tą laikotarpį. |
| --- | --- |

b)

jam paprašius, būtų suteikta informacija apie laikotarpį, per kurį tikimasi priimti sprendimą dėl jo prašymo.
  Tokia informacija neįpareigoja valstybės narės priimti sprendimo dėl atitinkamo prašytojo per tą laikotarpį.

| b) | jam paprašius, būtų suteikta informacija apie laikotarpį, per kurį tikimasi priimti sprendimą dėl jo prašymo
  , kuris negali viršyti 3 mėnesių
  . |
| --- | --- |

b)

jam paprašius, būtų suteikta informacija apie laikotarpį, per kurį tikimasi priimti sprendimą dėl jo prašymo
  , kuris negali viršyti 3 mėnesių
  .

3a.
     
  Valstybės narės taiko bendrą procedūrą ypač pažeidžiamiems asmenims, įskaitant nuo šeimų atskirtus vaikus ir asmenis, patyrusius traumą ar seksualinę prievartą.

| a) | prašytojas pateikdamas savo prašymą ir nurodydamas faktą, iškėlė tik tokius klausimus, kurie nėra svarbūs
  arba yra mažai svarbūs
  nagrinėjant, ar jis gali būti laikomas pabėgėliu, remiantis Tarybos direktyva 2004/83/EB; arba |
| --- | --- |

a)

prašytojas pateikdamas savo prašymą ir nurodydamas faktą, iškėlė tik tokius klausimus, kurie nėra svarbūs
  arba yra mažai svarbūs
  nagrinėjant, ar jis gali būti laikomas pabėgėliu, remiantis Tarybos direktyva 2004/83/EB; arba

| a) | prašytojas pateikdamas savo prašymą ir nurodydamas faktą, iškėlė tik tokius klausimus, kurie nėra svarbūs nagrinėjant, ar jis gali būti laikomas pabėgėliu, remiantis Tarybos direktyva 2004/83/EB; arba |
| --- | --- |

a)

prašytojas pateikdamas savo prašymą ir nurodydamas faktą, iškėlė tik tokius klausimus, kurie nėra svarbūs nagrinėjant, ar jis gali būti laikomas pabėgėliu, remiantis Tarybos direktyva 2004/83/EB; arba

| d) | prašytojas suklaidino valdžios institucijas, pateikdamas
  klaidingą informaciją ar
  netikrus dokumentus
  arba nepateikdamas svarbios informacijos ar dokumentų
  apie savo tapatybę ir (arba) pilietybę
  , kurie galėjo neigiamai paveikti sprendimą
  ; arba |
| --- | --- |

d)

prašytojas suklaidino valdžios institucijas, pateikdamas
  klaidingą informaciją ar
  netikrus dokumentus
  arba nepateikdamas svarbios informacijos ar dokumentų
  apie savo tapatybę ir (arba) pilietybę
  , kurie galėjo neigiamai paveikti sprendimą
  ; arba

| d) | prašytojas
  nesąžiningais ketinimais
  suklaidino valdžios institucijas, pateikdamas netikrus dokumentus apie savo tapatybę ir (arba) pilietybę; arba |
| --- | --- |

d)

prašytojas
  nesąžiningais ketinimais
  suklaidino valdžios institucijas, pateikdamas netikrus dokumentus apie savo tapatybę ir (arba) pilietybę; arba

| e) | prašytojas pateikė kitą prieglobsčio prašymą, nurodydamas kitus asmens duomenis; arba |
| --- | --- |

e)

prašytojas pateikė kitą prieglobsčio prašymą, nurodydamas kitus asmens duomenis; arba

| e) | prašytojas
  nesąžiningais ketinimais
  pateikė kitą prieglobsčio prašymą, nurodydamas kitus asmens duomenis; arba |
| --- | --- |

e)

prašytojas
  nesąžiningais ketinimais
  pateikė kitą prieglobsčio prašymą, nurodydamas kitus asmens duomenis; arba

| f) | prašytojas nepateikė informacijos, kuria remiantis būtų galima pagrįstai nustatyti jo tapatybę ar pilietybę, arba tikėtina, kad jis, turėdamas negerų ketinimų, sugadino tapatybės arba kelionės dokumentą, kuris būtų padėjęs nustatyti jo tapatybę arba pilietybę, arba tokio dokumento atsikratė; arba |
| --- | --- |

f)

prašytojas nepateikė informacijos, kuria remiantis būtų galima pagrįstai nustatyti jo tapatybę ar pilietybę, arba tikėtina, kad jis, turėdamas negerų ketinimų, sugadino tapatybės arba kelionės dokumentą, kuris būtų padėjęs nustatyti jo tapatybę arba pilietybę, arba tokio dokumento atsikratė; arba

| f) | prašytojas
  nesąžiningais ketinimais
  nepateikė informacijos, kuria remiantis būtų galima pagrįstai nustatyti jo tapatybę ar pilietybę, arba tikėtina, kad jis, turėdamas negerų ketinimų, sugadino tapatybės arba kelionės dokumentą, kuris būtų padėjęs nustatyti jo tapatybę arba pilietybę, arba tokio dokumento atsikratė; arba |
| --- | --- |

f)

prašytojas
  nesąžiningais ketinimais
  nepateikė informacijos, kuria remiantis būtų galima pagrįstai nustatyti jo tapatybę ar pilietybę, arba tikėtina, kad jis, turėdamas negerų ketinimų, sugadino tapatybės arba kelionės dokumentą, kuris būtų padėjęs nustatyti jo tapatybę arba pilietybę, arba tokio dokumento atsikratė; arba

| g) | prašytojas pateikė nenuoseklius, prieštaringus, neįtikimus arba nepakankamus nusiskundimus, dėl kurių reikalavimai yra akivaizdžiai neįtikinami dėl to, kad jis tapo persekiojimo objektu pagal Tarybos direktyvą 2004/83/EB; arba |
| --- | --- |

g)

prašytojas pateikė nenuoseklius, prieštaringus, neįtikimus arba nepakankamus nusiskundimus, dėl kurių reikalavimai yra akivaizdžiai neįtikinami dėl to, kad jis tapo persekiojimo objektu pagal Tarybos direktyvą 2004/83/EB; arba

Išbraukta.

| o) | prašymą pateikė
  nevedęs
  nepilnametis, kuriam taikomas 5 straipsnio 4 dalies c punktas, po to, kai sprendimu buvo atmestas nepilnametį globojančių tėvų arba tėvo prašymas ir neatsirado jokių svarbių naujų elementų jo/jos konkrečių aplinkybių arba padėties jo/jos kilmės šalyje atžvilgiu. |
| --- | --- |

o)

prašymą pateikė
  nevedęs
  nepilnametis, kuriam taikomas 5 straipsnio 4 dalies c punktas, po to, kai sprendimu buvo atmestas nepilnametį globojančių tėvų arba tėvo prašymas ir neatsirado jokių svarbių naujų elementų jo/jos konkrečių aplinkybių arba padėties jo/jos kilmės šalyje atžvilgiu.

| o) | prašymą pateikė nepilnametis, kuriam taikomas 5 straipsnio 4 dalies c punktas, po to, kai sprendimu buvo atmestas nepilnametį globojančių tėvų arba tėvo prašymas ir neatsirado jokių svarbių naujų elementų jo/jos konkrečių aplinkybių arba padėties jo/jos kilmės šalyje atžvilgiu. |
| --- | --- |

o)

prašymą pateikė nepilnametis, kuriam taikomas 5 straipsnio 4 dalies c punktas, po to, kai sprendimu buvo atmestas nepilnametį globojančių tėvų arba tėvo prašymas ir neatsirado jokių svarbių naujų elementų jo/jos konkrečių aplinkybių arba padėties jo/jos kilmės šalyje atžvilgiu.

4a.
     
  Jei procedūrai buvo suteikta pirmenybė arba ji buvo paspartinta pagal 4 dalies a — o punktus, valstybės narės atsižvelgia į papildomos arba šalutinės apsaugos poreikį.

Konkrečios procedūros

Išbraukta.

1.
     
  Be to, valstybės narės gali numatyti toliau išvardytas konkrečias procedūras, nukrypstančias nuo II skyriaus pagrindinių principų ir garantijų:

| a) | preliminarų nagrinėjimą, skirtą byloms, svarstomoms pagal IV skirsnyje nurodytas nuostatas, svarstyti; |
| --- | --- |

a)

preliminarų nagrinėjimą, skirtą byloms, svarstomoms pagal IV skirsnyje nurodytas nuostatas, svarstyti;

| b) | procedūras, skirtas byloms, svarstomoms pagal V skirsnį, svarstyti. |
| --- | --- |

b)

procedūras, skirtas byloms, svarstomoms pagal V skirsnį, svarstyti.

2.
     
  Valstybės narės taip pat gali numatyti nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo VI skirsnio.

1a.
     
  Visi prašymai suteikti tarptautinę apsaugą pirmiausia bus nagrinėjami remiantis Ženevos konvencijoje numatytu pabėgėlio sąvokos apibrėžimu ir tik tuo atveju, jei jie neatitiks šių kriterijų — atsižvelgiant į šalutinės apsaugos poreikį.

2.   Vadovaudamosi šiuo straipsniu, valstybės narės gali laikyti prieglobsčio prašymą nepriimtinu, jeigu:

2.   
  Nepažeidžiant 1a dalies,
  vadovaudamosi šiuo straipsniu, valstybės narės gali laikyti prieglobsčio prašymą nepriimtinu, jeigu:

| c) | vadovaujantis 27 straipsniu, šalis, kuri nėra valstybė narė, laikoma prašytojui saugia trečiąja šalimi; |
| --- | --- |

c)

vadovaujantis 27 straipsniu, šalis, kuri nėra valstybė narė, laikoma prašytojui saugia trečiąja šalimi;

Išbraukta.

| f) | prašytojas pateikė identišką prašymą po galutinio sprendimo; |
| --- | --- |

f)

prašytojas pateikė identišką prašymą po galutinio sprendimo;

Išbraukta.

| fa) | prašytojas, kai jį planuojama išsiųsti iš teritorijos, kur jis gyvena nelegaliai, pateikia prašymą suteikti galimybę pasinaudoti prieglobsčio teise. |
| --- | --- |

fa)

prašytojas, kai jį planuojama išsiųsti iš teritorijos, kur jis gyvena nelegaliai, pateikia prašymą suteikti galimybę pasinaudoti prieglobsčio teise.

1.   Valstybės narės gali taikyti saugios trečiosios šalies sąvoką tik, jeigu
  kompetentingos institucijos yra įsitikinusios, kad atitinkamoje trečioje šalyje su prieglobsčio siekiančiu asmeniu bus elgiamas pagal toliau išvardytus principus:

1.   Valstybės narės gali taikyti saugios trečiosios šalies sąvoką tik jeigu
  trečioji šalis atitinka toliau išvardytus kriterijus:

| a) | gyvybei ir laisvei negrės pavojus dėl rasės, religijos, tautybės, narystės tam tikroje socialinėje grupėje arba politinės nuomonės
  ; ir |
| --- | --- |

a)

gyvybei ir laisvei negrės pavojus dėl rasės, religijos, tautybės, narystės tam tikroje socialinėje grupėje arba politinės nuomonės
  ; ir

| a) | yra ratifikuota ir praktiškai įgyvendinama Ženevos konvencija ir kitos tarptautinės žmogaus teisių sutartys, ypač atsižvelgiant į pabėgėlių negrąžinimo principą
  ; ir |
| --- | --- |

a)

yra ratifikuota ir praktiškai įgyvendinama Ženevos konvencija ir kitos tarptautinės žmogaus teisių sutartys, ypač atsižvelgiant į pabėgėlių negrąžinimo principą
  ; ir

| b) | pagal Ženevos konvenciją laikomasi pabėgėlių negrąžinimo principo; ir |
| --- | --- |

b)

pagal Ženevos konvenciją laikomasi pabėgėlių negrąžinimo principo; ir

| b) | pagal Ženevos konvenciją
  ypač
  laikomasi pabėgėlių negrąžinimo principo; ir |
| --- | --- |

b)

pagal Ženevos konvenciją
  ypač
  laikomasi pabėgėlių negrąžinimo principo; ir

| a) | taisykles, kuriose reikalaujama, kad tarp prieglobsčio siekiančio asmens ir atitinkamos trečiosios šalies būtų
  sąsaja
  , kuria remiantis tas asmuo turėtų svarių priežasčių vykti į tą šalį; |
| --- | --- |

a)

taisykles, kuriose reikalaujama, kad tarp prieglobsčio siekiančio asmens ir atitinkamos trečiosios šalies būtų
  sąsaja
  , kuria remiantis tas asmuo turėtų svarių priežasčių vykti į tą šalį;

| a) | taisykles, kuriose reikalaujama, kad tarp prieglobsčio siekiančio asmens ir atitinkamos trečiosios šalies būtų
  svarbus ryšys
  , kuriuo remiantis tas asmuo turėtų svarių priežasčių vykti į tą šalį; |
| --- | --- |

a)

taisykles, kuriose reikalaujama, kad tarp prieglobsčio siekiančio asmens ir atitinkamos trečiosios šalies būtų
  svarbus ryšys
  , kuriuo remiantis tas asmuo turėtų svarių priežasčių vykti į tą šalį;

| c) | taisykles, pagal tarptautinius teisės aktus, leidžiančias atlikti atskirą nagrinėjimą, ar trečioji šalis yra saugi konkrečiam prašytojui,
  o tai bent jau turi leisti prašytojui ginčyti saugios trečiosios šalies sąvokos taikymą, remiantis tuo, kad jis patirtų kankinimus, žiaurų, nežmonišką arba žeminantį elgesį arba bausmę
  . |
| --- | --- |

c)

taisykles, pagal tarptautinius teisės aktus, leidžiančias atlikti atskirą nagrinėjimą, ar trečioji šalis yra saugi konkrečiam prašytojui,
  o tai bent jau turi leisti prašytojui ginčyti saugios trečiosios šalies sąvokos taikymą, remiantis tuo, kad jis patirtų kankinimus, žiaurų, nežmonišką arba žeminantį elgesį arba bausmę
  .

| c) | taisykles, pagal tarptautinius teisės aktus,
  ypač Ženevos konvenciją,
  leidžiančias atlikti atskirą nagrinėjimą, ar trečioji šalis yra saugi konkrečiam prašytojui. |
| --- | --- |

c)

taisykles, pagal tarptautinius teisės aktus,
  ypač Ženevos konvenciją,
  leidžiančias atlikti atskirą nagrinėjimą, ar trečioji šalis yra saugi konkrečiam prašytojui.

| ca) | teisės normos, suteikiančios galimybę prieglobsčio prašytojams atmesti saugumo prielaidą, įskaitant pirmąją instanciją, net jei prieglobsčio prašymas nagrinėjamas prioritetine arba paspartinta tvarka. |
| --- | --- |

ca)

teisės normos, suteikiančios galimybę prieglobsčio prašytojams atmesti saugumo prielaidą, įskaitant pirmąją instanciją, net jei prieglobsčio prašymas nagrinėjamas prioritetine arba paspartinta tvarka.

4.   Jeigu trečioji šalis neleidžia tokiam prieglobsčio prašytojui įvažiuoti į savo teritoriją, valstybės narės turi užtikrinti, kad prašytojas turėtų galimybę dalyvauti procedūroje pagal II skyriaus pagrindinius principus ir garantijas.

4.   Jeigu trečioji šalis neleidžia tokiam prieglobsčio prašytojui įvažiuoti į savo teritoriją, valstybės narės turi užtikrinti, kad prašytojas turėtų galimybę dalyvauti
  prieglobsčio suteikimo
  procedūroje pagal II skyriaus pagrindinius principus ir garantijas.

| –1. | Valstybės narės gali atmesti prašymą suteikti prieglobstį kaip akivaizdžiai nepagrįstą, jeigu kompetentinga institucija nustatė, kad pateikdamas prašymą ir faktus prašytojas iškėlė tokius klausimus, kurie akivaizdžiai nėra susiję su Ženevos konvencija. |
| --- | --- |

–1.

2.
     
  23 straipsnio 4 dalies b punkte minimais atvejais ir nepagrįstų prieglobsčio prašymų atvejais, kai taikomos 23 straipsnio 4 dalies a punkte ir c–o punktuose išvardytos aplinkybės, valstybės narės taip pat gali laikyti prašymą akivaizdžiai nepagrįstu, jeigu taip apibrėžia nacionalinės teisės aktai.

Išbraukta.

Minimalus bendras
  saugių trečiųjų kilmės šalių sąrašas

Bendras
  saugių trečiųjų kilmės šalių sąrašas

1.   Taryba
  , remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu
  , kvalifikuota balsų dauguma priima
  minimalų
  bendrą trečiųjų šalių, kurios pagal
  II priedą
  valstybių narių laikomos saugiomis kilmės šalimis, sąrašą.

1.   Taryba
  , veikdama Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka,
  kvalifikuota balsų dauguma priima bendrą trečiųjų šalių, kurios pagal
  B priedą
  valstybių narių
  gali būti
  laikomos saugiomis kilmės šalimis, sąrašą.

2.   Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu
  ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu
  , kvalifikuota balsų dauguma gali iš dalies pakeisti
  minimalų
  bendrą sąrašą, įtraukdama arba išbraukdama trečiąsias šalis pagal
  II priedą
  . Komisija nagrinėja bet kokį Tarybos arba valstybės narės prašymą, kad Komisija pateiktų pasiūlymą dėl
  minimalaus
  bendro sąrašo pakeitimų.

2.   Taryba,
  veikdama Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka,
  remdamasi Komisijos pasiūlymu
  ir vadovaudamasi Sutarties 251 straipsniu,
  kvalifikuota balsų dauguma gali iš dalies pakeisti bendrą sąrašą, įtraukdama arba išbraukdama trečiąsias šalis pagal
  B priedą
  . Komisija nagrinėja bet kokį
  Europos Parlamento,
  Tarybos arba valstybės narės prašymą, kad Komisija pateiktų pasiūlymą dėl bendro sąrašo pakeitimų.

3.   Pateikdama savo pasiūlymą pagal 1 ar 2 dalį, Komisija naudojasi valstybių narių informacija, savo turima informacija ir, jei būtina, JTVPRK, Europos Tarybos ir kitų atitinkamų tarptautinių organizacijų informacija.

3.   Pateikdama savo pasiūlymą pagal 1 ar 2 dalį, Komisija naudojasi
  Europos Parlamento ir
  valstybių narių informacija, savo turima informacija ir, jei būtina, JTVPRK, Europos Tarybos ir kitų atitinkamų tarptautinių organizacijų informacija.

4.   Jeigu Taryba paprašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl trečiosios šalies išbraukimo iš
  minimalaus
  bendro sąrašo, valstybių narių
  įsipareigojimo
  pagal 30B straipsnio 2 dalį galiojimas šios trečiosios šalies atžvilgiu sustabdomas nuo kitos dienos po Tarybos sprendimo, reikalaujančio tokio pateikti tokį pasiūlymą.

4.   Jeigu
  Europos Parlamentas arba
  Taryba paprašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl trečiosios šalies išbraukimo iš bendro sąrašo, valstybių narių
  teisės
  pagal 30B straipsnio 2 dalį galiojimas šios trečiosios šalies atžvilgiu sustabdomas nuo kitos dienos po
  Europos Parlamento arba
  Tarybos sprendimo, reikalaujančio tokio pateikti tokį pasiūlymą.

5.   Jeigu valstybė narė paprašo Komisijos pateikti Tarybai pasiūlymą dėl trečiosios šalies išbraukimo iš
  minimalaus
  bendro sąrašo, ta valstybė narė raštu praneša Tarybai apie tokį Komisijai pateiktą prašymą. Valstybės narės
  įsipareigojimo
  pagal 30B straipsnio 2 dalį galiojimas šios trečiosios šalies atžvilgiu sustabdomas nuo kitos dienos po pranešimo Tarybai apie tokį prašymą.

5.   Jeigu
  Europos Parlamentas arba
  valstybė narė paprašo Komisijos pateikti Tarybai pasiūlymą dėl trečiosios šalies išbraukimo iš bendro sąrašo,
  Europos Parlamentas arba
  ta valstybė narė raštu praneša Tarybai apie tokį Komisijai pateiktą prašymą. Valstybės narės
  teisės
  pagal 30B straipsnio 2 dalį galiojimas šios trečiosios šalies atžvilgiu sustabdomas nuo kitos dienos po pranešimo Tarybai apie tokį prašymą.

7.   Įsipareigojimo galiojimo sustabdymas pagal 4 ir 5 straipsnio dalis baigiasi praėjus trims mėnesiams, jeigu iki šio laikotarpio pabaigos Komisija nepateikia pasiūlymo išbraukti trečiąją šalį iš
  minimalaus
  bendro sąrašo. Bet kokiu atveju sustabdymo galiojimas baigiasi, kai Taryba atmeta Komisijos pasiūlymą išbraukti trečiąją šalį iš sąrašo.

7.   Įsipareigojimo galiojimo sustabdymas pagal 4 ir 5 straipsnio dalis baigiasi praėjus trims mėnesiams, jeigu iki šio laikotarpio pabaigos Komisija nepateikia pasiūlymo išbraukti trečiąją šalį iš bendro sąrašo. Bet kokiu atveju sustabdymo galiojimas baigiasi, kai
  Europos Parlamentas arba
  Taryba atmeta Komisijos pasiūlymą išbraukti trečiąją šalį iš sąrašo.

8.   Tarybos prašymu Komisija pateikia ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui apie tai, ar šalies, įtrauktos į
  minimalų
  bendrą sąrašą, situacija tebeatitinka
  II priedą
  . Pateikdama savo ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui, Komisija gali pateikti rekomendacijas arba pasiūlymus, jei mano esant tai reikalinga.

8.   
  Europos Parlamento arba
  Tarybos prašymu Komisija pateikia ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui apie tai, ar šalies, įtrauktos į bendrą sąrašą, situacija tebeatitinka
  B priedą
  . Pateikdama savo ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui, Komisija gali pateikti rekomendacijas arba pasiūlymus, jei mano esant tai reikalinga.

30a straipsnis

Išbraukta.

Nacionalinis trečiųjų šalių priskyrimas saugioms kilmės šalims

1.
     
  Nepažeisdamos 30 straipsnio, valstybės narės gali laikytis turimų teisės aktų arba priimti naujus, kurie pagal II priedą numatytų nacionalinį trečiųjų šalių, neįtrauktų į minimalų bendrą sąrašą, priskyrimą saugioms kilmės šalims, nagrinėjant prieglobsčio prašymus. Į tokį sąrašą kaip saugi gali būti įtraukta šalies dalis, jeigu ji atitinka II priedo sąlygas.

2.
     
  Nukrypdamos nuo 5 dalies, valstybės narės gali laikytis šios direktyvos priėmimo metu galiojančių teisės aktų, kurie numato nacionalinį trečiųjų šalių, neįtrauktų į minimalų bendrą sąrašą, priskyrimą saugioms kilmės šalims, nagrinėjant prieglobsčio prašymus, jeigu yra įsitikinusios, kad asmenims atitinkamose trečiosiose šalyse paprastai negresia:

| a) | persekiojimas, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 2004/83/EB 9 straipsnyje; arba |
| --- | --- |

a)

persekiojimas, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 2004/83/EB 9 straipsnyje; arba

| b) | kankinimai, žiaurus arba žeminantis elgesys arba bausmė. |
| --- | --- |

b)

kankinimai, žiaurus arba žeminantis elgesys arba bausmė.

3.
     
  Valstybės narės taip pat gali laikytis šios direktyvos priėmimo metu galiojančių teisės aktų, kurie numato, kad nacionalinis priskyrimas saugioms šalims būtų taikomas šalies daliai arba šaliai, arba šalies daliai, kuri yra saugi tam tikroms žmonių grupėms toje šalyje, jeigu ta dalis arba grupė atitinka 2 straipsnio dalies sąlygas.

4.
     
  Valstybės narės, vertindamos pagal 2 ir 3 straipsnio dalis, ar šalis yra saugi kilmės šalis, atsižvelgia į teisinę padėtį, teisės taikymą bei bendras politines aplinkybes atitinkamoje trečiojoje šalyje.

5.
     
  Vertinimas, ar šalis yra saugi kilmės šalis, pagal šį straipsnį yra pagrįstas keletu informacijos šaltinių, įskaitant visų pirma kitų valstybių narių, JTVPRK, Europos Tarybos ir kitų atitinkamų tarptautinių organizacijų informaciją.

6.
     
  Valstybės narės praneša Komisijai, kurias šalis priskyrė saugioms kilmės šalims pagal šio straipsnio nuostatas.

1.   Trečioji šalis, priskirta saugioms kilmės šalims pagal 30
  arba 30A
  straipsnio nuostatas, po atskiro prašymo nagrinėjimo gali būti laikoma saugia kilmės šalimi konkrečiam prieglobsčio prašytojui tik, jeigu:

1.   Trečioji šalis, priskirta saugioms kilmės šalims pagal 30 straipsnio nuostatas, po atskiro prašymo nagrinėjimo gali būti laikoma saugia kilmės šalimi konkrečiam prieglobsčio prašytojui tik, jeigu:

2.   Pagal 1 straipsnio dalį, valstybės narės laiko prieglobsčio prašymą nepagrįstu, jeigu trečioji šalis yra
  priskiriama saugioms pagal 30 straipsnį
  .

2.   Pagal 1 dalį, valstybės narės laiko prieglobsčio prašymą nepagrįstu, jeigu trečioji šalis
  konkrečiam prašytojui priskiriama saugioms
  .

3.   Valstybės narės nacionalinės teisės aktuose nustato papildomas taisykles ir reikalavimus saugios kilmės šalies sąvokos taikymui.

3.   Valstybės narės nacionalinės teisės aktuose nustato
  tarptautinę teisę atitinkančias
  papildomas taisykles ir reikalavimus, pagal kuriuos taikoma saugios kilmės šalies sąvoka,
  ir nustatyta tvarka praneša Komisijai apie papildomas taisykles ir reikalavimus.

1.   Jeigu asmuo, kuris kreipėsi prieglobsčio valstybėje narėje, pateikia papildomų nusiskundimų arba vėlesnį prašymą toje pačioje valstybėje narėje, valstybė narė
  gali nagrinėti
  šiuos papildomus nusiskundimus arba vėlesnio prašymo detales, remdamasi ankstesnio prašymo nagrinėjimu, peržiūrimo sprendimo nagrinėjimu arba apeliacija, jeigu kompetentingos institucijos atsižvelgia į visas detales, esančias papildomuose nusiskundimuose arba vėlesniame prašyme ir jas pagal tai svarsto.

1.   Jeigu asmuo, kuris kreipėsi prieglobsčio valstybėje narėje, nurodo papildomas aplinkybes arba pateikia vėlesnį prašymą toje pačioje valstybėje narėje, valstybė narė
  nagrinėja

  šias papildomas aplinkybes arba vėlesnio prašymo detales, remdamasi ankstesnio prašymo nagrinėjimu, peržiūrimo sprendimo nagrinėjimu arba apeliacija, jeigu kompetentingos institucijos gali atsižvelgti į visas detales, kurių pagrindu nurodomos papildomos aplinkybės arba teikiami vėlesni prašymai.

2.   Be to, valstybės narės gali taikyti konkrečią procedūrą, kaip nurodyta 3 straipsnio dalyje, jeigu asmuo pateikia vėlesnį prieglobsčio prašymą:

2.   Be to, asmeniui pateikus vėlesnį prieglobsčio prašymą valstybės narės gali taikyti konkrečią 3 dalyje nurodytą procedūrą
  , tačiau ik tuo atveju, kai ankstesnio prašymo šiuo metu negalima apskųsti apeliacine tvarka:

1.   Valstybės narės užtikrina, kad prieglobsčio prašytojai, kurių prašymams taikomas preliminarus nagrinėjimas pagal 33 straipsnį, naudojasi 9 straipsnio 1 dalyje išvardytomis garantijomis.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad prieglobsčio prašytojams, kurių prašymai nagrinėjami 33 straipsnyje nurodyta preliminaria tvarka, būtų suteiktos 9 straipsnio 1 dalyje išvardytos garantijos

  ir patikrinimui būtų iš esmės taikomi šioje direktyvoje numatyti minimalūs procedūriniai standartai
  .

1.   Pagal II skyriaus pagrindinius principus ir garantijas valstybės narės gali numatyti procedūras, siekdamos priimti sprendimus valstybių narių pasienyje arba tranzito zonose dėl tose vietose pateiktų prašymų.

1.   Pagal II skyriaus pagrindinius principus ir garantijas
  ir atsižvelgdamos į tarptautines konvencijas

  valstybės narės gali nustatyti procedūras, pagal kurias sprendimus dėl prašymų, pateiktų valstybių narių pasienyje arba tranzito zonose, būtų galima priimti prašymo pateikimo vietoje.

1a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad sprendimas atsisakyti išduoti leidimą įvažiuoti į valstybės narės teritoriją dėl su prieglobsčio prašymu susijusių priežasčių būtų priimtas per dvi savaites. Šį terminą galima pratęsti ne daugiau kaip dviem savaitėm su sąlyga, kad pagal įstatymais nustatytą procedūrą tam pritaria kompetentinga teisminė institucija.

1b.
     
  Jeigu nesilaikoma 1a dalyje numatytų terminų, prieglobsčio prašytojui išduodamas leidimas įvažiuoti į valstybės narės teritoriją, kad jo prašymas būtų išnagrinėtas laikantis atitinkamų šios direktyvos nuostatų. Valstybės narės užtikrina, kad prieglobsčio prašytojams, kuriems pagal šią procedūrą atsisakoma išduoti leidimą įvažiuoti, būtų suteiktos V skirsnyje išvardintos garantijos.

1c.
     
  Atsisakymas išduoti leidimą įvažiuoti į teritoriją negali būti viršesnis už sprendimą dėl prieglobsčio prašymo, priimto už prieglobsčio ir pabėgėlių teisinius reikalus atsakingoms kompetentingoms institucijoms išnagrinėjus bylos faktus.

2.
     
  Tačiau, kai nėra 1 dalyje nurodytų procedūrų, valstybės narės, taikydamos šio straipsnio nuostatas ir pagal šios direktyvos priėmimo metu galiojančius įstatymus ir teisės aktus, gali laikytis procedūrų, nukrypstančių nuo II skyriuje aprašytų pagrindinių principų ir garantijų, siekdamos pasienyje arba tranzito zonose priimti sprendimą dėl leidimo prieglobsčio prašytojui, kuris atvyko ir pateikė prieglobsčio prašymą toje vietoje, įvažiuoti į jų teritoriją.

Išbraukta.

3.
     
  2 dalyje nurodytos procedūros visų pirma užtikrina, kad atitinkami asmenys:

Išbraukta.

| — | turi gauti leidimą pasilikti valstybės narės pasienyje arba tranzito zonose, nepažeidžiant 6 straipsnio; ir |
| --- | --- |

—

turi gauti leidimą pasilikti valstybės narės pasienyje arba tranzito zonose, nepažeidžiant 6 straipsnio; ir

| — | privalo būti nedelsiant informuoti apie savo teises ir pareigas, kaip nurodyta 9 straipsnio 1 dalies a punkte; ir |
| --- | --- |

—

privalo būti nedelsiant informuoti apie savo teises ir pareigas, kaip nurodyta 9 straipsnio 1 dalies a punkte; ir

| — | jeigu reikia, turi turėti galimybę gauti vertimo žodžiu paslaugas, kaip nurodyta 9 straipsnio 1 dalies b punkte; ir |
| --- | --- |

—

jeigu reikia, turi turėti galimybę gauti vertimo žodžiu paslaugas, kaip nurodyta 9 straipsnio 1 dalies b punkte; ir

| — | prieš kompetentingai institucijai priimant sprendimą tokios procedūros metu, būtų apklausiami per pokalbį dėl prieglobsčio prašymo asmenų, turinčių pakankamų žinių apie atitinkamus reikalavimus, taikomus prieglobsčio ir pabėgėlių teisės aktų srityje, kaip nurodyta 10–12 straipsniuose; ir |
| --- | --- |

—

prieš kompetentingai institucijai priimant sprendimą tokios procedūros metu, būtų apklausiami per pokalbį dėl prieglobsčio prašymo asmenų, turinčių pakankamų žinių apie atitinkamus reikalavimus, taikomus prieglobsčio ir pabėgėlių teisės aktų srityje, kaip nurodyta 10–12 straipsniuose; ir

| — | galėtų pasitarti su patarėju teisės klausimais arba patarėju, kuris pagal nacionalinės teisės aktus tokiu pripažįstamas ir turi leidimą užsiimti tokia veikla, kaip nurodyta 13 straipsnio 1 dalyje; ir |
| --- | --- |

—

galėtų pasitarti su patarėju teisės klausimais arba patarėju, kuris pagal nacionalinės teisės aktus tokiu pripažįstamas ir turi leidimą užsiimti tokia veikla, kaip nurodyta 13 straipsnio 1 dalyje; ir

| — | turi turėti paskirtą atstovą nelydimo nepilnamečio atveju, kaip nurodyta 15 straipsnio 1 dalyje, jeigu netaikoma 15 straipsnio 2 arba 3 dalis. |
| --- | --- |

—

turi turėti paskirtą atstovą nelydimo nepilnamečio atveju, kaip nurodyta 15 straipsnio 1 dalyje, jeigu netaikoma 15 straipsnio 2 arba 3 dalis.

Be to, tuo atveju, kai kompetentinga institucija neišduoda leidimo įvažiuoti, ši kompetentinga institucija nurodo priežastis praktiškai ir pagal įstatymus, kodėl prieglobsčio prašymas laikomas nepagrįstu arba nepriimtinu.

4.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad sprendimas pagal 2 straipsnio dalyje numatytas procedūras būtų priimtas per pagrįstą laikotarpį. Jeigu sprendimas nebuvo priimtas per keturias savaites, prieglobsčio prašytojui turi būti išduotas leidimas įvažiuoti į valstybės narės teritoriją, kad prašymas galėtų būtų svarstomas pagal šios direktyvos nuostatas.

Išbraukta.

5.
     
  Ypatingais atvykimo atvejais arba kai atvyksta didelė trečiosios šalies piliečių arba asmenų be pilietybės grupė ir pateikia prieglobsčio prašymus pasienyje arba tranzito zonoje, kai 1 straipsnio dalyje arba 2 ir 3 dalyse nurodytos konkrečios procedūros taikymas tampa praktiškai neįmanomas, gali būti taikomos šios procedūros, jeigu ir iki to laiko, kol šie trečiosios šalies piliečiai arba asmenys be pilietybės yra normaliai apgyvendinti vietovėse, esančiose arti pasienio arba tranzito zonos.

Išbraukta.

35a straipsnis

Išbraukta.

1.
     
  Valstybės narės gali numatyti, kad prieglobsčio prašymo ir prašytojo saugumo konkrečiomis aplinkybėmis, kaip nurodyta II skyriuje, nagrinėjimas nevykdomas arba vykdomas iš dalies tais atvejais, kai kompetentinga institucija remdamasi faktais nusprendžia, kad prieglobsčio prašytojas nelegaliai siekia įvažiuoti arba įvažiavo į jos teritoriją iš saugios trečiosios šalies pagal 2 dalį.

2.
     
  Trečioji šalis gali būti laikoma saugia trečiąja šalimi taikant 1 dalį, tik jeigu:

| a) | ji yra ratifikavusi Ženevos konvenciją ir laikosi jos nuostatų be jokių geografinių apribojimų; ir |
| --- | --- |

a)

ji yra ratifikavusi Ženevos konvenciją ir laikosi jos nuostatų be jokių geografinių apribojimų; ir

| b) | ji turi teisės aktuose nurodytą prieglobsčio procedūrą; ir |
| --- | --- |

b)

ji turi teisės aktuose nurodytą prieglobsčio procedūrą; ir

| c) | ji yra ratifikavusi Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją ir laikosi jos nuostatų, įskaitant reikalavimus, susijusius su veiksmingomis teisės gynimo priemonėmis; ir |
| --- | --- |

c)

ji yra ratifikavusi Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją ir laikosi jos nuostatų, įskaitant reikalavimus, susijusius su veiksmingomis teisės gynimo priemonėmis; ir

| d) | Taryba ją priskyrė tokioms šalims pagal 3 straipsnio dalį. |
| --- | --- |

d)

Taryba ją priskyrė tokioms šalims pagal 3 straipsnio dalį.

3.
     
  Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pakonsultavusi su Europos Parlamentu, kvalifikuota balsų dauguma gali priimti arba iš dalies pakeisti bendrą trečiųjų šalių, kurios 1 dalyje laikomos saugiomis trečiosiomis šalimis, sąrašą.

4.
     
  Atitinkamos valstybės narės savo nacionalinės teisės aktuose nustato 1 dalies nuostatų ir sprendimų pasekmių įgyvendinimo detales, remdamosi Ženevos konvencijos pabėgėlių negrąžinimo principu, taip pat numato šio straipsnio taikymo išimtis dėl humanitarinių arba politinių priežasčių arba dėl viešosios tarptautinės teisės.

5.
     
  Įgyvendindamos sprendimą, pagrįstą tik šiuo straipsniu, susijusios valstybės narės:

| a) | atitinkamai informuoja prašytoją; ir |
| --- | --- |

a)

atitinkamai informuoja prašytoją; ir

| b) | išduoda jam dokumentą, informuojantį trečiosios šalies valdžios institucijas tos šalies kalba, kad prašymas nebuvo iš esmės išnagrinėtas. |
| --- | --- |

b)

išduoda jam dokumentą, informuojantį trečiosios šalies valdžios institucijas tos šalies kalba, kad prašymas nebuvo iš esmės išnagrinėtas.

6.
     
  Jeigu saugi trečioji šalis atitinkamo prieglobsčio prašytojo atgal nepriima, valstybės narės užtikrina, kad suteikiama galimybė pradėti procedūrą pagal II dalyje nurodytus pagrindinius principus ir garantijas.

7.
     
  Valstybės narės, kurios yra nurodžiusios trečiąsias saugias šalis pagal šios direktyvos priėmimo metu galiojančius nacionalinės teisės aktus ir remdamosi 2 dalies a–c punktų kriterijais, gali šioms trečiosioms šalims taikyti 1 straipsnio dalį iki to laiko, kol Taryba priims bendrąjį sąrašą pagal 3 dalį.

Valstybės narės
  užtikrina, kad
  pabėgėlio statuso konkrečiam asmeniui
  panaikinimo nagrinėjimas gali būti pradėtas, kai atsiranda naujų detalių arba duomenų, rodančių, kad yra priežasčių persvarstyti pabėgėlio statuso pagrįstumą
  .

Valstybės narės
  gali pradėti
  pabėgėlio statuso konkrečiam asmeniui
  panaikinimo procedūrą, jeigu:

| a) | prašytojas pats nusprendžia vėl pereiti šalies, kurios pilietis jis yra, apsaugon; arba |
| --- | --- |

a)

prašytojas pats nusprendžia vėl pereiti šalies, kurios pilietis jis yra, apsaugon; arba

| b) | kartą ją praradęs, prašytojas savanoriškai susigrąžino savo pilietybę; arba |
| --- | --- |

b)

kartą ją praradęs, prašytojas savanoriškai susigrąžino savo pilietybę; arba

| c) | prašytojas įgijo naują pilietybę ir jam teikiama šalies, kurios pilietis jis tapo, apsauga; arba |
| --- | --- |

c)

prašytojas įgijo naują pilietybę ir jam teikiama šalies, kurios pilietis jis tapo, apsauga; arba

| d) | prašytojas savo noru sugrįžo gyventi į šalį, kurią jis paliko arba į kurią jis nenorėjo grįžti bijodamas persekiojimo. |
| --- | --- |

d)

prašytojas savo noru sugrįžo gyventi į šalį, kurią jis paliko arba į kurią jis nenorėjo grįžti bijodamas persekiojimo.

4.
     
  Nukrypdamos nuo 1, 2 ir 3 dalių, valstybės narės gali nuspręsti, kad pabėgėlio statusas nustoja galioti pagal įstatymą jį nutraukus pagal Tarybos direktyvos 2004/83/EB 11 straipsnio 1 dalies a, b, c ir d punktus arba jeigu pabėgėlis aiškiai atsisakė laikyti jį pabėgėliu.

Išbraukta.

| iii) | nenagrinėti pagal 35A straipsnį; |
| --- | --- |

iii)

nenagrinėti pagal 35A straipsnį;

Išbraukta.

| d) | sprendimą neišduoti leidimo įvažiuoti pagal 35 straipsnio
  2 dalyje
  numatytą procedūrą; |
| --- | --- |

d)

sprendimą neišduoti leidimo įvažiuoti pagal 35 straipsnio
  2 dalyje
  numatytą procedūrą;

| d) | sprendimą neišduoti leidimo įvažiuoti pagal 35 straipsnyje numatytą procedūrą; |
| --- | --- |

d)

sprendimą neišduoti leidimo įvažiuoti pagal 35 straipsnyje numatytą procedūrą;

3.   
  Tam tikrais atvejais
  valstybės narės
  numato taisykles pagal savo tarptautinius įsipareigojimus, taikomas nagrinėjant:

3.   Valstybės narės
  užtikrina, kad 1 dalyje nustatyta teisės gynimo priemone būtų garantuota prašytojų teisė pasilikti valstybėje narėje, kol bus priimtas sprendimas.

| a) | klausimą, ar dėl 1 dalyje numatytos teisės gynimo priemonės prašytojams būtų leista pasilikti atitinkamoje valstybėje narėje laukiant rezultatų; ir |
| --- | --- |

a)

klausimą, ar dėl 1 dalyje numatytos teisės gynimo priemonės prašytojams būtų leista pasilikti atitinkamoje valstybėje narėje laukiant rezultatų; ir

Išbraukta.

| b) | galimybę pasinaudoti teisine teisės gynimo priemone arba apsaugos priemonėmis, jeigu pagal 1 dalyje numatytą teisės gynimo priemonę prašytojui nėra leidžiama pasilikti atitinkamoje valstybėje narėje laukiant rezultatų. Valstybės narės taip pat gali numatyti

  ex officio

  teisės gynimo priemonę; ir |
| --- | --- |

b)

galimybę pasinaudoti teisine teisės gynimo priemone arba apsaugos priemonėmis, jeigu pagal 1 dalyje numatytą teisės gynimo priemonę prašytojui nėra leidžiama pasilikti atitinkamoje valstybėje narėje laukiant rezultatų. Valstybės narės taip pat gali numatyti

  ex officio

  teisės gynimo priemonę; ir

Išbraukta.

| c) | skundo dėl sprendimo priežastis pagal 25 straipsnio 2 dalies c punktą pagal metodologiją, taikomą pagal 27 straipsnio 2 dalies b ir c punktus. |
| --- | --- |

c)

skundo dėl sprendimo priežastis pagal 25 straipsnio 2 dalies c punktą pagal metodologiją, taikomą pagal 27 straipsnio 2 dalies b ir c punktus.

Išbraukta.

5.
     
  Jei prašytojui buvo suteiktas statusas, pagal nacionalinės ir Bendrijos teisės aktus suteikiantis tokias pat teises ir privilegijas kaip ir pabėgėlio statusas, remiantis Tarybos direktyva 2004/83/EB, gali būti laikoma, kad prašytojui suteikta veiksminga teisės gynimo priemonė, jeigu teismas nusprendžia, kad teisės gynimo priemonė pagal 1 dalį yra netaikytina arba greičiausiai nebus sėkmingai panaudota, remiantis nepakankamu prašytojo interesu padėti nagrinėjimui.

Išbraukta.

6.
     
  Valstybės narės nacionalinės teisės aktuose taip pat gali nustatyti sąlygas, pagal kurias būtų daroma prielaida, kad prašytojas netiesiogiai atsiėmė arba atsisakė teisės gynimo priemonės pagal 1 dalį, bei taisykles dėl procedūros, kurios reikia laikytis
  .

Išbraukta.

Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję per [24 mėnesius po šios direktyvos priėmimo], įgyvendina šią direktyvą.
  Dėl 13 straipsnio valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję per [36 mėnesius po jos priėmimo], įgyvendina šią direktyvą.
  Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais ši direktyva įgyvendinama ne vėliau kaip per [24 mėnesius nuo jos priėmimo],. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

Šalis laikoma saugia kilmės šalimi, kai, atsižvelgiant į teisinę padėtį, teisės aktų taikymą demokratinėje sistemoje ir bendrąsias politines aplinkybes, gali būti įrodyta, kad joje iš esmės ir sistemingai nevykdomi persekiojimai, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 2004/83/EB 9 straipsnyje, nėra kankinimo arba žiauraus ar žeminančio elgesio ar baudimo atvejų; ir nėra chaotiškų smurto veiksmų, galinčių kilti tarptautinio arba vidaus ginkluoto konflikto padėties metu, grėsmės.

Šalis laikoma saugia kilmės šalimi, kai, atsižvelgiant į teisinę padėtį, teisės aktų taikymą demokratinėje sistemoje ir bendrąsias politines aplinkybes, galima įrodyti, kad joje iš esmės ir sistemingai nevykdomi persekiojimai, apibrėžti Tarybos direktyvos 2004/83/EB 9 straipsnyje, nėra kankinimo arba žiauraus ar žeminančio elgesio ar bausmių, savavališkų smurto veiksmų, atsirandančių tarptautinio arba vidaus ginkluoto konflikto metu, grėsmės
  ir faktų, įrodančių asmenų diskriminavimą dėl rasės, lyties, etninės kilmės, religijos, pilietybės, kalbos, seksualinės orientacijos, priklausomybės tam tikrai socialinei grupei ar mažumai ar dėl tam tikrų politinių pažiūrų.

| da) | turimais ir atnaujinamais JTVPRK ir kitų žmogaus teisių ir asmens teisių apsaugos srityje dirbančių organizacijų pranešimais. |
| --- | --- |

da)

turimais ir atnaujinamais JTVPRK ir kitų žmogaus teisių ir asmens teisių apsaugos srityje dirbančių organizacijų pranešimais.

---

(1)  Dar nepaskelbtas OL.

(2)  OL C 291 E, 2002 11 26, p. 143.

(3)  OL C 77 E, 2002 3 28, p. 115.

(4)  OL L 50, 2003 2 25, p. 1.

(5)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

---

2005 m. rugsėjo 28 d., trečiadienis

| 21.9.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 227/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 227/83

---

PROTOKOLAS

(2006/C 227 E/03)

POSĖDŽIO EIGA

PIRMININKAVO: Josep BORRELL FONTELLES

Pirmininkas

1.   Posėdžio pradžia

Posėdis pradėtas 9.05 val.

2.   Asignavimų perkėlimas

Biudžeto komitetas išnagrinėjo Europos Komisijos pasiūlymą dėl asignavimų perkėlimo DEC 27/2005 (C6-0231/2005 — SEC(2005)0923).

Susipažinęs su Tarybos nuomone, komitetas, vadovaudamasis 2002 m. birželio 25 d. Finansinio reglamento 24 straipsnio 3 dalimi, leido sutelkti 70 milijonų eurų rezervines lėšas ir jas pervesti į 2005 m. biudžeto 23 02 01 eilutę, kuri skirta nuo cunamio nukentėjusioms šalims atgaivinti ir atstatyti.

3.   Derybų su Turkija pradžia — EB ir Turkijos asociacijos susitarimo papildomas protokolas, siekiant atsižvelgti į plėtrą *** (diskusijos)

(diskusijos)

Tarybos ir Komisijos pareiškimai: Derybų su Turkija pradžia

Rekomendacija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl susitarimo, įsteigiančio Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociaciją, papildomo protokolo, siekiant atsižvelgti į Europos Sąjungos plėtrą, pasirašymo (9617/2005 — COM(2005)0191 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Užsienio reikalų komitetas.

Pranešėjas: Elmar Brok (A6-0241/2005).

Douglas Alexander (Einantis Tarybos pirmininko pareigas) ir Olli Rehn (Komisijos narys) padarė pareiškimus.

Elmar Brok pateikė rekomendaciją.

Kalbėjo: Hans-Gert Poettering PPE-DE frakcijos vardu, Martin Schulz PSE frakcijos vardu (jį keletą kartų nutraukė nesinaudodamas mikrofonu Werner Langen), Emma Bonino ALDE frakcijos vardu, Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE frakcijos vardu, Elmar Brok, kuris po šių pastabų padarė pareiškimą asmeniniu klausimu, Philippe de Villiers dėl tų pačių pastabų, Francis Wurtz GUE/NGL frakcijos vardu, Roger Knapman IND/DEM frakcijos vardu, Konrad Szymański UEN frakcijos vardu, Philip Claeys, nepriklausomas Parlamento narys, Camiel Eurlings, Jan Marinus Wiersma, Andrew Duff, Joost Lagendijk, Adamos Adamou, Bastiaan Belder, Roberta Angelilli, Jan Tadeusz Masiel, Ioannis Kasoulides, Hannes Swoboda, Marielle De Sarnez, Cem Özdemir, Vittorio Agnoletto ir Georgios Karatzaferis.

PIRMININKAVO: Pierre MOSCOVICI

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo: Sebastiano (Nello) Musumeci, Hans-Peter Martin, Renate Sommer, Véronique De Keyser, Silvana Koch-Mehrin, Mirosław Mariusz Piotrowski, Mogens N.J. Camre, Andreas Mölzer, Jacques Toubon, Michel Rocard, Karin Riis-Jørgensen, Francesco Enrico Speroni, Roger Helmer, Geoffrey Van Orden, Vural Öger, Marios Matsakis, Philippe de Villiers, Ville Itälä, Emine Bozkurt, Karin Resetarits, Françoise Grossetête, Stavros Lambrinidis, Giorgos Dimitrakopoulos, Panagiotis Beglitis, Ursula Stenzel, Libor Rouček, Zbigniew Zaleski, Nicola Zingaretti, György Schöpflin, Douglas Alexander ir Olli Rehn.

Kalbėjo: Bernd Posselt, kuris padarė pareiškimą asmeniniu klausimu po Daniel Marc Cohn-Bendit pastabų, ir Werner Langen, kuris padarė pareiškimą asmeniniu klausimu po Martin Schulz pastabų.

Pasiūlymai dėl rezoliucijų, pateikti remiantis Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalimi baigiantis diskusijoms:

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk ir Cem Özdemir Verts/ALE frakcijos vardu — dėl derybų su Turkija pradžios (B6-0484/2005), |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk ir Cem Özdemir Verts/ALE frakcijos vardu — dėl derybų su Turkija pradžios (B6-0484/2005),

| — | Andrew Duff ALDE frakcijos vardu — dėl derybų su Turkija pradžios (B6-0487/2005), |
| --- | --- |

—

Andrew Duff ALDE frakcijos vardu — dėl derybų su Turkija pradžios (B6-0487/2005),

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma ir Hannes Swoboda PSE frakcijos vardu — dėl derybų su Turkija pradžios (B6-0496/2005), |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma ir Hannes Swoboda PSE frakcijos vardu — dėl derybų su Turkija pradžios (B6-0496/2005),

| — | Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański ir Inese Vaidere UEN frakcijos vardu — dėl derybų dėl Turkijos stojimo pradžios (B6-0498/2005), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański ir Inese Vaidere UEN frakcijos vardu — dėl derybų dėl Turkijos stojimo pradžios (B6-0498/2005),

| — | Francis Wurtz, André Brie, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Feleknas Uca ir Jonas Sjöstedt GUE/NGL frakcijos vardu — dėl derybų su Turkija pradžios (B6-0502/2005), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, André Brie, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Feleknas Uca ir Jonas Sjöstedt GUE/NGL frakcijos vardu — dėl derybų su Turkija pradžios (B6-0502/2005),

| — | Elmar Brok, João de Deus Pinheiro ir Camiel Eurlings PPE-DE frakcijos vardu — dėl derybų su Turkija pradžios (B6-0505/2005). |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, João de Deus Pinheiro ir Camiel Eurlings PPE-DE frakcijos vardu — dėl derybų su Turkija pradžios (B6-0505/2005).

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 28 protokolo 5.1 punktas ir 2005 9 28 protokolo 5.2 punktas.

2005 9 28 protokolo 5.1 punktas ir 2005 9 28 protokolo 5.2 punktas

(Posėdis sustabdytas 11.50 val. prieš balsavimą ir atnaujintas 12.05 val.)

(Posėdis sustabdytas 11.50 val. prieš balsavimą ir atnaujintas 12.05 val.)

PIRMININKAVO: Josep BORRELL FONTELLES

Pirmininkas

4.   Oficialus pasveikinimas

Pirmininkas Parlamento vardu pasveikino oficialioje galerijoje sėdinčius Meksikos Senato užsienio reikalų komiteto pirmininko Fernando Margaín vadovaujamos delegacijos narius iš Meksikos kongreso.

5.   Balsavimui skirtas laikas

Balsavimo rezultatai (pakeitimai, atskiri balsavimai ir balsavimai dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių ir t.t.) pateikiami Protokolo I priede.—

5.1.   EB ir Turkijos asociacijos susitarimo papildomas protokolas, siekiant atsižvelgti į plėtrą *** (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

(Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Rekomendacija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl susitarimo, įsteigiančio Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociaciją, papildomo protokolo, siekiant atsižvelgti į Europos Sąjungos plėtrą, pasirašymo (9617/2005 — COM(2005)0191 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Užsienio reikalų komitetas.

Pranešėjas: Elmar Brok (A6-0241/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 1.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 1.)

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Kalbėjo: Hans-Gert Poettering PPE-DE frakcijos vardu, jis paprašė atidėti balsavimą remiantis Darbo tvarkos taisyklių 170 straipsnio 4 dalimi, ir Martin Schulz PSE frakcijos vardu dėl šio prašymo.

Parlamentas po balsavimo elektroniniu būdu (311 balsų „už“, 285 — „prieš“, 63 susilaikė) patenkino prašymą.

5.2.   Derybų su Turkija pradžia (balsavimas)

(balsavimas)

Pasiūlymai dėl rezoliucijų B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005 ir B6-0505/2005.

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 2.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 2.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS RC-B6-0484/2005

(keičiama B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005 ir B6-0505/2005),

pateiktas šių Parlamento narių:

| | Hans-Gert Poettering, Camiel Eurlings, Elmar Brok ir João de Deus Pinheiro PPE-DE frakcijos vardu |
| --- | --- |

Hans-Gert Poettering, Camiel Eurlings, Elmar Brok ir João de Deus Pinheiro PPE-DE frakcijos vardu

| | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma ir Hannes Swoboda PSE frakcijos vardu |
| --- | --- |

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma ir Hannes Swoboda PSE frakcijos vardu

| | Graham Watson, Andrew Duff ir Emma Bonino ALDE frakcijos vardu |
| --- | --- |

Graham Watson, Andrew Duff ir Emma Bonino ALDE frakcijos vardu

| | Daniel Marc Cohn-Bendit, Joost Lagendijk ir Cem Özdemir Verts/ALE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Daniel Marc Cohn-Bendit, Joost Lagendijk ir Cem Özdemir Verts/ALE frakcijos vardu,

| | Francis Wurtz, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Tobias Pflüger ir Vittorio Agnoletto GUE/NGL frakcijos vardu |
| --- | --- |

Francis Wurtz, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Tobias Pflüger ir Vittorio Agnoletto GUE/NGL frakcijos vardu

| | Brian Crowley ir Inese Vaidere UEN frakcijos vardu. |
| --- | --- |

Brian Crowley ir Inese Vaidere UEN frakcijos vardu.

Priimta (P6_TA(2005)0350).

(P6_TA(2005)0350).

Paaiškinimai dėl balsavimo:

Paaiškinimai dėl balsavimo:

| — | PPE-DE frakcijos vardu Giorgos Dimitrakopoulos pateikė 5 pakeitimo žodinį pakeitimą, kuris buvo priimtas; |
| --- | --- |

—

PPE-DE frakcijos vardu Giorgos Dimitrakopoulos pateikė 5 pakeitimo žodinį pakeitimą, kuris buvo priimtas;

| — | PSE frakcijos vardu Jan Marinus Wiersma pateikė 6 ir 16 dalių žodinį pakeitimą, kuris nebuvo priimtas, kadangi daugiau kaip 37 Parlamento nariai nesutiko su šiuo pakeitimu; |
| --- | --- |

—

PSE frakcijos vardu Jan Marinus Wiersma pateikė 6 ir 16 dalių žodinį pakeitimą, kuris nebuvo priimtas, kadangi daugiau kaip 37 Parlamento nariai nesutiko su šiuo pakeitimu;

| — | Andrew Duff kalbėjo apie balsavimo eigą. |
| --- | --- |

—

Andrew Duff kalbėjo apie balsavimo eigą.

PIRMININKAVO: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Pirmininko pavaduotojas

6.   Oficialus pasveikinimas

Pirmininkas Parlamento vardu pasveikino oficialioje galerijoje sėdintį Peru Kongreso užsienio reikalų komiteto pirmininką Gustavo Pacheco.

7.   Balsavimui skirtas laikas (pratęstas)

(pratęstas)

7.1.   1. Kredito įstaigų veiklos pradėjimas ir vykdymas. 2. Investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumas ***I (balsavimas)

(balsavimas)

Pranešimas

| 1. | dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nauja redakcija išdėstančios 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) |
| --- | --- |

1.

dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nauja redakcija išdėstančios 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD))

| 2. | dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, pakeičiančią 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo lygybės (KOM(2004)0486 — C6 0144/2004 — 2004/0159(COD)) — Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas. |
| --- | --- |

2.

dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, pakeičiančią 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo lygybės (KOM(2004)0486 — C6 0144/2004 — 2004/0159(COD)) — Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas.

Pranešėjas: Alexander Radwan (A6-0257/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 3.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 3.)

1. KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2005)0351).

(P6_TA(2005)0351).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2005)0351).

(P6_TA(2005)0351).

2. KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2005)0352).

(P6_TA(2005)0352).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2005)0352).

(P6_TA(2005)0352).

Paaiškinimai dėl balsavimo:

Paaiškinimai dėl balsavimo:

| — | PPE-DE frakcijos vardu Alexander Radwan pateikė 778 ir 782 pakeitimų žodinį pakeitimą ir 781 bei 785 pakeitimų žodinį pakeitimą (abu pakeitimai buvo priimti). |
| --- | --- |

—

PPE-DE frakcijos vardu Alexander Radwan pateikė 778 ir 782 pakeitimų žodinį pakeitimą ir 781 bei 785 pakeitimų žodinį pakeitimą (abu pakeitimai buvo priimti).

7.2.   Teisės aktuose numatytas metinių ir konsoliduotų atskaitomybių auditas ***I (balsavimas)

(balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl teisės aktuose numatyto metinių ir konsoliduotų atskaitomybių audito, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB (COM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Teisės reikalų komitetas.

Pranešėjas: Bert Doorn (A6-0224/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 4.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 4.)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2005)0353).

(P6_TA(2005)0353).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2005)0353).

(P6_TA(2005)0353).

Paaiškinimai dėl balsavimo:

Paaiškinimai dėl balsavimo:

| — | Bert Doorn (pranešėjas) prieš balsavimą. |
| --- | --- |

—

Bert Doorn (pranešėjas) prieš balsavimą.

7.3.   Bendrijos geležinkelių plėtra ***I (balsavimas)

(balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (COM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Georg Jarzembowski (A6-0143/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 5.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 5.)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2005)0354).

(P6_TA(2005)0354).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2005)0354).

(P6_TA(2005)0354).

7.4.   Traukinių brigadų narių sertifikavimas ***I (balsavimas)

(balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl traukinių brigadų narių, dirbančių Bendrijos geležinkelių tinklų lokomotyvuose ir traukiniuose, sertifikavimo (COM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Gilles Savary (A6-0133/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 6.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 6.)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2005)0355).

(P6_TA(2005)0355).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2005)0355).

(P6_TA(2005)0355).

Paaiškinimai dėl balsavimo:

Paaiškinimai dėl balsavimo:

| — | Erik Meijer GUE/NGL frakcijos vardu pateikė 50 pakeitimo žodinį pakeitimą. |
| --- | --- |

—

Erik Meijer GUE/NGL frakcijos vardu pateikė 50 pakeitimo žodinį pakeitimą.

7.5.   Tarptautinių geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***I (balsavimas)

(balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (COM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Dirk Sterckx (A6-0123/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 7.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 7.)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2005)0356).

(P6_TA(2005)0356).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2005)0356).

(P6_TA(2005)0356).

Paaiškinimai dėl balsavimo:

Paaiškinimai dėl balsavimo:

| — | Michael Cramer Verts/ALE frakcijos vardu pateikė 138/rév pakeitimo žodinį pakeitimą, kuris buvo priimtas, ir pasiūlė, kad pakeistas 138/rév pakeitimas būtų pateiktas balsuoti prieš 32 pakeitimą (Parlamentas tam pritarė). |
| --- | --- |

—

Michael Cramer Verts/ALE frakcijos vardu pateikė 138/rév pakeitimo žodinį pakeitimą, kuris buvo priimtas, ir pasiūlė, kad pakeistas 138/rév pakeitimas būtų pateiktas balsuoti prieš 32 pakeitimą (Parlamentas tam pritarė).

7.6.   Kompensavimas, kai nesilaikoma sutartinių krovinių gabenimo geležinkeliais paslaugoms taikomų kokybės reikalavimų ***I (balsavimas)

(balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kompensavimo, kai nesilaikoma sutartinių krovinių gabenimo geležinkeliais paslaugoms taikomų kokybės reikalavimų (COM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Roberts Zīle (A6-0171/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 8.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 8.)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Atmesta.

Kalbėjo: Olli Rehn (Komisijos narys), kuris pareiškė, kad Komisija atsižvelgė į Parlamento poziciją.

Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui remiantis Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 3 dalimi.

7.7.   Profesinės sąjungos „Solidarumas“ 25-osios metinės ir jos žinia Europai (balsavimas)

(balsavimas)

Pasiūlymai dėl rezoliucijų B6-0485/2005, B6-0495/2005, B6-0500/2005 ir B6-0504/2005.

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 9.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 9.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS RC-B6-0485/2005

(keičiama B6-0485/2005, B6-0495/2005 ir B6-0504/2005),

pateiktas šių Parlamento narių:

| | Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski ir Jacek Emil Saryusz-Wolski PPE-DE frakcijos vardu |
| --- | --- |

Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski ir Jacek Emil Saryusz-Wolski PPE-DE frakcijos vardu

| | Dariusz Rosati, Józef Pinior ir Jan Marinus Wiersma PSE frakcijos vardu |
| --- | --- |

Dariusz Rosati, Józef Pinior ir Jan Marinus Wiersma PSE frakcijos vardu

| | Bronisław Geremek ir Janusz Onyszkiewicz ALDE frakcijos vardu |
| --- | --- |

Bronisław Geremek ir Janusz Onyszkiewicz ALDE frakcijos vardu

| | Milan Horáček, Joost Lagendijk ir Angelika Beer Verts/ALE frakcijos vardu |
| --- | --- |

Milan Horáček, Joost Lagendijk ir Angelika Beer Verts/ALE frakcijos vardu

| | Wojciech Roszkowski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis ir Cristiana Muscardini UEN frakcijos vardu. |
| --- | --- |

Wojciech Roszkowski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis ir Cristiana Muscardini UEN frakcijos vardu.

Priimta (P6_TA(2005)0357).

(P6_TA(2005)0357).

(Pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0500/2005 yra anuliuojamas.)

7.8.   Teritorinės sanglaudos vaidmuo regioninėje plėtroje (balsavimas)

(balsavimas)

Pranešimas dėl teritorinės sanglaudos vaidmens regioninėje plėtroje (2004/2256(INI)) — Regioninės plėtros komitetas.

Pranešėjas: Ambroise Guellec (A6-0251/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 10.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 10.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS

Priimta (P6_TA(2005)0358).

(P6_TA(2005)0358).

7.9.   Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais (balsavimas)

(balsavimas)

Pranešimas dėl glaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais (2004/2253(INI)) — Regioninės plėtros komitetas.

Pranešėjas: Sérgio Marques (A6-0246/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 11.)

(Balsavimo rezultatai: I priedas, punktas 11.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS

Priimta (P6_TA(2005)0359).

(P6_TA(2005)0359).

Paaiškinimai dėl balsavimo:

Paaiškinimai dėl balsavimo:

| — | Carl Schlyter įspėjo apie klaidą 5 pakeitime švedų kalba. |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter įspėjo apie klaidą 5 pakeitime švedų kalba.

8.   Paaiškinimai dėl balsavimo

Rašytiniai paaiškinimai dėl balsavimo:

Rašytiniai paaiškinimai dėl balsavimo:

Pagal Darbo tvarkos taisyklių 163 straipsnio 3 dalį raštu pateikti paaiškinimai dėl balsavimo įrašomi į šio posėdžio stenogramą.

Žodiniai paaiškinimai dėl balsavimo:

Žodiniai paaiškinimai dėl balsavimo:

Derybų su Turkija pradžia — RC-B6-0484/2005:

| — | Bernat Joan i Marí, Carlo Fatuzzo, Richard Seeber, Bernd Posselt, Mario Borghezio, Luca Romagnoli, Frank Vanhecke, Albert Deß. |
| --- | --- |

—

Bernat Joan i Marí, Carlo Fatuzzo, Richard Seeber, Bernd Posselt, Mario Borghezio, Luca Romagnoli, Frank Vanhecke, Albert Deß.

Pranešimas: Roberts Zīle — A6-0171/2005:

| — | Richard Seeber. |
| --- | --- |

—

Richard Seeber.

Pranešimas: Ambroise Guellec — A6-0251/2005:

| — | Richard Seeber. |
| --- | --- |

—

Richard Seeber.

Pranešimas: Sérgio Marques — A6-0246/2005:

| — | Richard Seeber. |
| --- | --- |

—

Richard Seeber.

9.   Balsavimo patikslinimai

Balsavimo patikslinimai pateikiami „Séance en direct“ tinklalapio „Résultats des votes (appels nominaux) / Results of votes (roll-call votes)“ dalyje ir II priede „Balsavimo rezulatai“ (spausdintas variantas).

Dvi savaites nuo balsavimo dienos balsavimo patikslinimų elektroninis variantas Europarl svetainėje bus nuolat atnaujinamas.

Europarl

Vėliau balsavimo patikslinimo sąrašas nebus keičiamas, kadangi jis bus verčiamas ir skelbiamas Oficialiajame leidinyje.

Posėdyje dalyvavę, bet nebalsavę Parlamento nariai:

Posėdyje dalyvavę, bet nebalsavę Parlamento nariai:

Daniel Caspary pranešė, kad jis dalyvavo posėdyje, bet balsavo ne visais klausimais.

(Posėdis sustabdytas 13.40 val. ir atnaujintas 15.05 val.)

(Posėdis sustabdytas 13.40 val. ir atnaujintas 15.05 val.)

PIRMININKAVO: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Pirmininko pavaduotojas

10.   Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas

Ankstesnio posėdžio protokolas patvirtintas.

11.   Imuniteto gynimas (tęsinys)

(tęsinys)

2005 m. liepos 5 d. Europos Parlamentui priėmus sprendimą ginti Umberto Bossi imunitetą baudžiamojoje byloje Brescia teisme, Pirmininkas iš kompetetingų Italijos valdžios institucijų pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 9 dalį gavo nuosprendį šioje byloje, kurį 2005 m. birželio 6 d. priėmė Brescia Apeliacinis teismas.

Minėtas pranešimas bus perduotas susipažinti Teisės reikalų komitetui.

12.   Nafta (diskusijos)

(diskusijos)

Tarybos ir Komisijos pareiškimai: Naftos kainų kilimas ir priklausomybė nuo naftos

Douglas Alexander (Einantis Tarybos Pirmininko pareigas) ir Andris Piebalgs (Komisijos narys) padarė pareiškimus.

Kalbėjo: Giles Chichester PPE-DE frakcijos vardu, Hannes Swoboda PSE frakcijos vardu, Fiona Hall ALDE frakcijos vardu, Claude Turmes Verts/ALE frakcijos vardu, Umberto Guidoni GUE/NGL frakcijos vardu, Guntars Krasts UEN frakcijos vardu, Sergej Kozlík, nepriklausomas Parlamento narys, Robert Goebbels, Vittorio Prodi, Satu Hassi, Dimitrios Papadimoulis, Liam Aylward, Luca Romagnoli, Christoph Konrad, Reino Paasilinna, Roberto Musacchio, Luis de Grandes Pascual, Ewa Hedkvist Petersen, Carmen Fraga Estévez, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Riitta Myller, Ján Hudacký, Mia De Vits, Alejo Vidal-Quadras Roca, Antolín Sánchez Presedo, Peter Liese, Péter Olajos, Ivo Belet, Ivo Strejček ir Douglas Alexander.

PIRMININKAVO: Antonios TRAKATELLIS

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo Andris Piebalgs.

Pasiūlymai dėl rezoliucijų, pateikti remiantis Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalimi baigiantis diskusijoms:

| — | Fiona Hall, Sophia in 't Veld ir Vittorio Prodi ALDE frakcijos vardu — dėl naftos kainos ir priklausomybės nuo energetikos (B6-0481/2005), |
| --- | --- |

—

Fiona Hall, Sophia in 't Veld ir Vittorio Prodi ALDE frakcijos vardu — dėl naftos kainos ir priklausomybės nuo energetikos (B6-0481/2005),

| — | Claude Turmes Verts/ALE frakcijos vardu — dėl naftos kainų kilimo ir priklausomybės nuo naftos (B6-0482/2005), |
| --- | --- |

—

Claude Turmes Verts/ALE frakcijos vardu — dėl naftos kainų kilimo ir priklausomybės nuo naftos (B6-0482/2005),

| — | Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Guntars Krasts ir Roberts Zīle UEN frakcijos vardu — dėl naftos kainų kilimo ir priklausomybės nuo naftos (B6-0491/2005), |
| --- | --- |

—

Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Guntars Krasts ir Roberts Zīle UEN frakcijos vardu — dėl naftos kainų kilimo ir priklausomybės nuo naftos (B6-0491/2005),

| — | Umberto Guidoni ir Ilda Figueiredo GUE/NGL frakcijos vardu — dėl naftos kainų kilimo ir priklausomybės nuo naftos (B6-0499/2005), |
| --- | --- |

—

Umberto Guidoni ir Ilda Figueiredo GUE/NGL frakcijos vardu — dėl naftos kainų kilimo ir priklausomybės nuo naftos (B6-0499/2005),

| — | Alexander Radwan, Giles Chichester ir Paul Rübig PPE-DE frakcijos vardu — dėl naftos kainų kilimo ir priklausomybės nuo naftos (B6-0506/2005), |
| --- | --- |

—

Alexander Radwan, Giles Chichester ir Paul Rübig PPE-DE frakcijos vardu — dėl naftos kainų kilimo ir priklausomybės nuo naftos (B6-0506/2005),

| — | Hannes Swoboda, Robert Goebbels, Mechtild Rothe ir Mia De Vits PSE frakcijos vardu — dėl naftos kainų kilimo ir priklausomybės nuo naftos (B6-0509/2005). |
| --- | --- |

—

Hannes Swoboda, Robert Goebbels, Mechtild Rothe ir Mia De Vits PSE frakcijos vardu — dėl naftos kainų kilimo ir priklausomybės nuo naftos (B6-0509/2005).

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 29 protokolo 6.2 punktas.

2005 9 29 protokolo 6.2 punktas.

13.   Jungtinių Tautų reforma ir Tūkstantmečio vystymosi tikslai (diskusijos)

(diskusijos)

Tarybos ir Komisijos pareiškimai: Jungtinių Tautų reforma ir Tūkstantmečio vystymosi tikslai.

Douglas Alexander (Einantis Tarybos Pirmininko pareigas) ir Benita Ferrero-Waldner (Komisijos narė) padarė pareiškimus.

Kalbėjo: Francisco José Millán Mon PPE-DE frakcijos vardu, Glenys Kinnock PSE frakcijos vardu, Alexander Lambsdorff ALDE frakcijos vardu, Frithjof Schmidt Verts/ALE frakcijos vardu, Miguel Portas GUE/NGL frakcijos vardu, Hélène Goudin IND/DEM frakcijos vardu, Inese Vaidere UEN frakcijos vardu, Irena Belohorská, nepriklausomas Parlamento narys, Nirj Deva, Jo Leinen, Lapo Pistelli, Raül Romeva i Rueda, Tobias Pflüger, Kathy Sinnott, Koenraad Dillen, Enrique Barón Crespo, Paul Marie Coûteaux, Miguel Angel Martínez Martínez, Inger Segelström, Manuel António dos Santos, Douglas Alexander, Benita Ferrero-Waldner ir Alexander Lambsdorff, kuris uždavė klausimą Komisijai, į kurį atsakė Benita Ferrero-Waldner.

Pasiūlymai dėl rezoliucijų, pateikti remiantis Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalimi baigiantis diskusijoms:

| — | Raül Romeva i Rueda, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre ir Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE frakcijos vardu — dėl Jungtinių Tautų reformos (B6-0483/2005), |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre ir Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE frakcijos vardu — dėl Jungtinių Tautų reformos (B6-0483/2005),

| — | Brian Crowley, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis ir Guntars Krasts UEN frakcijos vardu — dėl Jungtinių Tautų reformos (B6-0492/2005), |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis ir Guntars Krasts UEN frakcijos vardu — dėl Jungtinių Tautų reformos (B6-0492/2005),

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon ir Simon Coveney PPE-DE frakcijos vardu — dėl Jungtinių Tautų pasaulio valstybių vadovų aukščiausio lygio susitikimo išvadų ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų (2005 m. rugsėjo 16 d.) (B6-0493/2005), |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon ir Simon Coveney PPE-DE frakcijos vardu — dėl Jungtinių Tautų pasaulio valstybių vadovų aukščiausio lygio susitikimo išvadų ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų (2005 m. rugsėjo 16 d.) (B6-0493/2005),

| — | André Brie ir Luisa Morgantini GUE/NGL frakcijos vardu — dėl Jungtinių Tautų 2005 m. pasaulio valstybių vadovų aukščiausio lygio susitikimo rezultatų (B6-0501/2005), |
| --- | --- |

—

André Brie ir Luisa Morgantini GUE/NGL frakcijos vardu — dėl Jungtinių Tautų 2005 m. pasaulio valstybių vadovų aukščiausio lygio susitikimo rezultatų (B6-0501/2005),

| — | Alexander Lambsdorff ir Lapo Pistelli ALDE frakcijos vardu — dėl Jungtinių Tautų Organizacijos 2005 m. pasaulio valstybių vadovų aukščiausio lygio susitikimo rezultatų (B6-0507/2005), |
| --- | --- |

—

Alexander Lambsdorff ir Lapo Pistelli ALDE frakcijos vardu — dėl Jungtinių Tautų Organizacijos 2005 m. pasaulio valstybių vadovų aukščiausio lygio susitikimo rezultatų (B6-0507/2005),

| — | Glenys Kinnock, Michel Rocard, Pasqualina Napoletano, Jo Leinen ir Miguel Angel Martínez Martínez PSE frakcijos vardu — dėl Jungtinių Tautų reformos (B6-0510/2005). |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock, Michel Rocard, Pasqualina Napoletano, Jo Leinen ir Miguel Angel Martínez Martínez PSE frakcijos vardu — dėl Jungtinių Tautų reformos (B6-0510/2005).

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 29 protokolo 6.3 punktas.

2005 9 29 protokolo 6.3 punktas.

(Posėdis sustabdytas 18.10 val. prieš klausimų valandą ir atnaujintas 18.25 val.).

(Posėdis sustabdytas 18.10 val. prieš klausimų valandą ir atnaujintas 18.25 val.).

PIRMININKAVO: Manuel António dos SANTOS

Pirmininko pavaduotojas

14.   Klausimų valanda (klausimai Tarybai)

Parlamentas peržiūrėjo klausimus Tarybai (B6-0331/2005).

Klausimas 1 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Atliekų problema ir jos sprendimo būdas

Douglas Alexander (Einantis Tarybos Pirmininko pareigas) atsakė į klausimą ir į Marie Panayotopoulos-Cassiotou papildomą klausimą.

Klausimas 2 (Sajjad Karim): Valstybių narių kovos su terorizmu požiūrio derinimas

Douglas Alexander atsakė į klausimą ir į Sajjad Karim ir David Martin papildomus klausimus.

Klausimas 3 (Chris Davies): Ministrų Tarybos interneto svetainė

Douglas Alexander atsakė į klausimą ir į Chris Davies, David Martin ir Bill Newton Dunn papildomus klausimus.

Klausimas 4 (Sarah Ludford): Kliūtys pasinaudoti teise susipažinti su Tarybos dokumentais

Douglas Alexander atsakė į klausimą ir į Sarah Ludford papildomą klausimą.

Klausimas 5 (Nigel Farage): Partnerystės sutartys žvejybos sektoriuje

Douglas Alexander atsakė į klausimą ir į Nigel Farage, Christopher Beazley ir Catherine Stihler papildomus klausimus.

Klausimas 6 (Bernd Posselt): Mažumų teisės Serbijoje

Douglas Alexander atsakė į klausimą ir į Bernd Posselt, Zsolt László Becsey ir Paul Rübig papildomus klausimus.

Klausimas 7 (Dimitrios Papadimoulis): Turkijos religinių mažumų nuosavybės teisės

Douglas Alexander atsakė į klausimą ir į Dimitrios Papadimoulis ir Catherine Stihler papildomus klausimus.

Klausimas 8 (James Hugh Allister): Airijos respublikonų armijos (IRA) teroristai

Douglas Alexander (einantis Tarybos Pirmininko pareigas) atsakė į klausimą ir į James Hugh Allister, James Nicholson ir Proinsias De Rossa papildomus klausimus.

Kalbėjo Christopher Beazley.

Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu.

Klausimų Tarybai valanda baigta.

(Posėdis sustabdytas 19.05 val. ir atnaujintas 21.05 val.)

(Posėdis sustabdytas 19.05 val. ir atnaujintas 21.05 val.)

PIRMININKAVO: Pierre MOSCOVICI

Pirmininko pavaduotojas

15.   Baltarusija (diskusijos)

(diskusijos)

Komisijos pareiškimas: Baltarusija

Olli Rehn (Komisijos narys) padarė pareiškimą.

Kalbėjo: Bogdan Klich PPE-DE frakcijos vardu, Joseph Muscat PSE frakcijos vardu, Janusz Onyszkiewicz ALDE frakcijos vardu, Elisabeth Schroedter Verts/ALE frakcijos vardu, Jonas Sjöstedt GUE/NGL frakcijos vardu, Bastiaan Belder IND/DEM frakcijos vardu, Konrad Szymański UEN frakcijos vardu, Bernd Posselt, Józef Pinior, Věra Flasarová, Mirosław Mariusz Piotrowski, Inese Vaidere, Barbara Kudrycka, Bogusław Sonik ir Olli Rehn.

Pasiūlymai dėl rezoliucijų, pateikti remiantis Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalimi baigiantis diskusijoms:

| — | Janusz Onyszkiewicz ALDE frakcijos vardu — dėl padėties Baltarusijoje (B6-0486/2005), |
| --- | --- |

—

Janusz Onyszkiewicz ALDE frakcijos vardu — dėl padėties Baltarusijoje (B6-0486/2005),

| — | Laima Liucija Andrikienė, Árpád Duka-Zólyomi, James Elles, Alfred Gomolka, Tunne Kelam, Bogdan Klich, Barbara Kudrycka, Aldis Kušķis, Rihards Pīks, Bernd Posselt, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Charles Tannock ir Karl von Wogau PPE-DE frakcijos vardu — dėl mažumų padėties Baltarusijoje (B6-0488/2005), |
| --- | --- |

—

Laima Liucija Andrikienė, Árpád Duka-Zólyomi, James Elles, Alfred Gomolka, Tunne Kelam, Bogdan Klich, Barbara Kudrycka, Aldis Kušķis, Rihards Pīks, Bernd Posselt, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Charles Tannock ir Karl von Wogau PPE-DE frakcijos vardu — dėl mažumų padėties Baltarusijoje (B6-0488/2005),

| — | Jan Marinus Wiersma ir Joseph Muscat PSE frakcijos vardu — dėl Baltarusijos (B6-0490/2005), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma ir Joseph Muscat PSE frakcijos vardu — dėl Baltarusijos (B6-0490/2005),

| — | Bastiaan Belder IND/DEM frakcijos vardu — dėl mažumų padėties Baltarusijoje (B6-0494/2005), |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder IND/DEM frakcijos vardu — dėl mažumų padėties Baltarusijoje (B6-0494/2005),

| — | Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański ir Inese Vaidere UEN frakcijos vardu — dėl politinės padėties Baltarusijoje (B6-0497/2005), |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański ir Inese Vaidere UEN frakcijos vardu — dėl politinės padėties Baltarusijoje (B6-0497/2005),

| — | Eva-Britt Svensson GUE/NGL frakcijos vardu — dėl Baltarusijos (B6-0503/2005) |
| --- | --- |

—

Eva-Britt Svensson GUE/NGL frakcijos vardu — dėl Baltarusijos (B6-0503/2005)

| — | Elisabeth Schroedter, Milan Horáček ir Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE frakcijos vardu — dėl žinisklaidos priemonių nepriklausomybės ir politinės padėties Baltarusijoje (B6-0508/2005). |
| --- | --- |

—

Elisabeth Schroedter, Milan Horáček ir Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE frakcijos vardu — dėl žinisklaidos priemonių nepriklausomybės ir politinės padėties Baltarusijoje (B6-0508/2005).

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 29 protokolo 6.4 punktas.

2005 9 29 protokolo 6.4 punktas.

16.   Sąjungos ir Indijos santykiai (diskusijos)

(diskusijos)

Pranešimas dėl ES ir Indijos santykių: strateginis bendradarbiavimas (2004/2169(INI)) — Užsienio reikalų komitetas.

Pranešėjas: Emilio Menéndez del Valle (A6-0256/2005).

Emilio Menéndez del Valle pristatė pranešimą.

Kalbėjo Olli Rehn (Komisijos narys).

Kalbėjo: Georgios Papastamkos (INTA komiteto nuomonės referentas), Marcello Vernola PPE-DE frakcijos vardu, Neena Gill PSE frakcijos vardu, Sajjad Karim ALDE frakcijos vardu, Derek Roland Clark IND/DEM frakcijos vardu, nepriklausomas Parlamento narys Ryszard Czarnecki, Charles Tannock, Jo Leinen, Eija-Riitta Korhola ir Libor Rouček.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 29 protokolo 6.5 punktas.

2005 9 29 protokolo 6.5 punktas.

17.   Atsinaujinančios energijos dalis Sąjungoje (diskusijos)

(diskusijos)

Pranešimas dėl atsinaujinančios energijos dalies ES ir konkrečių veiksmų pasiūlymų (2004/2153(INI)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Claude Turmes (A6-0227/2005).

Claude Turmes pristatė pranešimą.

Kalbėjo Andris Piebalgs (Komisijos narys).

Kalbėjo: Dimitrios Papadimoulis (ENVI komiteto nuomonės referentas), Mairead McGuinness (AGRI komiteto nuomonės referentas), Peter Liese PPE-DE frakcijos vardu, Mechtild Rothe PSE frakcijos vardu, Vittorio Prodi ALDE frakcijos vardu, Umberto Guidoni GUE/NGL frakcijos vardu, Mieczysław Edmund Janowski UEN frakcijos vardu, Sergej Kozlík, nepriklausomas Parlamento narys, Nikolaos Vakalis, Adam Gierek, Esko Seppänen, Avril Doyle, Andres Tarand ir Andris Piebalgs.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 29 protokolo 6.6 punktas.

2005 9 29 protokolo 6.6 punktas

18.   Mažumų padėtis žmogaus teisių klausimu Kosove (diskusijos)

(diskusijos)

Komisijos pareiškimas: Mažumų padėtis žmogaus teisių klausimu Kosove.

Olli Rehn (Komisijos narys) padarė pareiškimą.

Kalbėjo: Bernd Posselt PPE-DE frakcijos vardu, Panagiotis Beglitis PSE frakcijos vardu, Viktória Mohácsi ALDE frakcijos vardu, Elly de Groen-Kouwenhoven Verts/ALE frakcijos vardu, Gisela Kallenbach ir Olli Rehn.

Diskusijos baigtos.

19.   Iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių (diskusijos)

(diskusijos)

Pranešimas dėl Komisijos komunikato dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos: iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių — bendra atsakomybė (2004/2162(INI)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Ari Vatanen (A6-0225/2005).

Ari Vatanen pristatė pranešimą.

Kalbėjo Jacques Barrot (Komisijos Pirmininko pavaduotojas).

Kalbėjo: Dieter-Lebrecht Koch PPE-DE frakcijos vardu, Inés Ayala Sender PSE frakcijos vardu, Hannu Takkula ALDE frakcijos vardu, Margrete Auken Verts/ALE frakcijos vardu, Ewa Hedkvist Petersen ir Jacques Barrot.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 29 protokolo 6.7 punktas.

2005 9 29 protokolo 6.7 punktas.

20.   Kito posėdžio darbotvarkė

Kitos dienos darbotvarkė patvirtinta (dokumentas „Darbotvarkė“, PE 361.877/OJJE).

21.   Posėdžio pabaiga

Posėdis baigtas 23.50 val.

Julian Priestley

Generalinis sekretorius

Manuel António dos Santos

Pirmininko pavaduotojas

---

DALYVIŲ SĄRAŠAS

Pasirašė:

Adamou, Agnoletto, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Stebėtojai:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Dimitrov Martin, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I PRIEDAS

BALSAVIMO REZULTATAI

Santrumpos ir simboliai

| + | priimta |
| --- | --- |
| - | atmesta |
| ↓ | atkrito |
| A | atšaukta |
| VB (..., ..., ...) | vardinis balsavimas (už, prieš, susilaikė) |
| EB (..., ..., ...) | elektroninis balsavimas (už, prieš, susilaikė) |
| dal. | balsavimas dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių |
| atsk. | atskiras balsavimas |
| pak. | pakeitimas |
| KP | kompromisinis pakeitimas |
| AD | atitinkama dalis |
| NP | naikinantis pakeitimas |
| = | tapatūs pakeitimai |
| § | dalis |
| str. | str. |
| konst. | konstatuojamoji dalis |
| PR | pasiūlymas dėl rezoliucijos |
| BPR | bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos |
| SB | slaptas balsavimas |

+

priimta

-

atmesta

↓

atkrito

A

atšaukta

VB (..., ..., ...)

vardinis balsavimas (už, prieš, susilaikė)

EB (..., ..., ...)

elektroninis balsavimas (už, prieš, susilaikė)

dal.

balsavimas dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

atsk.

atskiras balsavimas

pak.

pakeitimas

KP

kompromisinis pakeitimas

AD

atitinkama dalis

NP

naikinantis pakeitimas

=

tapatūs pakeitimai

§

dalis

str.

str.

konst.

konstatuojamoji dalis

PR

pasiūlymas dėl rezoliucijos

BPR

bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos

SB

slaptas balsavimas

1.   EEB ir Turkijos asociacijos susitarimo papildomas protokolas, siekiant atsižvelgti į plėtrą ***

Pranešimas: Elmar BROK (A6-0241/2005)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| vienas balsavimas | | Atidėtas | |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

vienas balsavimas

Atidėtas

Balsavimas buvo atidėtas remiantis Darbo tvarkos taisyklių 170 straipsnio 4 dalimi.

2.   Derybų su Turkija pradžia

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005, B6-0505/2005

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos RC-B6-0484/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL+UEN) |
| 1 dalis | 2 | PPE-DE | VB | + | 322, 282, 61 |
| § | originalus tekstas | | ↓ | |
| po 2 dalies | 5 | Lambrinidis ir kt. | | + | pakeista žodžiu |
| po 3 dalies | 1 | Moscovici ir kt. | dal./VB | | |
| 1 | + | 542, 74, 46 |
| 2 | + | 304, 294, 57 |
| po 4 dalies | 6 | Lambrinidis ir kt. | EB | - | 184, 272, 213 |
| 5 dalis | 7 | Lambrinidis ir kt. | EB | - | 175, 273, 217 |
| § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po 10 dalies | 3 | PPE-DE | VB | - | 235, 291, 129 |
| 15 dalis | | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 16 dalis | | originalus tekstas | atsk. | + | |
| D konstatuojamoji dalis | | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po I konstatuojamosios dalies | 4 | Moscovici ir kt. | | + | |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | VB | + | 356, 181, 125 |
| Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų |
| B6-0484/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0487/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0496/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0498/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0502/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0505/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos RC-B6-0484/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL+UEN)

1 dalis

2

PPE-DE

VB

+

322, 282, 61

§

originalus tekstas

↓

po 2 dalies

5

Lambrinidis ir kt.

+

pakeista žodžiu

po 3 dalies

1

Moscovici ir kt.

dal./VB

1

+

542, 74, 46

2

+

304, 294, 57

po 4 dalies

6

Lambrinidis ir kt.

EB

-

184, 272, 213

5 dalis

7

Lambrinidis ir kt.

EB

-

175, 273, 217

§

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

po 10 dalies

3

PPE-DE

VB

-

235, 291, 129

15 dalis

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

16 dalis

originalus tekstas

atsk.

+

D konstatuojamoji dalis

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

po I konstatuojamosios dalies

4

Moscovici ir kt.

+

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

VB

+

356, 181, 125

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

B6-0484/2005

Verts/ALE

↓

B6-0487/2005

ALDE

↓

B6-0496/2005

PSE

↓

B6-0498/2005

UEN

↓

B6-0502/2005

GUE/NGL

↓

B6-0505/2005

PPE-DE

↓

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

IND/DEM: 2 pakeitimas ir galutinis balsavimas.

PPE-DE: 1, 3 pakeitimai.

Verts/ALE: 1 pakeitimas.

Prašymai balsuoti atskirai

UEN: 16 dalis.

PPE-DE: 16 dalis.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

Verts/ALE

1 pak.

1 dalis:„ragina Turkiją pripažinti vykdžius armėnų genocidą;“.

2 dalis:„laiko tokį aktą būtina prielaida ... į Europos Sąjungą;“.

PSE

§ 15

1 dalis:„pabrėžia, kad derybų pradžia ... automatiškai baigtis naryste;“.

2 dalis:„pabrėžia, kad .... prasidėjus deryboms;“.

PPE-DE

§ 5

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „K. Anano plano pagrindu“.

2 dalis: šie žodžiai.

D konstatuojamoji dalis

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „K. Anano plano pagrindu“.

2 dalis: šie žodžiai.

Įvairūs

PSE frakcijos vardu J.-M. WIERSMA pateikė 6 ir 16 dalių žodinius pakeitimus.

EPP-ED frakcijos vardu G. DIMITRAKOPOULOS pateikė tokį 5 pakeitimo žodinį pakeitimą:

| 2a. | pabrėžia, kad šis vienašališkas Turkijos pareiškimas nėra sudedamoji Protokolo dalis, neturi jokios teisinės įtakos Turkijos įsipareigojimams pagal šį Protokolą ir neturėtų būti pateikiamas ratifikuoti Didžiojoje Nacionalinėje Asamblėjoje; |
| --- | --- |

2a.

pabrėžia, kad šis vienašališkas Turkijos pareiškimas nėra sudedamoji Protokolo dalis, neturi jokios teisinės įtakos Turkijos įsipareigojimams pagal šį Protokolą ir neturėtų būti pateikiamas ratifikuoti Didžiojoje Nacionalinėje Asamblėjoje;

3.   1. Kredito įstaigų veiklos pradėjimas ir vykdymas, 2. Investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumas ***I

Pranešimas: Alexander RADWAN (A6-0257/2005)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kredito įstaigų veiklos pradėjimas ir vykdymas |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

1.

Kredito įstaigų veiklos pradėjimas ir vykdymas

Paketas Nr. 1A

1-2

4-5

8

10-11

15-17

19-22

24-26

28-29

31-39

41-49

50

52-53

54-57

60-64

67, 69, 71

73-74

76-78

81-86

88-92

94-100

102-107

109

111-115

117

119-126

128

130-139

141-151

154-159

161-165

168-170

172

174-208

211-218

223

227-248

250-255

256-262

264

266-269

271-275

277, 278

280-285

288-290

292-295

297-298

300-305

307-309

312-313

315-316

319-320

322-338

340-347

349-369

373-383

385-386

390-392

394-401

403-407

409-414

416-426

428

430-431

433-434

436-448

523-673

675-691

727

komitetas

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Paketas Nr. 1B

13

18

27

30

65

77

93

101

110

118

129

167

222

249

265

270

286-287

291

306

310-311

314

317

321

348

370-372

384

387-389

393

402

427

429

435

komitetas

-

7 priedas

674

PPE-DE, PSE + ALDE

+

276

komitetas

↓

Paketas Nr. 2

728-748

750-772

779

780

PPE-DE, PSE + ALDE

+

Paketas Nr. 3

3

6-7

9

12

23

40

51

58-59

66

68

70

72

75

79-80

87

108

116

127

152

160

166

171

173

209-210

219-221

224-226

263

279

296

299

318

339

408

415

432

komitetas

↓

po 145 straipsnio 3 dalies

749

PPE-DE, PSE + ALDE

+

140

komitetas

↓

po 150 straipsnio

781

PPE-DE, PSE + ALDE

+

pakeista žodžiu

153

komitetas

↓

po 57 konstatuojamosios dalies

778

PPE-DE, PSE + ALDE

+

pakeista žodžiu

14

komitetas

↓

balsavimas: pasiūlymas su pakeitimais

+

balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

| 2. | Investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumas |
| --- | --- |

2.

Investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumas

Paketas Nr. 1A

449-451

455-488

491-492

496-497

499-511

515-520

522

692

695-712

714-726

komitetas

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Paketas Nr. 1B

498

521

komitetas

-

Paketas Nr. 1B

453

komitetas

VB

-

43, 546, 78

1 priedo 14 dalis

693

PPE-DE, PSE + ALDE

+

512

komitetas

↓

513

komitetas

↓

1 priedo 15 dalis

694

PPE-DE, PSE + ALDE

+

514

komitetas

↓

Paketas Nr. 2

773-777

783-784

PPE-DE, PSE + ALDE

+

Paketas Nr. 3

452

489

493-495

komitetas

↓

po 43 straipsnio 2 dalies

785

PPE-DE, PSE + ALDE

VB

+

pakeista žodžiu

613, 35, 11

490

komitetas

↓

po 32 konstatuojamosios dalies

782

PPE-DE, PSE, ALDE

+

pakeista žodžiu

454

komitetas

↓

balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

Pakeitimus 753-777 PSE frakcijos vardu pasirašė Ieke van den Burg, o ne Margrietus van den Berg.

PPE-DE frakcijos vardu Alexander Radwan pateikė 778 ir 782 pakeitimų žodinį pakeitimą, kuriuo siekiama pradžioje įrašyti žodžius „Europos Parlamento nuomone“.

PPE-DE frakcijos vardu Alexander Radwan pateikė 781 ir 785 pakeitimų žodinį pakeitimą, kuriuo siekiama tuos pakeitimus pakeisti tokiu tekstu:

Nepažeidžiant jau priimtų įgyvendinimo priemonių, pasibaigus dvejų metų laikotarpiui po šios direktyvos priėmimo ir ne vėliau kaip 2008 m. balandžio 1 d. nebetaikomos nuostatos, reikalaujančios priimti technines taisykles, pakeitimus ir sprendimus pagal 2 dalį. Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, gali pratęsti nuostatų taikymo laikotarpį Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, šiuo tikslu jos peržiūri šias nuostatas iki pirmiau minėto laikotarpio pabaigos ar minėtos datos.

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

IND/DEM: 453 ir 785 pakeitimai.

Prašymai balsuoti atskirai

IND/DEM: 140 pakeitimas.

4.   Teisės aktuose numatytas metinių ir konsoliduotų atskaitomybių auditas ***I

Pranešimas: Bert DOORN (A6-0224/2005)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsakingo komiteto pakeitimai. Balsavimas už visus pakeitimus iš karto | 1-4
  6-14
  16-17
  19
  20
  24-41
  43-54
  56-64
  66-78
  80-87
  89-91
  97-98 | komitetas | | + | |
| Atsakingo komiteto pakeitimai | 92 | komitetas | atsk. | - | |
| 23 straipsnis | 104/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 55 | komitetas | | ↓ | |
| po 30 straipsnio | 105/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 65 | komitetas | | ↓ | |
| 39 straipsnio 1–4 dalys | 79ad | PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE | | + | |
| 39 straipsnio 5 dalis | 106/rev | PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE | | + | |
| 79ad | komitetas | | ↓ | |
| 39 straipsnio 6 dalis | 79ad | komitetas | | + | |
| po 47 straipsnio 1 dalies d punkto | 88 | komitetas | | - | |
| 107/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| po 49 straipsnio 2 dalies | 110 | PPE-DE, PSE + Verts/ALE | | + | |
| 50 straipsnis | 108/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 93-96 | komitetas | | ↓ | |
| 10 konstatuojamoji dalis | 99/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 5 | komitetas | | ↓ | |
| 20 konstatuojamoji dalis | 100/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 15 | komitetas | | ↓ | |
| po 20 konstatuojamosios dalies | 101/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 18 | komitetas | | ↓ | |
| po 22 konstatuojamosios dalies | 102/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 21 | komitetas | | ↓ | |
| po 23 konstatuojamosios dalies | 109 | PPE-DE+PSE | | + | |
| 22 | komitetas | | ↓ | |
| po 27 konstatuojamosios dalies | 103/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 23 | komitetas | | ↓ | |
| balsavimas: pakeistas pasiūlymas | | + | |
| balsavimas: teisėkūros rezoliucija | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Atsakingo komiteto pakeitimai. Balsavimas už visus pakeitimus iš karto

1-4

6-14

16-17

19

20

24-41

43-54

56-64

66-78

80-87

89-91

97-98

komitetas

+

Atsakingo komiteto pakeitimai

92

komitetas

atsk.

-

23 straipsnis

104/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

55

komitetas

↓

po 30 straipsnio

105/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

65

komitetas

↓

39 straipsnio 1–4 dalys

79ad

PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE

+

39 straipsnio 5 dalis

106/rev

PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE

+

79ad

komitetas

↓

39 straipsnio 6 dalis

79ad

komitetas

+

po 47 straipsnio 1 dalies d punkto

88

komitetas

-

107/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

po 49 straipsnio 2 dalies

110

PPE-DE, PSE + Verts/ALE

+

50 straipsnis

108/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

93-96

komitetas

↓

10 konstatuojamoji dalis

99/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

5

komitetas

↓

20 konstatuojamoji dalis

100/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

15

komitetas

↓

po 20 konstatuojamosios dalies

101/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

18

komitetas

↓

po 22 konstatuojamosios dalies

102/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

21

komitetas

↓

po 23 konstatuojamosios dalies

109

PPE-DE+PSE

+

22

komitetas

↓

po 27 konstatuojamosios dalies

103/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

23

komitetas

↓

balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

Kadangi 42 pakeitimas taikomas ne visoms kalboms, todėl jis nebuvo pateiktas balsavimui (Darbo tvarkos taisyklių 151 straipsnio 1 dalis).

Prašymai balsuoti atskirai

PPE-DE: 92 pakeitimas.

5.   Bendrijos geležinkelių plėtra ***I

Pranešimas: Georg JARZEMBOWSKI (A6-0143/2005)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pasiūlymas dėl direktyvos |
| Pasiūlymas atmesti Komisijos pasiūlymą | 14 | GUE/NGL | VB | - | 135, 491, 35 |
| Atsakingo komiteto pakeitimai | 2 | komitetas | VB | + | 352, 291, 19 |
| 3 | komitetas | atsk. | + | |
| 4 | komitetas | atsk. | + | |
| 5 | komitetas | atsk. | + | |
| 6 | komitetas | atsk. | + | |
| 7 | komitetas | atsk. | + | |
| 8 | komitetas | VB | + | 368, 258, 38 |
| 9 | komitetas | dal./VB | | |
| 1 | + | 393, 255, 14 |
| 2 | + | 347, 290, 15 |
| 3 | + | 350, 298, 10 |
| 10 | komitetas | atsk. | + | |
| 11 | komitetas | atsk. | + | |
| 12 | komitetas | VB | + | 553, 79, 32 |
| 13 | komitetas | atsk. | + | |
| balsavimas: pakeistas pasiūlymas | VB | + | 402, 203, 60 |
| Pasiūlymas dėl teisėkūros rezoliucijos |
| Po 1 dalies | 15 | Verts/ALE | VB | - | 157, 483, 23 |
| balsavimas: teisėkūros rezoliucija | VB | + | 401, 211, 51 |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas atmesti Komisijos pasiūlymą

14

GUE/NGL

VB

-

135, 491, 35

Atsakingo komiteto pakeitimai

2

komitetas

VB

+

352, 291, 19

3

komitetas

atsk.

+

4

komitetas

atsk.

+

5

komitetas

atsk.

+

6

komitetas

atsk.

+

7

komitetas

atsk.

+

8

komitetas

VB

+

368, 258, 38

9

komitetas

dal./VB

1

+

393, 255, 14

2

+

347, 290, 15

3

+

350, 298, 10

10

komitetas

atsk.

+

11

komitetas

atsk.

+

12

komitetas

VB

+

553, 79, 32

13

komitetas

atsk.

+

balsavimas: pakeistas pasiūlymas

VB

+

402, 203, 60

Pasiūlymas dėl teisėkūros rezoliucijos

Po 1 dalies

15

Verts/ALE

VB

-

157, 483, 23

balsavimas: teisėkūros rezoliucija

VB

+

401, 211, 51

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

GUE/NGL: 2, 9, 12, 14 pakeitimai, pakeistas pasiūlymas ir galutinis balsavimas.

Verts/ALE: 15 pakeitimas.

PSE: 2, 8, 9 pakeitimai.

Prašymai balsuoti atskirai

GUE/NGL: 3, 4, 6, 8, 10, 11 pakeitimai.

PPE-DE: 2, 9 pakeitimai.

Verts/ALE: 2–13 pakeitimai.

PSE: 10 pakeitimas.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

PSE

9 §

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „ne vėliau kaip 2008 m. sausio 1 d.“ ir „ne vėliau kaip 2012 m. sausio 1 d.“.

2 dalis:„ne vėliau kaip 2008 m. sausio 1 d.“.

3 dalis„ne vėliau kaip 2012 m. sausio 1 d.“.

Įvairūs

1 pakeitimas laikomas negaliojančiu.

6.   Traukinių brigadų narių sertifikavimas ***I

Pranešimas: Gilles SAVARY (A6-0133/2005)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsakingo komiteto pakeitimai. Balsavimas už visus pakeitimus iš karto | 1-13
  18-19
  22-34
  36
  38-44 | komitetas | | + | |
| Atsakingo komiteto pakeitimai | 15 | komitetas | atsk. | + | |
| 17 | komitetas | atsk. | + | |
| 21 | komitetas | atsk. | + | |
| 10 straipsnis | 50 | GUE/NGL | | - | |
| 14 | komitetas | | + | |
| 45 | PSE | | + | |
| 14 straipsnio 1 dalis | 16 | komitetas | EB | - | 265, 375, 10 |
| 46 | PSE | EB | + | 347, 299, 10 |
| 47 | PSE | | + | |
| 16 straipsnio 1 dalis | 20 | komitetas | | - | |
| 48 | PSE | | - | |
| 25 straipsnis | 49/rev | IND/DEM | | - | |
| 35 | komitetas | | + | |
| 29 straipsnis | 37 | komitetas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 51 | GUE/NGL | | ↓ | |
| balsavimas: pakeistas pasiūlymas | | + | |
| balsavimas: teisėkūros rezoliucija | VB | + | 603, 24, 40 |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Atsakingo komiteto pakeitimai. Balsavimas už visus pakeitimus iš karto

1-13

18-19

22-34

36

38-44

komitetas

+

Atsakingo komiteto pakeitimai

15

komitetas

atsk.

+

17

komitetas

atsk.

+

21

komitetas

atsk.

+

10 straipsnis

50

GUE/NGL

-

14

komitetas

+

45

PSE

+

14 straipsnio 1 dalis

16

komitetas

EB

-

265, 375, 10

46

PSE

EB

+

347, 299, 10

47

PSE

+

16 straipsnio 1 dalis

20

komitetas

-

48

PSE

-

25 straipsnis

49/rev

IND/DEM

-

35

komitetas

+

29 straipsnis

37

komitetas

dal.

1

+

2

+

51

GUE/NGL

↓

balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

balsavimas: teisėkūros rezoliucija

VB

+

603, 24, 40

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

PPE-DE: galutinis balsavimas.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

ALDE

37 pakeitimas

1 dalis:„Priedai pritaikomi ... 12 ir 17 straipsniuose.“.

2 dalis:„Socialiniai partneriai ... 1998 m. gegužės 20 d.“.

Prašymas balsuoti atskirai

ALDE: 21 pakeitimas.

PSE 15, 17 pakeitimai.

Įvairūs

EUL/NGL frakcijos vardu Erik Meijer pateikė 50 pakeitimo antrai dalies žodinį pakeitimą.

7.   Tarptautinių geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***I

Pranešimas: Dirk STERCKX (A6-0123/2005)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsakingo komiteto pakeitimai. Balsavimas už visus pakeitimus iš karto | 1
  3-4
  6-8
  10
  12
  14-20
  24-27
  30-31
  33
  35-36
  39-40
  42-53
  55-62
  64-65
  68-70
  72-78
  80-87
  90
  92
  95-100
  102
  104-107
  110-121 | komitetas | | + | |
| Atsakingo komiteto pakeitimai | 2 | komitetas | atsk. | + | |
| 5 | komitetas | atsk. | + | |
| 9 | komitetas | atsk. | + | |
| 11 | komitetas | VB | + | 502, 146, 9 |
| 23 | komitetas | atsk. | + | |
| 28 | komitetas | atsk. | + | |
| 29 | komitetas | atsk. | + | |
| 34 | komitetas | atsk. | + | |
| 38 | komitetas | VB | + | 530, 106, 17 |
| 66 | komitetas | atsk. | + | |
| 67 | komitetas | atsk. | + | |
| 71 | komitetas | atsk. | + | |
| 79 | komitetas | atsk. | + | |
| 91 | komitetas | atsk. | + | |
| 103 | komitetas | VB | + | 533, 116, 9 |
| 1 straipsnio 2 dalies 1 punktas | 13 | komitetas | VB | + | 519, 119, 6 |
| 122 | Bradbourn ir kt. | | ↓ | |
| 2 straipsnio 15 punktas | 131 | GUE/NGL | | - | |
| 21 | komitetas | | + | |
| 2 straipsnio 16 punktas | 132 | GUE/NGL | | - | |
| 22 | komitetas | | + | |
| Po 3 straipsnio 3 punkto | 133 | GUE/NGL | | - | |
| 138/rev | Verts/ALE
  El Hadraoui | VB | + | pakeista žodžiu


  550, 87, 16 |
| 32 | komitetas | | + | |
| 6 straipsnio 1 dalis | 37 | komitetas | | + | |
| 134 | GUE/NGL | | ↓ | |
| 6 straipsnio 4 dalis | 123 | ALDE | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 41 | komitetas | | ↓ | |
| 11 straipsnio 2 punktas | 54 | komitetas | | + | |
| 135 | GUE/NGL | | ↓ | |
| 15 straipsnio 2 dalis | 124 | ALDE | | + | |
| 63 | komitetas | | ↓ | |
| Po 27 straipsnio | 88 | komitetas | | - | |
| 89 | komitetas | | - | |
| 125 | ALDE | | + | |
| po 28 straipsnio 3 dalies | 127 | PSE | | + | |
| 29 straipsnis | 93 | komitetas | | - | |
| 128 | PSE | | + | |
| 30 straipsnis | 94 | komitetas | | - | |
| 126 | ALDE | | + | |
| 33 straipsnio 2 dalis | 101 | komitetas | | + | |
| 136 | GUE/NGL | | ↓ | |
| 36 straipsnis | 108 | komitetas | EB | + | 416, 199, 21 |
| 129 | PSE | | ↓ | |
| 37 straipsnis | 109 | komitetas | | + | |
| 137 | GUE/NGL | | ↓ | |
| po 2 konstatuojamosios dalies | 130 | GUE/NGL | | - | |
| balsavimas: pakeistas pasiūlymas | | + | |
| balsavimas: teisėkūros rezoliucija | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Atsakingo komiteto pakeitimai. Balsavimas už visus pakeitimus iš karto

1

3-4

6-8

10

12

14-20

24-27

30-31

33

35-36

39-40

42-53

55-62

64-65

68-70

72-78

80-87

90

92

95-100

102

104-107

110-121

komitetas

+

Atsakingo komiteto pakeitimai

2

komitetas

atsk.

+

5

komitetas

atsk.

+

9

komitetas

atsk.

+

11

komitetas

VB

+

502, 146, 9

23

komitetas

atsk.

+

28

komitetas

atsk.

+

29

komitetas

atsk.

+

34

komitetas

atsk.

+

38

komitetas

VB

+

530, 106, 17

66

komitetas

atsk.

+

67

komitetas

atsk.

+

71

komitetas

atsk.

+

79

komitetas

atsk.

+

91

komitetas

atsk.

+

103

komitetas

VB

+

533, 116, 9

1 straipsnio 2 dalies 1 punktas

13

komitetas

VB

+

519, 119, 6

122

Bradbourn ir kt.

↓

2 straipsnio 15 punktas

131

GUE/NGL

-

21

komitetas

+

2 straipsnio 16 punktas

132

GUE/NGL

-

22

komitetas

+

Po 3 straipsnio 3 punkto

133

GUE/NGL

-

138/rev

Verts/ALE

El Hadraoui

VB

+

pakeista žodžiu

550, 87, 16

32

komitetas

+

6 straipsnio 1 dalis

37

komitetas

+

134

GUE/NGL

↓

6 straipsnio 4 dalis

123

ALDE

dal.

1

+

2

+

41

komitetas

↓

11 straipsnio 2 punktas

54

komitetas

+

135

GUE/NGL

↓

15 straipsnio 2 dalis

124

ALDE

+

63

komitetas

↓

Po 27 straipsnio

88

komitetas

-

89

komitetas

-

125

ALDE

+

po 28 straipsnio 3 dalies

127

PSE

+

29 straipsnis

93

komitetas

-

128

PSE

+

30 straipsnis

94

komitetas

-

126

ALDE

+

33 straipsnio 2 dalis

101

komitetas

+

136

GUE/NGL

↓

36 straipsnis

108

komitetas

EB

+

416, 199, 21

129

PSE

↓

37 straipsnis

109

komitetas

+

137

GUE/NGL

↓

po 2 konstatuojamosios dalies

130

GUE/NGL

-

balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

Prašymas balsuoti atskirai

PPE-DE: 2, 5, 9, 22, 41, 66, 67, 79 pakeitimai.

PSE: 23, 28, 29, 34, 54, 71, 91 pakeitimai.

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

PPE-DE: 11, 13, 38, 103 pakeitimai.

Verts/ALE: 138/rev pakeitimas.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

PSE

123 pakeitimas

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „kovos su sukčiavimu“.

2 dalis: šie žodžiai.

Įvairūs

Verts/ALE frakcijos vardu M. CRAMER pateikė tokį 138/rev pakeitimo žodinį pakeitimą:

| „1. | Pagal vežimo sutartį geležinkelio įmonė arba įmonės įsipareigoja vežti keleivius, rankinį bagažą ir kitą bagažą į paskyrimo vietą.
  Jos visais traukiniais, įskaitant tarptautinius ir greituosius traukinius, galimai už užmokestį veža keleivio dviratį.
  Sutartis turi būti patvirtinta vienu ar daugiau keleiviui išduotų bilietų. Bilietai laikomi tiesioginiais sutarties sudarymo įrodymais.“ |
| --- | --- |

„1.

Pagal vežimo sutartį geležinkelio įmonė arba įmonės įsipareigoja vežti keleivius, rankinį bagažą ir kitą bagažą į paskyrimo vietą.
  Jos visais traukiniais, įskaitant tarptautinius ir greituosius traukinius, galimai už užmokestį veža keleivio dviratį.
  Sutartis turi būti patvirtinta vienu ar daugiau keleiviui išduotų bilietų. Bilietai laikomi tiesioginiais sutarties sudarymo įrodymais.“

8.   Kompensavimas, kai nesilaikoma sutartinių krovinių gabenimo geležinkeliais paslaugoms taikomų kokybės reikalavimų ***I

Pranešimas: Roberts ZILE (A6-0171/2005)

Pranešimas: Roberts ZILE (A6-0171/2005)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| balsavimas: pasiūlymas dėl reglamento | | - | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

balsavimas: pasiūlymas dėl reglamento

balsavimas: pasiūlymas dėl reglamento

-

-

Kadangi Komisija neatsiėmė savo pasiūlymo, klausimas pateiktas atsakingam komitetui (TRANS) remiantis Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 3 dalimi.

9.   Profesinės sąjungos „Solidarumas“ 25-osios metinės ir jų žinia Europai

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0485/2005, 0495/2005, 0500/2005 ir 0504/2005

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0485/2005, 0495/2005, 0500/2005 ir 0504/2005

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos RC-B6-0485/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE ir UEN) |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | | + | |
| Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų |
| B6-0485/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0495/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0500/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0504/2005 | | PPE-DE, PSE, ALDE + UEN | | ↓ | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos RC-B6-0485/2005

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos RC-B6-0485/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE ir UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE ir UEN)

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

+

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

B6-0485/2005

Verts/ALE

↓

B6-0495/2005

PSE

↓

B6-0500/2005

GUE/NGL

↓

B6-0504/2005

PPE-DE, PSE, ALDE + UEN

↓

10.   Teritorinės sanglaudos vaidmuo regioninėje plėtroje *

Pranešimas: Ambroise GUELLEC (A6-0251/2005)

Pranešimas: Ambroise GUELLEC (A6-0251/2005)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 dalis | 5 | GUE/NGL | | - | |
| 4 dalis | 6 | GUE/NGL | | - | |
| 8 dalis | 7 | GUE/NGL | | - | |
| 12 dalis | § | originalus tekstas | VB | + | 487, 83, 38 |
| 13 dalis | 1 | PPE-DE | | + | |
| 14 dalis | 2 | PPE-DE | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| A konstatuojamoji dalis | 3 | GUE/NGL | | - | |
| D konstatuojamoji dalis | 4 | GUE/NGL | | - | |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

3 dalis

5

GUE/NGL

-

4 dalis

6

GUE/NGL

-

8 dalis

7

GUE/NGL

-

12 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

VB

+

487, 83, 38

13 dalis

1

PPE-DE

+

14 dalis

2

PPE-DE

dal.

1

+

2

+

A konstatuojamoji dalis

3

GUE/NGL

-

D konstatuojamoji dalis

4

GUE/NGL

-

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

+

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

PSE

2 pakeitimas

2 pakeitimas

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „naudojantis Europos erdvinio planavimo stebėsenos tinklu (ORATE)“.

1 dalis:

2 dalis: šie žodžiai.

2 dalis:

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

PPE-DE: 12 dalis.

11.   Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais *

Pranešimas: Sérgio MARQUES (A6-0246/2005)

Pranešimas: Sérgio MARQUES (A6-0246/2005)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 7 dalis | 1 | Verts/ALE | | - | |
| 8 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| po 8 dalies | 5 | GUE/NGL | VB | - | 44, 547, 10 |
| 9 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 10 dalis | 2 | Verts/ALE | | - | |
| 17 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 300, 285, 15 |
| 3 | + | |
| po 21 dalies | 6 | GUE/NGL | VB | - | 52, 547, 5 |
| 22 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 23 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 24 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 25 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 27 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 29 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 30 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 33 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 34 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EB | - | 237, 333, 13 |
| 4 | + | |
| 36 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| 39 dalis | 7 | GUE/NGL | VB | - | 84, 490, 3 |
| 40 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 41 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 42 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 49 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| A konstatuojamoji dalis | 3 | GUE/NGL | VB | - | 165, 391, 9 |
| M konstatuojamoji dalis | § | originalus tekstas | atsk. | - | |
| po N konstatuojamosios dalies | 4 | GUE/NGL | VB | - | 46, 500, 5 |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

6 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

7 dalis

1

Verts/ALE

-

8 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

po 8 dalies

5

GUE/NGL

VB

-

44, 547, 10

9 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

10 dalis

2

Verts/ALE

-

17 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2/EB

+

300, 285, 15

3

+

po 21 dalies

6

GUE/NGL

VB

-

52, 547, 5

22 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

23 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

24 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

25 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

27 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

29 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

30 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

33 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

34 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

3/EB

-

237, 333, 13

4

+

36 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

-

3

+

39 dalis

7

GUE/NGL

VB

-

84, 490, 3

40 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

41 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

-

42 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

49 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

A konstatuojamoji dalis

3

GUE/NGL

VB

-

165, 391, 9

M konstatuojamoji dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

-

po N konstatuojamosios dalies

4

GUE/NGL

VB

-

46, 500, 5

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

+

+

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

GUE/NGL: 5, 6, 7, 3, 4 pakeitimai.

Prašymas balsuoti atskirai

Prašymas balsuoti atskirai

PPE-DE: M konstatuojamoji dalis ir 41 dalis.

Verts/ALE: 6, 8, 9, 17, 24, 27, 29, 30, 33, 40, 41, 42 pakeitimai.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

PPE-DE

17 §

17 §

1 dalis:„apgailestauja, kad nebeteikiama pagalba cukraus pardavimui“.

1 dalis:

2 dalis:„ragina vėl taikyti ... atokiausių regionų kliūtis“.

2 dalis:

3 dalis„be to, mano, jog ... regione taps nepelninga;“.

3 dalis

36 §

36 §

1 dalis:„ragina Komisiją ... ekonominės svarbos paslaugas,“.

1 dalis:

2 dalis:„tiek sektoriuose, tiek... priimant pamatinius teisės aktus,“.

2 dalis:

3 dalis„deramai atsižvelgti,... rinkos taisyklių taikymą;“.

3 dalis

Verts/ALE

22 §

22 §

1 dalis:„atkreipia dėmesį į ... ir būdai“.

1 dalis:

2 dalis:„patenkant prie ... gretimų vandenų;“.

2 dalis:

23 §

23 §

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „ir stabilumo principus“.

1 dalis:

2 dalis: šie žodžiai.

2 dalis:

25 §

25 §

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „aukštesniu lygmeniu, nei“.

1 dalis:

2 dalis: šie žodžiai.

2 dalis:

49 §

49 §

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „bendrai finansuoti papildomas transporto išlaidas“.

1 dalis:

2 dalis: šie žodžiai.

2 dalis:

ALDE

41 §

41 §

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „prioritetiniais ir jiems taikyti“.

1 dalis:

2 dalis: šie žodžiai.

2 dalis:

PPE-DE, PSE, Verts/ALE

34 §

34 §

1 dalis:„ragina Komisiją ... verslo konkurencingumą šiuose regionuose“.

1 dalis:

2 dalis:„tiek specifinėmis priemonėmis ... konkurencingumo“, išskyrus žodžius „atsverti su jų veikla susijusias papildomas išlaidas ... jų integravimąsi“.

2 dalis:

3 dalis: žodžiai „atsverti su jų veikla susijusias papildomas išlaidas ... jų integravimąsi“.

3 dalis:

4 dalis:„be to, pritaria ... verslumo rėmimui“.

4 dalis:

---

II PRIEDAS

VARDINIO BALSAVIMO REZULTATAI

1.   RC B6-0484/2005 — Turkija

2 pakeitimas

Už: 322

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Starkevičiūtė, Takkula

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Zapałowski, Železný

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Berger, Bösch, Bono, Dührkop Dührkop, Ettl, Hänsch, Haug, Leichtfried, Scheele

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Prieš: 282

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Bowis, Buzek, Cederschiöld, Chmielewski, Deß, De Veyrac, Fjellner, Handzlik, Hökmark, Ibrisagic, Jałowiecki, Kaczmarek, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Podkański, Saryusz-Wolski, Seeberg, Siekierski, Sonik, Spautz, Ventre, Wijkman, Zaleski, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, La Russa, Muscardini, Musumeci

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Susilaikė: 61

ALDE: Savi, Toia

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Wohlin

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ayuso González, Busuttil, Casa, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, de Grandes Pascual, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Iturgaiz Angulo, Landsbergis, López-Istúriz White, Millán Mon, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca

PSE: Berès, Bourzai, Carlotti, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Ilves, Laignel, Lienemann, Moscovici, Navarro, Pahor, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Savary, Schapira, Vergnaud

Verts/ALE: Lichtenberger, Voggenhuber, Ždanoka

Balsavimo pataisymai

Už

Françoise Castex

Prieš

Catherine Guy-Quint

Susilaikė

Guy Bono

2.   RC B6-0484/2005 — Turkija

1/1 pakeitimas

Už: 542

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Juknevičienė, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 74

ALDE: Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Kułakowski, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hybášková, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Millán Mon, Ouzký, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Strejček, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: Lagendijk

Susilaikė: 46

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Atkins, Bauer, Berend, Bradbourn, Brejc, Busuttil, Callanan, Casa, Chichester, Coveney, Deß, De Veyrac, Evans Jonathan, Goepel, Hoppenstedt, Kamall, McMillan-Scott, Matsis, Parish, Schröder, Thyssen, Van Orden, Ventre, Zieleniec

PSE: Hasse Ferreira, Haug, Ilves, Jöns, Kuhne

Balsavimo pataisymai

Už

Claude Turmes, Othmar Karas

Prieš

Robert Sturdy

3.   RC B6-0484/2005 — Turkija

1/2 pakeitimas

Už: 304

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Chiesa, Costa, Degutis, Deprez, Duquesne, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Lax, Matsakis, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Barsi-Pataky, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Březina, Brok, Buzek, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Falbr, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gomes, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Lambrinidis, Lienemann, Matsouka, Moscovici, Muscat, Navarro, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Whitehead, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias, Jonckheer, Ždanoka

Prieš: 294

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Cederschiöld, Cesa, Demetriou, Descamps, Duchoň, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Grossetête, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kamall, Karas, Lamassoure, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Marques, Mathieu, Mauro, Mayor Oreja, Millán Mon, Ouzký, Parish, Pinheiro, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Schnellhardt, Seeberg, Strejček, Stubb, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Záborská, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gruber, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Susilaikė: 57

GUE/NGL: Krarup, Portas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Helmer, Rivera

PPE-DE: Atkins, Bauer, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Busuttil, Callanan, Casa, Chichester, Coveney, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doyle, Evans Jonathan, Fajmon, Goepel, Hoppenstedt, Landsbergis, Lombardo, Matsis, Schröder, Ventre, Wijkman, Zieleniec

PSE: D'Alema, Dobolyi, Golik, Grech, Hegyi, Ilves, Pahor, Rocard, Rosati, Scheele

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Isler Béguin, Voggenhuber

Balsavimo pataisymai

Už

Othmar Karas, Claude Turmes, Gérard Onesta, Marie Anne Isler Béguin

Prieš

Robert Sturdy, Britta Thomsen

4.   RC B6-0484/2005 — Turkija

3 pakeitimas

Už: 235

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Lax, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Starkevičiūtė, Takkula, Toia, Virrankoski

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott, Wohlin, Železný

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Bonsignore, Braghetto, Březina, Brok, Cesa, Cirino Pomicino, Coelho, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Ferreira Anne, Gebhardt, Hänsch, Haug, Krehl, Leichtfried, Lienemann, Patrie, Piecyk, Prets, Scheele

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Prieš: 291

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Busk, Chiesa, Cocilovo, Davies, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Lambsdorff, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Nattrass

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Buzek, Cederschiöld, Daul, Descamps, Doyle, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Mathieu, Saïfi, Seeberg, Siekierski, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasto, Wijkman, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Susilaikė: 129

ALDE: Krahmer, Manders

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, Goepel, de Grandes Pascual, Handzlik, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kamall, Kudrycka, Langendries, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mantovani, Millán Mon, Nicholson, Ouzký, Parish, Podestà, Podkański, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Beňová, Bono, Carlotti, Castex, Dobolyi, Douay, Fruteau, Guy-Quint, Ilves, Laignel, Le Foll, Muscat, Navarro, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Schapira, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Vaidere

Verts/ALE: Kusstatscher, Lichtenberger

Balsavimo pataisymai

Už

Alexander Lambsdorff

Prieš

Simon Coveney

5.   RC B6-0484/2005 — Turkija

Rezoliucija

Už: 356

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Belet, Bonsignore, Bowis, Brok, Buzek, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Goepel, de Grandes Pascual, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, van Nistelrooij, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Purvis, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Stubb, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Crowley, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Bennahmias

Prieš: 181

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Laperrouze, Lax, Matsakis, Morillon, Onyszkiewicz, Virrankoski

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Berend, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Cesa, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Dionisi, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Itälä, Járóka, Jeggle, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Mathieu, Mauro, Mayer, Mikolášik, Nassauer, Niebler, Olajos, Pack, Pálfi, Pieper, Pīks, Pleštinská, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Sommer, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Hänsch, Haug, Jöns, Kuhne, Laignel, Leichtfried, Lienemann, Piecyk, Prets, Scheele

UEN: Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Roszkowski

Verts/ALE: Staes

Susilaikė: 125

ALDE: Degutis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Krahmer, Manders, Oviir, Resetarits, Takkula

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Strož, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Chichester, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Higgins, Hoppenstedt, Kamall, Klich, Landsbergis, Lombardo, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Nicholson, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Parish, Schröder, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zaleski, Zvěřina

PSE: Dobolyi, Gebhardt, Ilves, Krehl, Muscat, Patrie, Poignant, Roth-Behrendt, Sakalas, Savary, Weber Henri

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Balsavimo pataisymai

Už

Mairead McGuinness, Joseph Muscat, Ria Oomen-Ruijten

Susilaikė

Claude Turmes, Henri Weber

6.   Radwan pranešimas A6-0257/2005

453 pakeitimas

Už: 43

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Cirino Pomicino, Jałowiecki

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Prieš: 546

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Krarup, Morgantini, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Susilaikė: 78

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Balsavimo pataisymai

Už

Claude Turmes

Prieš

Rainer Wieland

7.   Radwan pranešimas A6-0257/2005

785 pakeitimas

Už: 613

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Poli Bortone, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 35

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Kilroy-Silk, Mote

UEN: Aylward, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Ó Neachtain, Ryan

Susilaikė: 11

GUE/NGL: Agnoletto, Pafilis, Toussas

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík

UEN: Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Balsavimo pataisymai

Už

Claude Turmes

8.   Jarzembowski pranešimas A6-0143/2005

14 pakeitimas

Už: 135

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Cirino Pomicino, Mikolášik, Varvitsiotis, Wijkman, Wortmann-Kool, Wuermeling

PSE: Arif, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Golik, Hamon, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Maňka, Moscovici, Navarro, Patrie, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Siwiec, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Schlyter, Smith, Staes, Turmes

Prieš: 491

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, Díez González, Dobolyi, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Jonckheer, Lichtenberger, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Ždanoka

Susilaikė: 35

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Chmielewski, Handzlik, Harbour, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Lewandowski, Olbrycht, Őry, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Joan i Marí, Lagendijk, Özdemir, Voggenhuber

Balsavimo pataisymai

Už

Kathalijne Maria Buitenweg, Joost Lagendijk

Prieš

Othmar Karas, Anders Wijkman, Malcolm Harbour, Luís Queiró, Monica Frassoni

9.   Jarzembowski pranešimas A6-0143/2005

2 pakeitimas

Už: 352

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Roth-Behrendt, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber

Prieš: 291

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Laperrouze, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Kilroy-Silk, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gál, Gaubert, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Siekierski, Sonik, Sudre, Szájer, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Glante, Goebbels, Gomes, Gruber, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Susilaikė: 19

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Klich, Roithová, Thyssen

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund, Whitehead

Verts/ALE: Joan i Marí

Balsavimo pataisymai

Už

Othmar Karas, Marilisa Xenogiannakopoulou

Prieš

Edith Mastenbroek

10.   Jarzembowski pranešimas A6-0143/2005

8 pakeitimas

Už: 368

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Batzeli, Bullmann, D'Alema, Dobolyi, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 258

ALDE: Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Cavada, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Pannella, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Masiel, Mote

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Landsbergis, Lewandowski, Lulling, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Piskorski, Saïfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Sudre, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Susilaikė: 38

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Pálfi, Roithová, Schmitt Pál, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Segelström, Westlund

UEN: Musumeci

Verts/ALE: Joan i Marí

Balsavimo pataisymai

Prieš

Katerina Batzeli

11.   Jarzembowski pranešimas A6-0143/2005

9/1 pakeitimas

Už: 393

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin

NI: Claeys, Helmer, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gyürk, Hannan, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Olajos, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Bullmann, Christensen, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber

Prieš: 255

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Laperrouze, Maaten, Morillon, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Cirino Pomicino, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Eurlings, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Langen, Langendries, Lewandowski, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Mikolášik, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pīks, Piskorski, Quisthoudt-Rowohl, Saïfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Sudre, Thyssen, Toubon, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hegyi, Hutchinson, Koterec, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Susilaikė: 14

NI: Allister, Baco, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Roithová

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: Joan i Marí

Balsavimo pataisymai

Už

Othmar Karas, Richard Corbett

Prieš

Claude Turmes

12.   Jarzembowski pranešimas A6-0143/2005

9/2 pakeitimas

Už: 347

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Segelström, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 290

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Manders, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Polfer, Ries, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, del Castillo Vera, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Sonik, Sudre, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Golik, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes

Susilaikė: 15

ALDE: Kułakowski

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lewandowski, Podkański, Szájer

PSE: Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Swoboda

Verts/ALE: Frassoni, Joan i Marí

Balsavimo pataisymai

Prieš

Claude Turmes, Pedro Guerreiro

13.   Jarzembowski pranešimas A6-0143/2005

9/3 pakeitimas

Už: 350

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 298

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Maaten, Morillon, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gál, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lewandowski, Maat, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Podkański, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Sonik, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Golik, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Smith, Staes, Turmes

Susilaikė: 10

IND/DEM: Borghezio, Speroni

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Grech, Gruber

Verts/ALE: Frassoni, Joan i Marí

Balsavimo pataisymai

Prieš

Claude Turmes

14.   Jarzembowski pranešimas A6-0143/2005

12 pakeitimas

Už: 553

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Wohlin, Zapałowski

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 79

GUE/NGL: Kohlíček

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lulling, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbey, Díez González, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Jørgensen, Kristensen, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Susilaikė: 32

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Landsbergis, Olajos, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Schöpflin, Szájer

PSE: Andersson, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Balsavimo pataisymai

Už

Othmar Karas

15.   Jarzembowski pranešimas A6-0143/2005

Komisijos pasiūlymas

Už: 402

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Helmer, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Batzeli, Berman, Bozkurt, Bullmann, Casaca, Corbett, Correia, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 203

ALDE: Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Gibault, Griesbeck, Laperrouze

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Paasilinna, Pahor, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Smith, Staes, Turmes

Susilaikė: 60

ALDE: Fourtou, Hennis-Plasschaert, Ries, Staniszewska

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Karatzaferis, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Gál, Glattfelder, Grosch, Gyürk, Járóka, Lulling, Maat, Martens, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Schöpflin, Surján, Szájer, Ventre, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, van den Burg, Busquin, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Sousa Pinto, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Joan i Marí, Kallenbach, Schroedter

Balsavimo pataisymai

Prieš

Edith Mastenbroek, Emine Bozkurt

16.   Jarzembowski pranešimas A6-0143/2005

15 pakeitimas

Už: 157

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers

NI: Battilocchio, Bobošíková

PPE-DE: Bonsignore, Brepoels, Hudacký, Korhola, Mikolášik, Schierhuber, Ventre

PSE: Arif, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Castex, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Koterec, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Maňka, Mastenbroek, Moscovici, Navarro, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Swoboda, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, D'Alema, Díez González, Dobolyi, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Susilaikė: 23

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Manders, Toia

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli

PSE: Estrela, Fernandes, Grech, Gruber, Hegyi, Myller

17.   Jarzembowski pranešimas A6-0143/2005

Rezoliucija

Už: 401

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Mussolini, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Berlinguer, Bozkurt, Bullmann, Casaca, Corbett, Correia, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 211

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Onyszkiewicz, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olajos, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Roithová, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wijkman, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hutchinson, Koterec, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Susilaikė: 51

ALDE: Cavada, Hennis-Plasschaert, Ries

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Grosch, Gyürk, Járóka, Lulling, Martens, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Andersson, van den Burg, Christensen, Estrela, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kósáné Kovács, Kristensen, Paasilinna, Segelström, Thomsen, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Joan i Marí, Kallenbach

Balsavimo pataisymai

Už

Anders Wijkman

Prieš

Edith Mastenbroek, Emine Bozkurt, Thijs Berman

Susilaikė

Janelly Fourtou

18.   Savary pranešimas A6-0133/2005

Rezoliucija

Už: 603

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 24

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Podkański

Susilaikė: 40

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Reul, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

19.   Sterckx pranešimas A6-0123/2005

11 pakeitimas

Už: 502

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Coelho, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 146

GUE/NGL: Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gál, Gklavakis, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, McGuinness, McMillan-Scott, Matsis, Mavrommatis, Millán Mon, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Piskorski, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Falbr, Paasilinna, Rouček

UEN: Berlato, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Susilaikė: 9

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Wojciechowski

UEN: Tatarella

Balsavimo pataisymai

Prieš

Gitte Seeberg

20.   Sterckx pranešimas A6-0123/2005

38 pakeitimas

Už: 530

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 106

GUE/NGL: Kohlíček, Remek, Strož

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fajmon, Gál, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Parish, Piskorski, Podkański, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Paasilinna, Pahor, Rouček

UEN: Foglietta, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone

Verts/ALE: Schlyter

Susilaikė: 17

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Salvini, Speroni, de Villiers, Wohlin

NI: Kozlík, Rivera

UEN: Berlato, Didžiokas

Balsavimo pataisymai

Prieš

Gitte Seeberg

21.   Sterckx pranešimas A6-0123/2005

103 pakeitimas

Už: 533

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 116

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gál, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Liese, Lombardo, McGuinness, McMillan-Scott, Mayor Oreja, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Parish, Piskorski, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Paasilinna, Rouček

UEN: Angelilli, Didžiokas, Musumeci, Poli Bortone

Susilaikė: 9

IND/DEM: Borghezio, Krupa

NI: Bobošíková, Kozlík, Rivera

UEN: Berlato, Muscardini, Tatarella

Verts/ALE: Schlyter

Balsavimo pataisymai

Už

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

Prieš

Gitte Seeberg

22.   Sterckx pranešimas A6-0123/2005

13 pakeitimas

Už: 519

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 119

GUE/NGL: Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fjellner, Gál, Gklavakis, Glattfelder, Gyürk, Hannan, Harbour, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Járóka, Kamall, Kratsa-Tsagaropoulou, McMillan-Scott, Matsis, Mavrommatis, Nicholson, Olajos, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Purvis, Schmitt Pál, Schöpflin, Škottová, Stevenson, Strejček, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Paasilinna

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Susilaikė: 6

GUE/NGL: Flasarová

IND/DEM: Krupa

NI: Baco, Rivera

UEN: Muscardini, Tatarella

Balsavimo pataisymai

Prieš

Gitte Seeberg

23.   Sterckx pranešimas A6-0123/2005

138/rev. pakeitimas

Už: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 87

ALDE: Morillon, Virrankoski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Železný

NI: Allister, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Florenz, Gaubert, Gauzès, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Jeggle, Kamall, Klamt, Lehne, McMillan-Scott, Mathieu, Nicholson, Pack, Parish, Purvis, Reul, Roithová, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zahradil, Zvěřina

PSE: Stockmann

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Susilaikė: 16

ALDE: Lambsdorff

GUE/NGL: Krarup, Portas, Sjöstedt

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Niebler, Wortmann-Kool

PSE: Falbr, Rouček

UEN: Vaidere, Zīle

24.   Guellec pranešimas A6-0251/2005

12 pakeitimas

Už: 487

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Karatzaferis, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Battilocchio, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Ryan

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Harms, Smith, Staes

Prieš: 83

ALDE: Ek, Geremek, Onyszkiewicz, Staniszewska, Starkevičiūtė

IND/DEM: Batten, Booth, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Becsey, Březina, Buzek, Cabrnoch, Fajmon, Gyürk, Handzlik, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Strejček, Szájer, Vlasák, Wojciechowski, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Geringer de Oedenberg, Gierek, Jöns, Pinior, Rosati, Siwiec, Szejna, Tabajdi

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Turmes

Susilaikė: 38

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Callanan, Landsbergis

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Frassoni, Jonckheer, Rühle, Schmidt

25.   Marques pranešimas A6-0256/2005

5 pakeitimas

Už: 44

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PSE: Berlinguer, Castex

Prieš: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Susilaikė: 10

GUE/NGL: Liotard, McDonald, Seppänen, Svensson

NI: Baco, Rivera

Verts/ALE: Bennahmias, Joan i Marí, Jonckheer, Turmes

26.   Marques pranešimas A6-0256/2005

6 pakeitimas

Už: 52

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mussolini

PPE-DE: Pinheiro

PSE: Attard-Montalto, Berlinguer, Castex, Herczog, Paasilinna

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Prieš: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Susilaikė: 5

NI: Claeys, Dillen, Rivera, Vanhecke

PSE: Ferreira Anne

27.   Marques pranešimas A6-0256/2005

7 pakeitimas

Už: 84

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Castex, Ferreira Anne

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Prieš: 490

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Susilaikė: 3

NI: Belohorská, Rivera

Verts/ALE: Schlyter

28.   Marques pranešimas A6-0256/2005

3 pakeitimas

Už: 165

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski, Železný

NI: Lang, Martinez, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Vlasto

PSE: Attard-Montalto, Castex, Fruteau, Golik, Grech, Ilves, Muscat, Paasilinna

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Prieš: 391

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Sinnott, Speroni, Titford, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Susilaikė: 9

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Rivera

PSE: Bullmann, Ferreira Anne

Verts/ALE: Joan i Marí

29.   Marques pranešimas A6-0256/2005

4 pakeitimas

Už: 46

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Claeys, Dillen, Lang, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Paasilinna

Prieš: 500

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Morgan, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Susilaikė: 5

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio

PSE: Ferreira Anne

UEN: Vaidere, Zīle

---

PRIIMTI TEKSTAI

P6_TA(2005)0350

Derybų su Turkija pradžia

Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų su Turkija pradžios

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 15 d. Parlamento rezoliuciją dėl 2004 m. kasmetinės ataskaitos ir į Komisijos rekomendaciją dėl Turkijos pažangos rengiantis narystei (1) bei į ankstesnes Parlamento rezoliucijas šiuo klausimu, priimtas nuo 1987 m. birželio 18 d. iki 2004 m. gruodžio 15 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 15 d. Parlamento rezoliuciją dėl 2004 m. kasmetinės ataskaitos ir į Komisijos rekomendaciją dėl Turkijos pažangos rengiantis narystei (1) bei į ankstesnes Parlamento rezoliucijas šiuo klausimu, priimtas nuo 1987 m. birželio 18 d. iki 2004 m. gruodžio 15 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. liepos 6 d. Parlamento rezoliuciją dėl moterų vaidmens Turkijos socialiniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. liepos 6 d. Parlamento rezoliuciją dėl moterų vaidmens Turkijos socialiniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime (2),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 17 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 17 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į derybų su Turkija dėl narystės plano projektą, kurį pateikė Europos Komisija 2005 m. birželio 29 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į derybų su Turkija dėl narystės plano projektą, kurį pateikė Europos Komisija 2005 m. birželio 29 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos sprendimus dėl derybų su Turkija dėl narystės pradžios, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos sprendimus dėl derybų su Turkija dėl narystės pradžios,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Parlamento rezoliuciją dėl Kipro (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Parlamento rezoliuciją dėl Kipro (3),

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Komisija nusprendė, kad Turkija patenkinamai įgyvendino politinius Kopenhagos kriterijus ir rekomendavo pradėti derybas dėl narystės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija nusprendė, kad Turkija patenkinamai įgyvendino politinius Kopenhagos kriterijus ir rekomendavo pradėti derybas dėl narystės,

| B. | kadangi 2002 m. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad, jei Turkija įgyvendins politinius Kopenhagos kriterijus, Europos Sąjunga neatidėliodama pradės derybas dėl narystės, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2002 m. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad, jei Turkija įgyvendins politinius Kopenhagos kriterijus, Europos Sąjunga neatidėliodama pradės derybas dėl narystės,

| C. | kadangi 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamentas buvo tos nuomonės, kad reikia rekomenduoti pradėti derybas dėl narystės, nes susitarta, jog pirmajame derybų etape svarbiausias dalykas bus visiškas politinių kriterijų įgyvendinimas; kadangi todėl derybų ministrų lygmeniu darbotvarkė bus pradėta politinių kriterijų įgyvendinimo įvertinimu, ypač žmogaus teisių ir visų pagrindinių laisvių srityse, tiek teoriniame, tiek praktiniame lygmenyse, tuo tarpu suteikiant galimybę į derybų darbotvarkę įtraukti kitus skyrius, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamentas buvo tos nuomonės, kad reikia rekomenduoti pradėti derybas dėl narystės, nes susitarta, jog pirmajame derybų etape svarbiausias dalykas bus visiškas politinių kriterijų įgyvendinimas; kadangi todėl derybų ministrų lygmeniu darbotvarkė bus pradėta politinių kriterijų įgyvendinimo įvertinimu, ypač žmogaus teisių ir visų pagrindinių laisvių srityse, tiek teoriniame, tiek praktiniame lygmenyse, tuo tarpu suteikiant galimybę į derybų darbotvarkę įtraukti kitus skyrius,

| D. | kadangi Europos Parlamentas, tuo pat metu gerbdamas demokratinę graikų kipriečių bendruomenės valią, išreiškė apgailestavimą, kad jai nepavyko priimti sprendimo, ir paragino Turkijos valdžios institucijas toliau konstruktyviai spręsti Kipro klausimą bei siekti teisingo sprendimo, dėl kurio būtų deramasi K. Anano plano ir ES steigimo principų pagrindu, ir pagal atitinkamas JT rezoliucijas stengtis anksti išvesti savo pajėgas pagal specialų kalendorinį planą; kadangi jis nurodė, kad toks jų pajėgų išvedimas yra būtinas žingsnis siekiant toliau mažinti įtampą, atnaujinti šalių dialogą ir pasiruošti priimti ilgalaikį sprendimą; kadangi jis paragino Turkijos valdžios institucijas pripažinti Kipro Respubliką; kadangi jis atkreipė Turkijos valdžios institucijų dėmesį į faktą, kad šios derybos yra tarpvyriausybinės Turkijos ir 25 ES valstybių narių derybos, o Kipro Respublika yra viena iš šių valstybių narių; kadangi jis pažymėjo, jog derybų pradžia akivaizdžiai reiškia, kad Turkija pripažįsta Kiprą, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Parlamentas, tuo pat metu gerbdamas demokratinę graikų kipriečių bendruomenės valią, išreiškė apgailestavimą, kad jai nepavyko priimti sprendimo, ir paragino Turkijos valdžios institucijas toliau konstruktyviai spręsti Kipro klausimą bei siekti teisingo sprendimo, dėl kurio būtų deramasi K. Anano plano ir ES steigimo principų pagrindu, ir pagal atitinkamas JT rezoliucijas stengtis anksti išvesti savo pajėgas pagal specialų kalendorinį planą; kadangi jis nurodė, kad toks jų pajėgų išvedimas yra būtinas žingsnis siekiant toliau mažinti įtampą, atnaujinti šalių dialogą ir pasiruošti priimti ilgalaikį sprendimą; kadangi jis paragino Turkijos valdžios institucijas pripažinti Kipro Respubliką; kadangi jis atkreipė Turkijos valdžios institucijų dėmesį į faktą, kad šios derybos yra tarpvyriausybinės Turkijos ir 25 ES valstybių narių derybos, o Kipro Respublika yra viena iš šių valstybių narių; kadangi jis pažymėjo, jog derybų pradžia akivaizdžiai reiškia, kad Turkija pripažįsta Kiprą,

| E. | kadangi Europos Parlamentas taip pat pasiūlė Turkijos valdžios institucijoms panaikinti šiuo metu galiojančius apribojimus laivams, kurie plaukioja su Kipro vėliava ir prekiauja su Europos Sąjungai priklausančia valstybe nare, |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Parlamentas taip pat pasiūlė Turkijos valdžios institucijoms panaikinti šiuo metu galiojančius apribojimus laivams, kurie plaukioja su Kipro vėliava ir prekiauja su Europos Sąjungai priklausančia valstybe nare,

| F. | kadangi 2004 m. gruodžio 17 d. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad Turkija patenkinamai įgyvendino Kopenhagos kriterijus, todėl galima pradėti derybas dėl narystės 2005 m. spalio 3 d., su sąlyga, kad Turkijoje įsigalios šeši svarbūs teisės aktai ir Turkija, kaip yra įsipareigojusi, pasirašys Protokolą, kuriuo Ankaros sutarties taikymas bus išplėstas ir dešimčiai naujų valstybių narių, ir kadangi Europos Sąjunga turi tvirtai laikytis ankstesnių įsipareigojimų, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2004 m. gruodžio 17 d. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad Turkija patenkinamai įgyvendino Kopenhagos kriterijus, todėl galima pradėti derybas dėl narystės 2005 m. spalio 3 d., su sąlyga, kad Turkijoje įsigalios šeši svarbūs teisės aktai ir Turkija, kaip yra įsipareigojusi, pasirašys Protokolą, kuriuo Ankaros sutarties taikymas bus išplėstas ir dešimčiai naujų valstybių narių, ir kadangi Europos Sąjunga turi tvirtai laikytis ankstesnių įsipareigojimų,

| G. | kadangi Turkijoje 2005 m. birželio 1 d., kaip ir buvo reikalaujama, įsigaliojo šeši svarbūs teisės aktai, |
| --- | --- |

G.

kadangi Turkijoje 2005 m. birželio 1 d., kaip ir buvo reikalaujama, įsigaliojo šeši svarbūs teisės aktai,

| H. | kadangi 2005 m. liepos 29 d. Turkija pasirašė Protokolą, kuriuo Ankaros sutarties taikymas buvo išplėstas ir dešimčiai naujų valstybių narių, bet kartu su Protokolu tuo pat metu paskelbė pareiškimą, kuriame teigiama, kad šio Protokolo pasirašymas, ratifikavimas ir įgyvendinimas jokia būdu nereiškia Protokole minimos Kipro Respublikos pripažinimo, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2005 m. liepos 29 d. Turkija pasirašė Protokolą, kuriuo Ankaros sutarties taikymas buvo išplėstas ir dešimčiai naujų valstybių narių, bet kartu su Protokolu tuo pat metu paskelbė pareiškimą, kuriame teigiama, kad šio Protokolo pasirašymas, ratifikavimas ir įgyvendinimas jokia būdu nereiškia Protokole minimos Kipro Respublikos pripažinimo,

| I. | kadangi tuo pat metu Turkija ir toliau taiko embargą laivams, kurie plaukioja su Kipro vėliava, ir iš Kipro Respublikos uostų atvykstantiems laivams, neleisdama jiems įplaukti į Turkijos uostus, bei Kipro lėktuvams, neleisdama jiems skristi per Turkiją ir leistis Turkijos oro uostuose, |
| --- | --- |

I.

kadangi tuo pat metu Turkija ir toliau taiko embargą laivams, kurie plaukioja su Kipro vėliava, ir iš Kipro Respublikos uostų atvykstantiems laivams, neleisdama jiems įplaukti į Turkijos uostus, bei Kipro lėktuvams, neleisdama jiems skristi per Turkiją ir leistis Turkijos oro uostuose,

| J. | kadangi Turkijos valdžios institucijos taip pat neįvykdė su Armėnijos klausimais susijusių reikalavimų, kuriuos Europos Parlamentas išdėstė 1987 m. birželio 18 d. rezoliucijoje dėl Armėnijos klausimo politinio sprendimo (4), |
| --- | --- |

J.

kadangi Turkijos valdžios institucijos taip pat neįvykdė su Armėnijos klausimais susijusių reikalavimų, kuriuos Europos Parlamentas išdėstė 1987 m. birželio 18 d. rezoliucijoje dėl Armėnijos klausimo politinio sprendimo (4),

| K. | kadangi demokratinė ir ekonomiškai stabili Turkija atneštų daug naudos visai Europai, |
| --- | --- |

K.

kadangi demokratinė ir ekonomiškai stabili Turkija atneštų daug naudos visai Europai,

| L. | kadangi tik rodydama pasirengimą perimti ES vertybes ryžtingai įgyvendinant ir tęsiant reformas Turkija galės užtikrinti reformų proceso negrįžtamumą ir užsitarnauti būtiną ES viešosios nuomonės paramą, |
| --- | --- |

L.

kadangi tik rodydama pasirengimą perimti ES vertybes ryžtingai įgyvendinant ir tęsiant reformas Turkija galės užtikrinti reformų proceso negrįžtamumą ir užsitarnauti būtiną ES viešosios nuomonės paramą,

| M. | kadangi Europos Sąjungos gebėjimas susidoroti su plėtra, kaip Kopenhagos kriterijų dalis, laikomas išankstine jos sąlyga, savo ruožtu Europos Sąjungą privalo parodyti, kad geba įvykdyti politinę ir institucinę reformą, |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos Sąjungos gebėjimas susidoroti su plėtra, kaip Kopenhagos kriterijų dalis, laikomas išankstine jos sąlyga, savo ruožtu Europos Sąjungą privalo parodyti, kad geba įvykdyti politinę ir institucinę reformą,

| 1. | pažymi, kad Komisija ir Taryba mano, jog Turkija formaliai įvykdė paskutines sąlygas, kad galėtų 2005 m. spalio 3 d. pradėti derybas dėl narystės, nes Turkijoje įsigaliojo šeši svarbūs teisės aktai ir Turkija, kaip buvo įsipareigojusi, pasirašė Protokolą, kuriuo Ankaros sutarties taikymas buvo išplėstas ir dešimčiai naujų valstybių narių; mano, kad šie ir kiti klausimai dar turi būti toliau įgyvendinami; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad Komisija ir Taryba mano, jog Turkija formaliai įvykdė paskutines sąlygas, kad galėtų 2005 m. spalio 3 d. pradėti derybas dėl narystės, nes Turkijoje įsigaliojo šeši svarbūs teisės aktai ir Turkija, kaip buvo įsipareigojusi, pasirašė Protokolą, kuriuo Ankaros sutarties taikymas buvo išplėstas ir dešimčiai naujų valstybių narių; mano, kad šie ir kiti klausimai dar turi būti toliau įgyvendinami;

| 2. | nuoširdžiai apgailestauja dėl fakto, kad Turkija sukėlė rimtų abejonių dėl jos noro visiškai įgyvendinti visas Protokolo nuostatas, kartu su Protokolu tuo pat metu paskelbdama pareiškimą, kuriame teigiama, kad šio Protokolo pasirašymas, ratifikavimas ir įgyvendinimas jokiu būdu nereiškia Protokole minimos Kipro Respublikos pripažinimo; primena Komisijai, kad ji turi pateikti Parlamentui Turkijos vyriausybės atsakymą, ar šis vienašališkas pareiškimas yra Turkijos parlamento vykdomo ratifikavimo proceso dalis; |
| --- | --- |

2.

nuoširdžiai apgailestauja dėl fakto, kad Turkija sukėlė rimtų abejonių dėl jos noro visiškai įgyvendinti visas Protokolo nuostatas, kartu su Protokolu tuo pat metu paskelbdama pareiškimą, kuriame teigiama, kad šio Protokolo pasirašymas, ratifikavimas ir įgyvendinimas jokiu būdu nereiškia Protokole minimos Kipro Respublikos pripažinimo; primena Komisijai, kad ji turi pateikti Parlamentui Turkijos vyriausybės atsakymą, ar šis vienašališkas pareiškimas yra Turkijos parlamento vykdomo ratifikavimo proceso dalis;

| 3. | pabrėžia, kad šis vienašališkas Turkijos pareiškimas nėra sudedamoji Protokolo dalis, neturi jokios teisinės įtakos Turkijos įsipareigojimams pagal šį Protokolą ir neturėtų būti pateikiamas ratifikuoti Didžiojoje Nacionalinėje Asamblėjoje; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad šis vienašališkas Turkijos pareiškimas nėra sudedamoji Protokolo dalis, neturi jokios teisinės įtakos Turkijos įsipareigojimams pagal šį Protokolą ir neturėtų būti pateikiamas ratifikuoti Didžiojoje Nacionalinėje Asamblėjoje;

| 4. | primena Turkijai, kad toliau taikydama apribojimus laivams, plaukiojantiems su Kipro vėliava, ir iš Kipro Respublikos uostų atvykstantiems laivams, neleisdama jiems įplaukti į Turkijos uostus, bei Kipro lėktuvams, neleisdama jiems skristi per Turkiją ir leistis Turkijos oro uostuose, neatsižvelgiant į Protokolą, Turkija pažeidžia Ankaros sutartį ir su ja susijusią Muitų sąjungą, nes taip ji pažeidžia laisvo prekių judėjimo principą; todėl ragina Turkiją visiškai įgyvendinti visas Protokolo nuostatas; |
| --- | --- |

4.

primena Turkijai, kad toliau taikydama apribojimus laivams, plaukiojantiems su Kipro vėliava, ir iš Kipro Respublikos uostų atvykstantiems laivams, neleisdama jiems įplaukti į Turkijos uostus, bei Kipro lėktuvams, neleisdama jiems skristi per Turkiją ir leistis Turkijos oro uostuose, neatsižvelgiant į Protokolą, Turkija pažeidžia Ankaros sutartį ir su ja susijusią Muitų sąjungą, nes taip ji pažeidžia laisvo prekių judėjimo principą; todėl ragina Turkiją visiškai įgyvendinti visas Protokolo nuostatas;

| 5. | ragina Turkiją pripažinti vykdžius armėnų genocidą; laiko tokį pripažinimą būtinu prieš stojant į Europos Sąjungą; |
| --- | --- |

5.

ragina Turkiją pripažinti vykdžius armėnų genocidą; laiko tokį pripažinimą būtinu prieš stojant į Europos Sąjungą;

| 6. | ragina Komisiją iki 2006 m. pabaigos visapusiškai įvertinti išplėstos Ankaros sutarties įgyvendinimą ir pabrėžia, kad problemos ją įgyvendinant turės neigiamos įtakos derybų procesui ir netgi gali jį sustabdyti; todėl reikalauja, kad Muitų sąjungos įgyvendinimas būtų tarp pirmųjų derybų dėl narystės skyrių, aptariamų 2006 m.; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją iki 2006 m. pabaigos visapusiškai įvertinti išplėstos Ankaros sutarties įgyvendinimą ir pabrėžia, kad problemos ją įgyvendinant turės neigiamos įtakos derybų procesui ir netgi gali jį sustabdyti; todėl reikalauja, kad Muitų sąjungos įgyvendinimas būtų tarp pirmųjų derybų dėl narystės skyrių, aptariamų 2006 m.;

| 7. | tuo pat metu gerbdamas demokratinę graikų kipriečių bendruomenės valią, dar kartą išreiškia apgailestavimą, kad jai nepavyko priimti sprendimo, ir ragina Turkijos valdžios institucijas toliau konstruktyviai spręsti Kipro klausimą bei siekti teisingo sprendimo, dėl kurio turi būti deramasi K. Anano plano ir ES steigimo principų pagrindu, ir pagal atitinkamas JT rezoliucijas stengtis anksti išvesti savo pajėgas pagal specialų kalendorinį planą; mano, kad toks jų pajėgų išvedimas yra būtinas žingsnis siekiant toliau mažinti įtampą, atnaujinti šalių dialogą ir pasiruošti priimti ilgalaikį sprendimą; dar kartą ragina visas Kipro konflikto šalis atnaujinti JT vadovaujamas derybas dėl visapusiško konflikto išsprendimo; |
| --- | --- |

7.

tuo pat metu gerbdamas demokratinę graikų kipriečių bendruomenės valią, dar kartą išreiškia apgailestavimą, kad jai nepavyko priimti sprendimo, ir ragina Turkijos valdžios institucijas toliau konstruktyviai spręsti Kipro klausimą bei siekti teisingo sprendimo, dėl kurio turi būti deramasi K. Anano plano ir ES steigimo principų pagrindu, ir pagal atitinkamas JT rezoliucijas stengtis anksti išvesti savo pajėgas pagal specialų kalendorinį planą; mano, kad toks jų pajėgų išvedimas yra būtinas žingsnis siekiant toliau mažinti įtampą, atnaujinti šalių dialogą ir pasiruošti priimti ilgalaikį sprendimą; dar kartą ragina visas Kipro konflikto šalis atnaujinti JT vadovaujamas derybas dėl visapusiško konflikto išsprendimo;

| 8. | pabrėžia, kad būtina stojimo derybų proceso dalis yra greitas Turkijos ir visų ES valstybių narių santykių normalizavimas, įskaitant ir tai, kad Turkija privalo pripažinti Kipro Respubliką; pažymi, kad Kipro Respublikos pripažinimas negali būti derybų tema; ragina Turkijos valdžios institucijas kiek įmanoma greičiau normalizuoti santykius su visomis ES valstybėmis narėmis ir pripažinti Kipro Respubliką bei pabrėžia, kad to nepadarymas turės neigiamos įtakos derybų procesui ir netgi gali jį sustabdyti; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad būtina stojimo derybų proceso dalis yra greitas Turkijos ir visų ES valstybių narių santykių normalizavimas, įskaitant ir tai, kad Turkija privalo pripažinti Kipro Respubliką; pažymi, kad Kipro Respublikos pripažinimas negali būti derybų tema; ragina Turkijos valdžios institucijas kiek įmanoma greičiau normalizuoti santykius su visomis ES valstybėmis narėmis ir pripažinti Kipro Respubliką bei pabrėžia, kad to nepadarymas turės neigiamos įtakos derybų procesui ir netgi gali jį sustabdyti;

| 9. | taip pat ragina Tarybą įvykdyti pažadą ir nutraukti turkų kipriečių bendruomenės izoliaciją; šiuo metu pirmininkaujant Jungtinei Karalystei ragina Tarybą atnaujinti pastangas siekiant susitarimo dėl finansinės paramos paketo ir prekybos palengvinimo tvarkos šiaurinei Kipro daliai, siekiant užtikrinti, kad ES laikytųsi turkų kipriečių bendruomenei duotų pažadų; |
| --- | --- |

9.

taip pat ragina Tarybą įvykdyti pažadą ir nutraukti turkų kipriečių bendruomenės izoliaciją; šiuo metu pirmininkaujant Jungtinei Karalystei ragina Tarybą atnaujinti pastangas siekiant susitarimo dėl finansinės paramos paketo ir prekybos palengvinimo tvarkos šiaurinei Kipro daliai, siekiant užtikrinti, kad ES laikytųsi turkų kipriečių bendruomenei duotų pažadų;

| 10. | džiaugiasi, kad 2005 m. birželio 1 d. buvo priimti ir įsigaliojo šeši svarbūs teisės aktai, nes šie teisės aktai buvo 2004 m gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos iškelta sąlyga pradėti stojimo derybas; pažymi, kad išliko abejonių dėl tam tikrų priimtų įstatymų dalių; yra ypač susirūpinęs dėl generalinio prokuroro skundų, nukreiptų prieš Orhan Pamuk, nes jie pažeidžia Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, ir ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti teisę laisvai reikšti nuomonę bei toliau vykdyti baudžiamojo kodekso reformą, visų pirma reformuojant jo 301 straipsnio 1 dalį; taip pat išreiškia susirūpinimą dėl Turkijos baudžiamojo kodekso 305 straipsnio, kuriuo kriminalizuojami „veiksmai, nukreipti prieš pagrindinius nacionalinius interesus“, bei dėl teisės akto, įgyvendinančio Asociacijų įstatymą, kuriame gausu apribojimų, įskaitant užsienio šalių teikiamam finansavimui būtiną išankstinį leidimą; pažymi, kad susirūpinimą kelia ir su religinių bendruomenių veikla susijusių teisės aktų pasiūlymų stoka (Fondų įstatymas); |
| --- | --- |

10.

džiaugiasi, kad 2005 m. birželio 1 d. buvo priimti ir įsigaliojo šeši svarbūs teisės aktai, nes šie teisės aktai buvo 2004 m gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos iškelta sąlyga pradėti stojimo derybas; pažymi, kad išliko abejonių dėl tam tikrų priimtų įstatymų dalių; yra ypač susirūpinęs dėl generalinio prokuroro skundų, nukreiptų prieš Orhan Pamuk, nes jie pažeidžia Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, ir ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti teisę laisvai reikšti nuomonę bei toliau vykdyti baudžiamojo kodekso reformą, visų pirma reformuojant jo 301 straipsnio 1 dalį; taip pat išreiškia susirūpinimą dėl Turkijos baudžiamojo kodekso 305 straipsnio, kuriuo kriminalizuojami „veiksmai, nukreipti prieš pagrindinius nacionalinius interesus“, bei dėl teisės akto, įgyvendinančio Asociacijų įstatymą, kuriame gausu apribojimų, įskaitant užsienio šalių teikiamam finansavimui būtiną išankstinį leidimą; pažymi, kad susirūpinimą kelia ir su religinių bendruomenių veikla susijusių teisės aktų pasiūlymų stoka (Fondų įstatymas);

| 11. | reikalauja, kad derybų plane būtų atsižvelgta į įvairiose Europos Parlamento rezoliucijose ne kartą išdėstytus politinius prioritetus, raginančius Turkiją visapusiškai įgyvendinti šiuos politinius kriterijus: demokratiją užtikrinančių institucijų stabilumas, teisinės valstybės principas, žmogaus teisės ir pagarba mažumoms bei jų apsauga; todėl ragina prieš kiekvieną derybų sesiją ministrų lygmeniu įvertinti politinius kriterijus tiek teoriniame, tiek praktiniame lygmenyje, tokiu būdu nuolat spaudžiant Turkijos valdžios institucijas išlaikyti reikiamų reformų greitį; be to, mano, kad politiniams kriterijams įgyvendinti turėtų būti nustatyta aiškius tikslus, laikotarpius ir galutinius terminus apimanti programa; |
| --- | --- |

11.

reikalauja, kad derybų plane būtų atsižvelgta į įvairiose Europos Parlamento rezoliucijose ne kartą išdėstytus politinius prioritetus, raginančius Turkiją visapusiškai įgyvendinti šiuos politinius kriterijus: demokratiją užtikrinančių institucijų stabilumas, teisinės valstybės principas, žmogaus teisės ir pagarba mažumoms bei jų apsauga; todėl ragina prieš kiekvieną derybų sesiją ministrų lygmeniu įvertinti politinius kriterijus tiek teoriniame, tiek praktiniame lygmenyje, tokiu būdu nuolat spaudžiant Turkijos valdžios institucijas išlaikyti reikiamų reformų greitį; be to, mano, kad politiniams kriterijams įgyvendinti turėtų būti nustatyta aiškius tikslus, laikotarpius ir galutinius terminus apimanti programa;

| 12. | ragina Tarybą gerbti visas derybų plano, nustatyto 2004 m. gruodžio 17 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu išvadose, sudedamąsias dalis; šiuo požiūriu pabrėžia, kad bendras derybų tikslas yra įstojimas ir kad šios derybos yra procesas, kurio galutinis terminas nėra nustatytas ir kurio rezultatų neįmanoma garantuoti iš anksto, ir kad, atsižvelgiant į Kopenhagos kriterijus, tuo atveju, kai valstybė kandidatė negali prisiimti visų narystės įsipareigojimų, ši valstybė kandidatė turėtų būti kaip įmanoma glaudžiau susieta su Europos struktūromis; |
| --- | --- |

12.

ragina Tarybą gerbti visas derybų plano, nustatyto 2004 m. gruodžio 17 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu išvadose, sudedamąsias dalis; šiuo požiūriu pabrėžia, kad bendras derybų tikslas yra įstojimas ir kad šios derybos yra procesas, kurio galutinis terminas nėra nustatytas ir kurio rezultatų neįmanoma garantuoti iš anksto, ir kad, atsižvelgiant į Kopenhagos kriterijus, tuo atveju, kai valstybė kandidatė negali prisiimti visų narystės įsipareigojimų, ši valstybė kandidatė turėtų būti kaip įmanoma glaudžiau susieta su Europos struktūromis;

| 13. | šiuo požiūriu ragina Tarybą ir Komisiją kasmet parengti pranešimą Europos Parlamentui ir nacionaliniams ES valstybių narių parlamentams apie Turkijos pažangą įgyvendinant politinius kriterijus, o į šį pranešimą įtraukti visus per tuos metus užregistruotus patikrintus kankinimų atvejus ir Turkijos piliečių, kuriems per tuos metus buvo suteiktas politinis prieglobstis ES valstybės narėse, skaičių; |
| --- | --- |

13.

šiuo požiūriu ragina Tarybą ir Komisiją kasmet parengti pranešimą Europos Parlamentui ir nacionaliniams ES valstybių narių parlamentams apie Turkijos pažangą įgyvendinant politinius kriterijus, o į šį pranešimą įtraukti visus per tuos metus užregistruotus patikrintus kankinimų atvejus ir Turkijos piliečių, kuriems per tuos metus buvo suteiktas politinis prieglobstis ES valstybės narėse, skaičių;

| 14. | primygtinai ragina Komisiją, pradėjus derybas dėl įvairių skyrių, pagal Europos Sąjungos sutarties nuostatas, pasitarus su Europos Parlamentu, rekomenduoti jas nutraukti, jei bus rimtai ir nuolatos pažeidinėjami laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, mažumų teisėms ir teisinės valstybės principai; |
| --- | --- |

14.

primygtinai ragina Komisiją, pradėjus derybas dėl įvairių skyrių, pagal Europos Sąjungos sutarties nuostatas, pasitarus su Europos Parlamentu, rekomenduoti jas nutraukti, jei bus rimtai ir nuolatos pažeidinėjami laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, mažumų teisėms ir teisinės valstybės principai;

| 15. | pažymi, kad Turkijos įstojimo į ES poveikis biudžetui gali būti visapusiškai įvertintas tik po to, kai, atsižvelgiant į finansinę perspektyvą laikotarpiui nuo 2014 m., bus nustatyti finansinių derybų su Turkija kriterijai; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad Turkijos įstojimo į ES poveikis biudžetui gali būti visapusiškai įvertintas tik po to, kai, atsižvelgiant į finansinę perspektyvą laikotarpiui nuo 2014 m., bus nustatyti finansinių derybų su Turkija kriterijai;

| 16. | pabrėžia, kad Komisijos rekomendacija derėtis dėl ilgų pereinamųjų laikotarpių, specifinių susitarimų tokiose srityse, kaip struktūrinė politika ir žemės ūkis, bei nuolatinių apsaugančių nuostatų laisvam darbuotojų judėjimui įtvirtinimo stojimo sutartyje neturės neigiamos įtakos Turkijos pastangoms prisitaikyti prie acquis; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad Komisijos rekomendacija derėtis dėl ilgų pereinamųjų laikotarpių, specifinių susitarimų tokiose srityse, kaip struktūrinė politika ir žemės ūkis, bei nuolatinių apsaugančių nuostatų laisvam darbuotojų judėjimui įtvirtinimo stojimo sutartyje neturės neigiamos įtakos Turkijos pastangoms prisitaikyti prie acquis;

| 17. | pabrėžia, kad derybų pradžia – tai ilgalaikio proceso, kuris iš esmės nėra ribojamas laiko ir a priori neprivalo automatiškai baigtis įstojimu į ES, pradžia; tačiau pabrėžia, kad derybų tikslas yra Turkijos narystė ES, o šio siekio įgyvendinimas priklausys nuo abišalių pastangų; todėl įstojimas nėra automatiška derybų pradžios pasekmė; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad derybų pradžia – tai ilgalaikio proceso, kuris iš esmės nėra ribojamas laiko ir a priori neprivalo automatiškai baigtis įstojimu į ES, pradžia; tačiau pabrėžia, kad derybų tikslas yra Turkijos narystė ES, o šio siekio įgyvendinimas priklausys nuo abišalių pastangų; todėl įstojimas nėra automatiška derybų pradžios pasekmė;

| 18. | pabrėžia, kad Nicos sutartis nėra priimtinas pagrindas tolimesniems sprendimams dėl bet kokių naujų valstybių stojimo į ES, todėl reikalauja, kad būtų įgyvendintos būtinos konstitucinio proceso reformos; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad Nicos sutartis nėra priimtinas pagrindas tolimesniems sprendimams dėl bet kokių naujų valstybių stojimo į ES, todėl reikalauja, kad būtų įgyvendintos būtinos konstitucinio proceso reformos;

| 19. | primena, kad, remiantis 1993 m. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos išvadomis, tiek ES, tiek Turkijai itin svarbus klausimas yra Europos Sąjungos gebėjimas priimti Turkiją į savo gretas, kartu nesumažinant Europos integracijos pagreičio; remia Komisijos pastangas derybų metu stebėti Europos Sąjungos gebėjimą priimti Turkiją, todėl kartu primena Komisijai savo reikalavimą, įtrauktą į 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Turkijos pažangos rengiantis naryste, gauti tolimesnę informaciją, susijusią su 2005 m. poveikio tyrimu, nes šiuo atžvilgiu tai būtų tikrai naudinga; |
| --- | --- |

19.

primena, kad, remiantis 1993 m. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos išvadomis, tiek ES, tiek Turkijai itin svarbus klausimas yra Europos Sąjungos gebėjimas priimti Turkiją į savo gretas, kartu nesumažinant Europos integracijos pagreičio; remia Komisijos pastangas derybų metu stebėti Europos Sąjungos gebėjimą priimti Turkiją, todėl kartu primena Komisijai savo reikalavimą, įtrauktą į 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Turkijos pažangos rengiantis naryste, gauti tolimesnę informaciją, susijusią su 2005 m. poveikio tyrimu, nes šiuo atžvilgiu tai būtų tikrai naudinga;

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybos Generaliniam Sekretoriui, Europos žmogaus teisių teismo pirmininkui ir Turkijos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

20.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybos Generaliniam Sekretoriui, Europos žmogaus teisių teismo pirmininkui ir Turkijos vyriausybei bei parlamentui.

---

(1)  OL C 226 E, 2005 9 15, p. 189.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0287.

(3)  OL C 104 E, 2004 4 30, p. 720.

(4)  OL C 190, 1987 7 20, p. 119.

P6_TA(2005)0351

Kredito įstaigų veiklos pradėjimas ir vykdymas ***I

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nauja redakcija išdėstančios 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (KOM(2004)0486) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (KOM(2004)0486) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 47 straipsnio 2 dalį, kuriais remdamasi Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0141/2004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 47 straipsnio 2 dalį, kuriais remdamasi Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0141/2004),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6-0257/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6-0257/2005),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

P6_TC1-COD(2004)0155

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/.../EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 47 straipsnio 2 dalies pirmą ir trečią sakinius,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (4) buvo keletą kartų iš esmės keista. Dabar dar kartą iš dalies keičiant minėtą direktyvą, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija. |
| --- | --- |

(1)

2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (4) buvo keletą kartų iš esmės keista. Dabar dar kartą iš dalies keičiant minėtą direktyvą, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija.

| (2) | Kad kredito įstaigoms būtų lengviau steigtis ir vykdyti veiklą, būtina pašalinti labiausiai trukdančius valstybių narių įstatymų skirtumus, susijusius su taisyklėmis, kurių šios įstaigos turi laikytis. |
| --- | --- |

(2)

Kad kredito įstaigoms būtų lengviau steigtis ir vykdyti veiklą, būtina pašalinti labiausiai trukdančius valstybių narių įstatymų skirtumus, susijusius su taisyklėmis, kurių šios įstaigos turi laikytis.

| (3) | Ir įsisteigimo laisvės, ir laisvės teikti finansines paslaugas atžvilgiu kredito įstaigų veiklos srityje ši direktyva yra svarbiausia priemonė vidaus rinkai sukurti. |
| --- | --- |

(3)

Ir įsisteigimo laisvės, ir laisvės teikti finansines paslaugas atžvilgiu kredito įstaigų veiklos srityje ši direktyva yra svarbiausia priemonė vidaus rinkai sukurti.

| (4) | 1999 m. gegužės 11 d. Komisijos komunikate „Finansų rinkos įgyvendinimas: veiksmų planas“ yra išvardyti įvairūs tikslai, kurie turi būti įgyvendinti siekiant baigti kurti finansinių paslaugų vidaus rinką. 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryboje buvo užsibrėžtas tikslas šį veiksmų planą įgyvendinti iki 2005 m. Nauja nuostatų dėl nuosavų lėšų redakcija yra svarbus veiksmų plano elementas. |
| --- | --- |

(4)

1999 m. gegužės 11 d. Komisijos komunikate „Finansų rinkos įgyvendinimas: veiksmų planas“ yra išvardyti įvairūs tikslai, kurie turi būti įgyvendinti siekiant baigti kurti finansinių paslaugų vidaus rinką. 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryboje buvo užsibrėžtas tikslas šį veiksmų planą įgyvendinti iki 2005 m. Nauja nuostatų dėl nuosavų lėšų redakcija yra svarbus veiksmų plano elementas.

| (5) | Priemonės, skirtos kredito įstaigų veiklai koordinuoti, kad būtų apsaugotos santaupos ir sudarytos vienodos šių įstaigų konkurencijos sąlygos, turėtų būti taikomos joms visoms. Tačiau reikėtų tinkamai atsižvelgti į objektyvius jų įstatų ir joms būdingų tikslų, nurodytų nacionaliniuose įstatymuose, skirtumus. |
| --- | --- |

(5)

Priemonės, skirtos kredito įstaigų veiklai koordinuoti, kad būtų apsaugotos santaupos ir sudarytos vienodos šių įstaigų konkurencijos sąlygos, turėtų būti taikomos joms visoms. Tačiau reikėtų tinkamai atsižvelgti į objektyvius jų įstatų ir joms būdingų tikslų, nurodytų nacionaliniuose įstatymuose, skirtumus.

| (6) | Dėl to šių priemonių taikymo sritis turi būti kuo platesnė, apimanti visas įstaigas, kurių veikla yra priimti grąžintinas lėšas iš visuomenės indėlių ar kita forma, pavyzdžiui, nuolatos išleidžiant obligacijas ar kitus panašius vertybinius popierius, ir teikti paskolas savo sąskaita. Tam tikroms kredito įstaigoms, kurioms šios direktyvos negalima taikyti, turėtų būti numatytos išimtys. Šios direktyvos nuostatos neturėtų trukdyti taikyti nacionalinių įstatymų, kurie numato, kad kredito įstaigos turi gauti papildomą leidimą, kad galėtų užsiimti specifine veikla ar imtis specifinių operacijų. |
| --- | --- |

(6)

Dėl to šių priemonių taikymo sritis turi būti kuo platesnė, apimanti visas įstaigas, kurių veikla yra priimti grąžintinas lėšas iš visuomenės indėlių ar kita forma, pavyzdžiui, nuolatos išleidžiant obligacijas ar kitus panašius vertybinius popierius, ir teikti paskolas savo sąskaita. Tam tikroms kredito įstaigoms, kurioms šios direktyvos negalima taikyti, turėtų būti numatytos išimtys. Šios direktyvos nuostatos neturėtų trukdyti taikyti nacionalinių įstatymų, kurie numato, kad kredito įstaigos turi gauti papildomą leidimą, kad galėtų užsiimti specifine veikla ar imtis specifinių operacijų.

| (7) | Reikėtų suderinti tik esminius dalykus, kurie būtini ir kurių pakanka, kad būtų užtikrintas leidimų ir rizikos ribojimo principais pagrįstos priežiūros tarpusavio pripažinimas, ir kurie sudaro galimybę visoje Bendrijoje pripažinti vieną leidimą bei taikyti buveinės valstybės narės rizikos ribojimo principais pagrįstą priežiūrą. Todėl į reikalavimą parengti veiklos programą reikėtų žiūrėti tik kaip į veiksnį, leidžiantį kompetentingoms institucijoms priimti sprendimus remiantis kur kas tikslesne informacija ir taikant objektyvius kriterijus. Kartu, organizacinei kredito įstaigų formai taikant su bankų pavadinimų apsauga susijusius reikalavimus, turėtų būti galimas tam tikras lankstumas. |
| --- | --- |

(7)

Reikėtų suderinti tik esminius dalykus, kurie būtini ir kurių pakanka, kad būtų užtikrintas leidimų ir rizikos ribojimo principais pagrįstos priežiūros tarpusavio pripažinimas, ir kurie sudaro galimybę visoje Bendrijoje pripažinti vieną leidimą bei taikyti buveinės valstybės narės rizikos ribojimo principais pagrįstą priežiūrą. Todėl į reikalavimą parengti veiklos programą reikėtų žiūrėti tik kaip į veiksnį, leidžiantį kompetentingoms institucijoms priimti sprendimus remiantis kur kas tikslesne informacija ir taikant objektyvius kriterijus. Kartu, organizacinei kredito įstaigų formai taikant su bankų pavadinimų apsauga susijusius reikalavimus, turėtų būti galimas tam tikras lankstumas.

| (8) | Kadangi šios direktyvos tikslų, būtent nustatyti taisykles dėl kredito įstaigų steigimosi ir veiklos bei jų riziką ribojančios priežiūros, valstybės narės negali deramai pasiekti ir todėl tų tikslų dėl pasiūlyto veiksmo masto ir poveikio būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(8)

Kadangi šios direktyvos tikslų, būtent nustatyti taisykles dėl kredito įstaigų steigimosi ir veiklos bei jų riziką ribojančios priežiūros, valstybės narės negali deramai pasiekti ir todėl tų tikslų dėl pasiūlyto veiksmo masto ir poveikio būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (9) | Kredito įstaigoms būtina taikyti lygiaverčius finansinius reikalavimus, kad būtų užtikrintos panašios taupančiųjų apsaugos priemonės ir panašių kredito įstaigų grupių sąžiningos konkurencijos sąlygos. Tolesnio derinimo metu turėtų būti nustatyti tinkami struktūriniai koeficientai, kurie nacionalinėms institucijoms bendradarbiaujant leidžia panašių rūšių kredito įstaigų būklę stebėti vadovaujantis standartiniais metodais. Ši procedūra turėtų padėti palaipsniui suvienodinti koeficientų, kuriuos nustato ir taiko valstybės narės, sistemas. Tačiau būtina skirti koeficientus, kurių tikslas – užtikrinti gerą kredito įstaigų valdymą, ir koeficientus, nustatytus ekonominei ir pinigų politikai. |
| --- | --- |

(9)

Kredito įstaigoms būtina taikyti lygiaverčius finansinius reikalavimus, kad būtų užtikrintos panašios taupančiųjų apsaugos priemonės ir panašių kredito įstaigų grupių sąžiningos konkurencijos sąlygos. Tolesnio derinimo metu turėtų būti nustatyti tinkami struktūriniai koeficientai, kurie nacionalinėms institucijoms bendradarbiaujant leidžia panašių rūšių kredito įstaigų būklę stebėti vadovaujantis standartiniais metodais. Ši procedūra turėtų padėti palaipsniui suvienodinti koeficientų, kuriuos nustato ir taiko valstybės narės, sistemas. Tačiau būtina skirti koeficientus, kurių tikslas – užtikrinti gerą kredito įstaigų valdymą, ir koeficientus, nustatytus ekonominei ir pinigų politikai.

| (10) | Tarpusavio pripažinimo ir buveinės valstybės narės priežiūros principai reikalauja, kad valstybių narių kompetentingos institucijos neišduotų leidimų ar juos panaikintų, jeigu tokie veiksniai, kaip antai, veiklos programų turinys, geografinis veiklos pasiskirstymas ar realiai vykdoma veikla, aiškiai rodo, jog kredito įstaiga pasirinko vienos valstybės narės teisės sistemą, kad išvengtų griežtesnių standartų, taikomų kitoje valstybėje narėje, kurios teritorijoje ji vykdo ar ketina vykdyti didesnę savo veiklos dalį. Jei tai iš aplinkybių nepaaiškėja, bet didžioji dalis kokiai nors bankų grupei priklausančių subjektų turto yra kitoje valstybėje narėje, kurios kompetentingos institucijos yra atsakingos už konsoliduotos priežiūros vykdymą, remiantis 125 ir 126 straipsniais konsoliduotos priežiūros vykdymo kompetenciją galima keisti tik toms kompetentingoms institucijoms sutikus. Kredito įstaiga, kuri yra juridinis asmuo, turėtų gauti leidimą toje valstybėje narėje, kurioje yra įregistruota jos buveinė. Kredito įstaigos, kuri nėra juridinis asmuo, pagrindinė buveinė turėtų būti toje valstybėje narėje, kurioje jai išduotas leidimas. Be to, valstybės narės turėtų reikalauti, kad kredito įstaigos pagrindinė buveinė visuomet būtų buveinės valstybėje narėje ir kad kredito įstaigos šioje valstybėje narėje realiai veiktų. |
| --- | --- |

(10)

Tarpusavio pripažinimo ir buveinės valstybės narės priežiūros principai reikalauja, kad valstybių narių kompetentingos institucijos neišduotų leidimų ar juos panaikintų, jeigu tokie veiksniai, kaip antai, veiklos programų turinys, geografinis veiklos pasiskirstymas ar realiai vykdoma veikla, aiškiai rodo, jog kredito įstaiga pasirinko vienos valstybės narės teisės sistemą, kad išvengtų griežtesnių standartų, taikomų kitoje valstybėje narėje, kurios teritorijoje ji vykdo ar ketina vykdyti didesnę savo veiklos dalį. Jei tai iš aplinkybių nepaaiškėja, bet didžioji dalis kokiai nors bankų grupei priklausančių subjektų turto yra kitoje valstybėje narėje, kurios kompetentingos institucijos yra atsakingos už konsoliduotos priežiūros vykdymą, remiantis 125 ir 126 straipsniais konsoliduotos priežiūros vykdymo kompetenciją galima keisti tik toms kompetentingoms institucijoms sutikus. Kredito įstaiga, kuri yra juridinis asmuo, turėtų gauti leidimą toje valstybėje narėje, kurioje yra įregistruota jos buveinė. Kredito įstaigos, kuri nėra juridinis asmuo, pagrindinė buveinė turėtų būti toje valstybėje narėje, kurioje jai išduotas leidimas. Be to, valstybės narės turėtų reikalauti, kad kredito įstaigos pagrindinė buveinė visuomet būtų buveinės valstybėje narėje ir kad kredito įstaigos šioje valstybėje narėje realiai veiktų.

| (11) | Kompetentingos institucijos neturėtų išduoti kredito įstaigoms leidimų veiklai ar pratęsti jų galiojimo, jeigu gali atsitikti taip, kad joms dėl tos įstaigos ir kitų fizinių ar juridinių asmenų artimų ryšių bus sutrukdyta veiksmingai atlikti priežiūros funkcijas. Kredito įstaigos, jau gavusios leidimus veiklai, šiuo atžvilgiu taip pat turėtų atitikti kompetentingų institucijų reikalavimus. |
| --- | --- |

(11)

Kompetentingos institucijos neturėtų išduoti kredito įstaigoms leidimų veiklai ar pratęsti jų galiojimo, jeigu gali atsitikti taip, kad joms dėl tos įstaigos ir kitų fizinių ar juridinių asmenų artimų ryšių bus sutrukdyta veiksmingai atlikti priežiūros funkcijas. Kredito įstaigos, jau gavusios leidimus veiklai, šiuo atžvilgiu taip pat turėtų atitikti kompetentingų institucijų reikalavimus.

| (12) | Nuoroda į priežiūros institucijų atliekamą veiksmingą priežiūros funkcijų vykdymą apima konsoliduotą priežiūrą, kuri turėtų būti taikoma kredito įstaigai, jeigu tai numato Bendrijos teisė. Tokiais atvejais institucijos, į kurias kreipiamasi dėl leidimo veiklai, turėtų galėti nustatyti institucijas, kurios yra kompetentingos vykdyti konsoliduotą priežiūrą. |
| --- | --- |

(12)

Nuoroda į priežiūros institucijų atliekamą veiksmingą priežiūros funkcijų vykdymą apima konsoliduotą priežiūrą, kuri turėtų būti taikoma kredito įstaigai, jeigu tai numato Bendrijos teisė. Tokiais atvejais institucijos, į kurias kreipiamasi dėl leidimo veiklai, turėtų galėti nustatyti institucijas, kurios yra kompetentingos vykdyti konsoliduotą priežiūrą.

| (13) | Šia direktyva valstybės narės ir (arba) kompetentingos institucijos įgalinamos taikyti individualius ir konsoliduotus kapitalo reikalavimus ir, jei, jų manymu, reikalinga, netaikyti individualių reikalavimų. Individuali, konsoliduota arba tarpvalstybinė konsoliduota priežiūra yra naudingos kredito įstaigų priežiūros priemonės. Šia direktyva kompetentingos institucijos įgalinamos remti tarpvalstybines institucijas lengvinant jų bendradarbiavimą. Siekdamos koordinuoti savo veiklą ir prašymus suteikti informacijos, jos ypač turėtų ir toliau remtis 42, 131 ir 141 straipsniais. |
| --- | --- |

(13)

Šia direktyva valstybės narės ir (arba) kompetentingos institucijos įgalinamos taikyti individualius ir konsoliduotus kapitalo reikalavimus ir, jei, jų manymu, reikalinga, netaikyti individualių reikalavimų. Individuali, konsoliduota arba tarpvalstybinė konsoliduota priežiūra yra naudingos kredito įstaigų priežiūros priemonės. Šia direktyva kompetentingos institucijos įgalinamos remti tarpvalstybines institucijas lengvinant jų bendradarbiavimą. Siekdamos koordinuoti savo veiklą ir prašymus suteikti informacijos, jos ypač turėtų ir toliau remtis 42, 131 ir 141 straipsniais.

| (14) | Kredito įstaigoms, gavusioms leidimus veiklai buveinės valstybėje narėje, steigiant filialus ar teikiant paslaugas visoje Bendrijoje turėtų būti leidžiama užsiimti bet kuriomis ar visomis I priede išvardytomis veiklos rūšimis. |
| --- | --- |

(14)

Kredito įstaigoms, gavusioms leidimus veiklai buveinės valstybėje narėje, steigiant filialus ar teikiant paslaugas visoje Bendrijoje turėtų būti leidžiama užsiimti bet kuriomis ar visomis I priede išvardytomis veiklos rūšimis.

| (15) | Valstybės narės kredito įstaigoms, kurioms jų kompetentingos institucijos suteikė leidimus veiklai, gali nustatyti griežtesnes taisykles, nei taisyklės, nustatytos 9 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje, 9 straipsnio 2 dalyje bei 12, 19–21, 44–52, 75 ir 120–122 straipsniuose. Be to, valstybės narės gali prašyti, kad 123 straipsnio būtų laikomasi remiantis individualiu arba kitokiu pagrindu, ir kad 73 straipsnio 2 dalyje apibūdinta dalinė konsolidacija būtų taikoma ir kituose grupės lygmenyse. |
| --- | --- |

(15)

Valstybės narės kredito įstaigoms, kurioms jų kompetentingos institucijos suteikė leidimus veiklai, gali nustatyti griežtesnes taisykles, nei taisyklės, nustatytos 9 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje, 9 straipsnio 2 dalyje bei 12, 19–21, 44–52, 75 ir 120–122 straipsniuose. Be to, valstybės narės gali prašyti, kad 123 straipsnio būtų laikomasi remiantis individualiu arba kitokiu pagrindu, ir kad 73 straipsnio 2 dalyje apibūdinta dalinė konsolidacija būtų taikoma ir kituose grupės lygmenyse.

| (16) | Yra tinkama tarpusavyje pripažinti ir tas veiklos rūšis, kurios išvardytos I priede, jeigu jomis užsiima finansų įstaigos, kurios yra kredito įstaigų dukterinės įmonės, jeigu šioms dukterinėms įmonėms taikoma konsoliduota jų patronuojančių įmonių priežiūra ir jeigu jos tenkina tam tikras griežtas sąlygas. |
| --- | --- |

(16)

Yra tinkama tarpusavyje pripažinti ir tas veiklos rūšis, kurios išvardytos I priede, jeigu jomis užsiima finansų įstaigos, kurios yra kredito įstaigų dukterinės įmonės, jeigu šioms dukterinėms įmonėms taikoma konsoliduota jų patronuojančių įmonių priežiūra ir jeigu jos tenkina tam tikras griežtas sąlygas.

| (17) | Naudojimosi įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas atžvilgiu priimanti valstybė narė turėtų galėti reikalauti, kad įstaigos, kurios buveinės valstybėje narėje nėra gavusios leidimų veikti kaip kredito įstaigos, vykdytų konkrečius jų nacionalinių įstatymų ar taisyklių reikalavimus, ar taikyti tokius reikalavimus veiklai, kuri nėra nurodyta I priede, jeigu, viena vertus, tokie reikalavimai atitinka Bendrijos teisę ir yra skirti visuotinei gerovei užtikrinti, kita vertus, tokioms institucijoms ar tokiai veiklai netaikomos lygiavertės taisyklės, kylančios iš šio teisės akto ar numatytos buveinės valstybės narės teisės aktuose. |
| --- | --- |

(17)

Naudojimosi įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas atžvilgiu priimanti valstybė narė turėtų galėti reikalauti, kad įstaigos, kurios buveinės valstybėje narėje nėra gavusios leidimų veikti kaip kredito įstaigos, vykdytų konkrečius jų nacionalinių įstatymų ar taisyklių reikalavimus, ar taikyti tokius reikalavimus veiklai, kuri nėra nurodyta I priede, jeigu, viena vertus, tokie reikalavimai atitinka Bendrijos teisę ir yra skirti visuotinei gerovei užtikrinti, kita vertus, tokioms institucijoms ar tokiai veiklai netaikomos lygiavertės taisyklės, kylančios iš šio teisės akto ar numatytos buveinės valstybės narės teisės aktuose.

| (18) | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad nebūtų kliūčių vykdyti veiklos rūšis, kurioms taikomas tarpusavio pripažinimas taip pat kaip ir buveinės valstybėje narėje, jeigu toji veikla neprieštarauja teisinėms nuostatoms, ginančioms visuotinę gerovę priimančioje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

(18)

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad nebūtų kliūčių vykdyti veiklos rūšis, kurioms taikomas tarpusavio pripažinimas taip pat kaip ir buveinės valstybėje narėje, jeigu toji veikla neprieštarauja teisinėms nuostatoms, ginančioms visuotinę gerovę priimančioje valstybėje narėje.

| (19) | Taisyklės, kuriomis reglamentuojama kredito įstaigų, turinčių savo pagrindinę buveinę ne Bendrijoje, filialų veikla, turi būti analogiškos visose valstybėse narėse. Svarbu numatyti, kad tokios taisyklės nebūtų palankesnės už taisykles, taikomas kitos valstybės narės įstaigų filialams. Bendrija su trečiosiomis šalimis turėtų galėti sudaryti sutartis, numatančias taisykles, kurios šiems filialams visoje jos teritorijoje sukuria vienodas sąlygas. Kredito įstaigų, gavusių leidimus veiklai trečiosiose šalyse, filialai Sutarties 49 straipsnio antroje pastraipoje numatyta laisve teikti paslaugas turėtų naudotis tik tose valstybėse narėse, kuriose yra įsteigti. |
| --- | --- |

(19)

Taisyklės, kuriomis reglamentuojama kredito įstaigų, turinčių savo pagrindinę buveinę ne Bendrijoje, filialų veikla, turi būti analogiškos visose valstybėse narėse. Svarbu numatyti, kad tokios taisyklės nebūtų palankesnės už taisykles, taikomas kitos valstybės narės įstaigų filialams. Bendrija su trečiosiomis šalimis turėtų galėti sudaryti sutartis, numatančias taisykles, kurios šiems filialams visoje jos teritorijoje sukuria vienodas sąlygas. Kredito įstaigų, gavusių leidimus veiklai trečiosiose šalyse, filialai Sutarties 49 straipsnio antroje pastraipoje numatyta laisve teikti paslaugas turėtų naudotis tik tose valstybėse narėse, kuriose yra įsteigti.

| (20) | Vadovaujantis abipusiškumo principu tarp Bendrijos ir trečiųjų šalių būtų pasiektas susitarimas, kuriame būtų numatytas leidimas praktiškai vykdyti konsoliduotą priežiūrą kiek įmanoma didžiausioje geografinėje teritorijoje. |
| --- | --- |

(20)

Vadovaujantis abipusiškumo principu tarp Bendrijos ir trečiųjų šalių būtų pasiektas susitarimas, kuriame būtų numatytas leidimas praktiškai vykdyti konsoliduotą priežiūrą kiek įmanoma didžiausioje geografinėje teritorijoje.

| (21) | Atsakomybė už kredito įstaigos finansinės būklės, ypač jos mokumo, priežiūrą turėtų tekti buveinės valstybei narei. Priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų būti atsakingos už filialų likvidumo ir pinigų politikos priežiūrą. Rinkos rizikos priežiūra turėtų būti vykdoma glaudžiai bendradarbiaujant buveinės ir priimančios valstybės narės kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

(21)

Atsakomybė už kredito įstaigos finansinės būklės, ypač jos mokumo, priežiūrą turėtų tekti buveinės valstybei narei. Priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų būti atsakingos už filialų likvidumo ir pinigų politikos priežiūrą. Rinkos rizikos priežiūra turėtų būti vykdoma glaudžiai bendradarbiaujant buveinės ir priimančios valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

| (22) | Tam, kad sklandžiai funkcionuotų bankų vidaus rinka, reikalingos ne tik teisinės normos, bet ir valstybių narių kompetentingų institucijų glaudus bei reguliarus bendradarbiavimas ir daug didesnis reguliavimo ir priežiūros praktikos suartėjimas. Ypač šiuo tikslu geriausiu forumu klausimams, susijusiems su atskiromis kredito įstaigomis, nagrinėti ir keitimuisi informacija tarpusavyje turėtų būti Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas, įsteigtas Komisijos sprendimu 2004/5/EB (5). Informacijos keitimosi tarpusavyje procedūra jokiu būdu neturėtų pakeisti dvišalio bendradarbiavimo. Nepažeisdamos savo įgaliojimų vykdyti tinkamą kontrolę priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos, esant neatidėliotinam atvejui arba savo iniciatyva ar atsiliepdamos į buveinės valstybės narės kompetentingų institucijų iniciatyvą, turėtų galėti tikrinti, ar jų teritorijoje įsteigta kredito įstaiga laikosi atitinkamų įstatymų, tinkamo administravimo, apskaitos procedūrų ir deramos vidaus kontrolės principų. |
| --- | --- |

(22)

Tam, kad sklandžiai funkcionuotų bankų vidaus rinka, reikalingos ne tik teisinės normos, bet ir valstybių narių kompetentingų institucijų glaudus bei reguliarus bendradarbiavimas ir daug didesnis reguliavimo ir priežiūros praktikos suartėjimas. Ypač šiuo tikslu geriausiu forumu klausimams, susijusiems su atskiromis kredito įstaigomis, nagrinėti ir keitimuisi informacija tarpusavyje turėtų būti Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas, įsteigtas Komisijos sprendimu 2004/5/EB (5). Informacijos keitimosi tarpusavyje procedūra jokiu būdu neturėtų pakeisti dvišalio bendradarbiavimo. Nepažeisdamos savo įgaliojimų vykdyti tinkamą kontrolę priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos, esant neatidėliotinam atvejui arba savo iniciatyva ar atsiliepdamos į buveinės valstybės narės kompetentingų institucijų iniciatyvą, turėtų galėti tikrinti, ar jų teritorijoje įsteigta kredito įstaiga laikosi atitinkamų įstatymų, tinkamo administravimo, apskaitos procedūrų ir deramos vidaus kontrolės principų.

| (23) | Derėtų leisti kompetentingoms institucijoms keistis informacija tarpusavyje ar su kitomis institucijomis bei organais, kurie vykdydami savo funkcijas padeda stiprinti finansų sistemos stabilumą. Kad būtų išlaikytas perduodamos informacijos slaptumas, adresatų sąrašas turėtų būti griežtai ribojamas. |
| --- | --- |

(23)

Derėtų leisti kompetentingoms institucijoms keistis informacija tarpusavyje ar su kitomis institucijomis bei organais, kurie vykdydami savo funkcijas padeda stiprinti finansų sistemos stabilumą. Kad būtų išlaikytas perduodamos informacijos slaptumas, adresatų sąrašas turėtų būti griežtai ribojamas.

| (24) | Tam tikras elgesys, kaip antai sukčiavimas ar nusižengimai, kai pasinaudojama viešai neatskleista informacija, gali pakenkti finansų sistemos stabilumui, įskaitant jos vientisumą, net kai tai susiję su įstaigomis, kurios nėra kredito įstaigos. Būtina apibūdinti sąlygas, kuriomis tokiais atvejais leidžiama keistis informacija. |
| --- | --- |

(24)

Tam tikras elgesys, kaip antai sukčiavimas ar nusižengimai, kai pasinaudojama viešai neatskleista informacija, gali pakenkti finansų sistemos stabilumui, įskaitant jos vientisumą, net kai tai susiję su įstaigomis, kurios nėra kredito įstaigos. Būtina apibūdinti sąlygas, kuriomis tokiais atvejais leidžiama keistis informacija.

| (25) | Kai yra nurodyta, kad informacija gali būti atskleista tik gavus tiesioginį kompetentingų institucijų sutikimą, jos atitinkamais atvejais turėtų galėti nustatyti griežtas sąlygas, kurios turi būti įvykdytos, jei norima gauti jų sutikimą. |
| --- | --- |

(25)

Kai yra nurodyta, kad informacija gali būti atskleista tik gavus tiesioginį kompetentingų institucijų sutikimą, jos atitinkamais atvejais turėtų galėti nustatyti griežtas sąlygas, kurios turi būti įvykdytos, jei norima gauti jų sutikimą.

| (26) | Taip pat reikalingas leidimas keistis informacija tarp kompetentingų institucijų ir centrinių bankų bei kitų organų, kurie vykdo panašias funkcijas veikdami kaip pinigų politiką įgyvendinančios žinybos, ir prireikus – tarp kompetentingų institucijų ir kitų valstybės institucijų, atsakingų už mokėjimų sistemų priežiūrą. |
| --- | --- |

(26)

Taip pat reikalingas leidimas keistis informacija tarp kompetentingų institucijų ir centrinių bankų bei kitų organų, kurie vykdo panašias funkcijas veikdami kaip pinigų politiką įgyvendinančios žinybos, ir prireikus – tarp kompetentingų institucijų ir kitų valstybės institucijų, atsakingų už mokėjimų sistemų priežiūrą.

| (27) | Kad būtų sustiprinta rizikos ribojimo principais pagrįsta kredito įstaigų priežiūra ir kredito įstaigų klientų apsauga, auditorių pareiga turėtų būti iš karto informuoti kompetentingas institucijas visais atvejais, kai jie atlikdami savo užduotis, sužino tam tikrus faktus, kurie gali smarkiai paveikti kredito įstaigos finansinę būklę arba jos administracinę ar apskaitos sistemas. Dėl tos pačios priežasties valstybės narės taip pat turėtų numatyti, jog tokia pareiga galioja bet kuriomis aplinkybėmis, kai auditorius minėtus faktus atskleidžia atlikdamas savo darbą įmonėje, kuri yra artimai susijusi su kredito įstaiga. Tam tikrais atvejais auditoriaus pareiga pranešti kompetentingoms institucijoms apie tam tikrus su kredito įstaiga susijusius faktus ir sprendimus, apie kuriuos jis sužino atlikdamas užduotis ne finansų įmonėje, neturėtų keisti nei jo darbo pobūdžio toje įmonėje, nei tvarkos, kuria šis darbas atliekamas. |
| --- | --- |

(27)

Kad būtų sustiprinta rizikos ribojimo principais pagrįsta kredito įstaigų priežiūra ir kredito įstaigų klientų apsauga, auditorių pareiga turėtų būti iš karto informuoti kompetentingas institucijas visais atvejais, kai jie atlikdami savo užduotis, sužino tam tikrus faktus, kurie gali smarkiai paveikti kredito įstaigos finansinę būklę arba jos administracinę ar apskaitos sistemas. Dėl tos pačios priežasties valstybės narės taip pat turėtų numatyti, jog tokia pareiga galioja bet kuriomis aplinkybėmis, kai auditorius minėtus faktus atskleidžia atlikdamas savo darbą įmonėje, kuri yra artimai susijusi su kredito įstaiga. Tam tikrais atvejais auditoriaus pareiga pranešti kompetentingoms institucijoms apie tam tikrus su kredito įstaiga susijusius faktus ir sprendimus, apie kuriuos jis sužino atlikdamas užduotis ne finansų įmonėje, neturėtų keisti nei jo darbo pobūdžio toje įmonėje, nei tvarkos, kuria šis darbas atliekamas.

| (28) | Ši direktyva nustato, kad kai kurioms nuosavų lėšų pozicijoms turėtų būti nustatyti tinkamumo kriterijai, neapribojant valstybėms narėms galimybės taikyti griežtesnes sąlygas. |
| --- | --- |

(28)

Ši direktyva nustato, kad kai kurioms nuosavų lėšų pozicijoms turėtų būti nustatyti tinkamumo kriterijai, neapribojant valstybėms narėms galimybės taikyti griežtesnes sąlygas.

| (29) | Atsižvelgiant į atskirų nuosavų lėšų pozicijų pobūdį, direktyvoje išskiriamos dalys, kurios sudaro pradines nuosavas lėšas, ir dalys, kurios sudaro papildomas nuosavas lėšas. |
| --- | --- |

(29)

Atsižvelgiant į atskirų nuosavų lėšų pozicijų pobūdį, direktyvoje išskiriamos dalys, kurios sudaro pradines nuosavas lėšas, ir dalys, kurios sudaro papildomas nuosavas lėšas.

| (30) | Kad būtų parodyta, jog dalys, sudarančios papildomas nuosavas lėšas, skiriasi nuo pradines nuosavas lėšas sudarančių dalių, nuosavoms lėšoms priskiriamų papildomų lėšų suma neturėtų viršyti pradinių nuosavų lėšų sumos. Be to, tam tikrų papildomoms nuosavoms lėšoms priskiriamų dalių suma neturėtų viršyti pusės pradinių nuosavų lėšų sumos. |
| --- | --- |

(30)

Kad būtų parodyta, jog dalys, sudarančios papildomas nuosavas lėšas, skiriasi nuo pradines nuosavas lėšas sudarančių dalių, nuosavoms lėšoms priskiriamų papildomų lėšų suma neturėtų viršyti pradinių nuosavų lėšų sumos. Be to, tam tikrų papildomoms nuosavoms lėšoms priskiriamų dalių suma neturėtų viršyti pusės pradinių nuosavų lėšų sumos.

| (31) | Kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymų, valstybinės kredito įstaigos neturėtų nuosavoms lėšoms priskirti garantijų, kurias joms suteikia valstybės narės ar vietos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(31)

Kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymų, valstybinės kredito įstaigos neturėtų nuosavoms lėšoms priskirti garantijų, kurias joms suteikia valstybės narės ar vietos valdžios institucijos.

| (32) | Jeigu atliekant priežiūrą reikia nustatyti kredito įstaigų grupės konsoliduotų nuosavų lėšų sumą, skaičiavimas atliekamas vadovaujantis šia direktyva. |
| --- | --- |

(32)

Jeigu atliekant priežiūrą reikia nustatyti kredito įstaigų grupės konsoliduotų nuosavų lėšų sumą, skaičiavimas atliekamas vadovaujantis šia direktyva.

| (33) | Tikslioje apskaitos metodikoje, kurią reikia taikyti apskaičiuojant nuosavas lėšas, jų pakankamumą, atsižvelgiant į riziką, su kuria susiduria kredito įstaiga, taip pat vertinant rizikos koncentraciją, reikėtų atsižvelgti į 1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvos 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (6), į kurią įtrauktos 1983 m. birželio 13 d. Septintosios Tarybos direktyvos 83/349/EEB dėl konsoliduotos finansinės atskaitomybės (7) tam tikros patobulintos sąlygos, arba į 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (8) nuostatas, atsižvelgiant į tai, kuris teisės aktas reglamentuoja kredito įstaigų apskaitą pagal nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

(33)

Tikslioje apskaitos metodikoje, kurią reikia taikyti apskaičiuojant nuosavas lėšas, jų pakankamumą, atsižvelgiant į riziką, su kuria susiduria kredito įstaiga, taip pat vertinant rizikos koncentraciją, reikėtų atsižvelgti į 1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvos 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (6), į kurią įtrauktos 1983 m. birželio 13 d. Septintosios Tarybos direktyvos 83/349/EEB dėl konsoliduotos finansinės atskaitomybės (7) tam tikros patobulintos sąlygos, arba į 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (8) nuostatas, atsižvelgiant į tai, kuris teisės aktas reglamentuoja kredito įstaigų apskaitą pagal nacionalinę teisę.

| (34) | Minimalus kapitalo poreikis – kredito įstaigų priežiūros ir priežiūros metodų tarpusavio pripažinimo pagrindinis elementas. Todėl nuostatas dėl minimalaus kapitalo poreikio reikėtų svarstyti kartu su kitomis specifinėmis priemonėmis, kuriomis taip pat derinami svarbiausi kredito įstaigų priežiūros metodai. |
| --- | --- |

(34)

Minimalus kapitalo poreikis – kredito įstaigų priežiūros ir priežiūros metodų tarpusavio pripažinimo pagrindinis elementas. Todėl nuostatas dėl minimalaus kapitalo poreikio reikėtų svarstyti kartu su kitomis specifinėmis priemonėmis, kuriomis taip pat derinami svarbiausi kredito įstaigų priežiūros metodai.

| (35) | Siekiant užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui ir sustiprinti bankų sistemą vidaus rinkoje, tikslinga nustatyti bendruosius minimalaus kapitalo poreikio reikalavimus. |
| --- | --- |

(35)

Siekiant užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui ir sustiprinti bankų sistemą vidaus rinkoje, tikslinga nustatyti bendruosius minimalaus kapitalo poreikio reikalavimus.

| (36) | Siekiant užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui ir sustiprinti bankų sistemą vidaus rinkoje, tikslinga nustatyti bendruosius minimalaus kapitalo poreikio reikalavimus. |
| --- | --- |

(36)

Siekiant užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui ir sustiprinti bankų sistemą vidaus rinkoje, tikslinga nustatyti bendruosius minimalaus kapitalo poreikio reikalavimus.

| (37) | Šiuo tikslu Bazelio bankininkystės priežiūros komitetas 2004 m. birželio 26 d. patvirtino pamatinį susitarimą dėl tarptautinės kapitalo skaičiavimo ir kapitalo reikalavimų konvergencijos. Šios direktyvos nuostatos dėl kredito įstaigų minimalaus kapitalo poreikio ir minimalaus kapitalo nuostatos ... m. ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/.../EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (9) atitinka Bazelio pamatinio susitarimo nuostatas. |
| --- | --- |

(37)

Šiuo tikslu Bazelio bankininkystės priežiūros komitetas 2004 m. birželio 26 d. patvirtino pamatinį susitarimą dėl tarptautinės kapitalo skaičiavimo ir kapitalo reikalavimų konvergencijos. Šios direktyvos nuostatos dėl kredito įstaigų minimalaus kapitalo poreikio ir minimalaus kapitalo nuostatos ... m. ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/.../EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (9) atitinka Bazelio pamatinio susitarimo nuostatas.

| (38) | Būtina atsižvelgti į Bendrijos kredito įstaigų, pasižyminčių skirtingais jautrumo rizikai lygiais ir skirtingu sudėtingumu, įvairovę ir numatyti alternatyvius metodus apskaičiuoti minimalių kapitalo poreikį kredito rizikai padengti. Išorinių reitingų ir kredito įstaigų individualių kredito rizikos parametrų savų įverčius naudojimas, žymiai padidina kredito rizikos vertinimo taisyklių jautrumą rizikai ir rizikos ribojimo pagrįstumą. Reikėtų tinkamai skatinti kredito įstaigas pereiti prie jautresnių rizikai metodų. Kredito įstaigos, nustatydamos kredito rizikos vertinimo savus įverčius pagal šios direktyvos nuostatas dėl duomenų apsaugos, turės pakoreguoti duomenų tvarkymo procedūras, atsižvelgdamos į savo klientų tesėtus duomenų apsaugos interesus pagal galiojančias Bendrijos duomenų apsaugos nuostatas; todėl reikia gerinti kredito įstaigų naudojamus kredito rizikos vertinimo ir valdymo procesus, siekiant tuo, kad metodai, skirti nustatyti reguliuojamų nuosavų lėšų poreikį, atsižvelgtų į skirtingų kredito įstaigų procesus sudėtingumą. Duomenų tvarkymas turėtų vykti pagal asmens duomenų perdavimo nuostatas, nustatytas 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (10). Todėl, išduodant klientams kreditus ir valdant juos, duomenų tvarkymas taip pat turėtų apimti kredito rizikos valdymo ir vertinimo sistemų kūrimą bei patikimumo vertinimą. Tai naudinga ne tik įgyvendinant teisėtą kredito įstaigų interesą, bet ir šios direktyvos tikslą taikyti geresnius rizikos vertinimo ir valdymo metodus ir taip pat juos naudoti reguliuojamų nuosavų lėšų nustatymo tikslu. |
| --- | --- |

(38)

Būtina atsižvelgti į Bendrijos kredito įstaigų, pasižyminčių skirtingais jautrumo rizikai lygiais ir skirtingu sudėtingumu, įvairovę ir numatyti alternatyvius metodus apskaičiuoti minimalių kapitalo poreikį kredito rizikai padengti. Išorinių reitingų ir kredito įstaigų individualių kredito rizikos parametrų savų įverčius naudojimas, žymiai padidina kredito rizikos vertinimo taisyklių jautrumą rizikai ir rizikos ribojimo pagrįstumą. Reikėtų tinkamai skatinti kredito įstaigas pereiti prie jautresnių rizikai metodų. Kredito įstaigos, nustatydamos kredito rizikos vertinimo savus įverčius pagal šios direktyvos nuostatas dėl duomenų apsaugos, turės pakoreguoti duomenų tvarkymo procedūras, atsižvelgdamos į savo klientų tesėtus duomenų apsaugos interesus pagal galiojančias Bendrijos duomenų apsaugos nuostatas; todėl reikia gerinti kredito įstaigų naudojamus kredito rizikos vertinimo ir valdymo procesus, siekiant tuo, kad metodai, skirti nustatyti reguliuojamų nuosavų lėšų poreikį, atsižvelgtų į skirtingų kredito įstaigų procesus sudėtingumą. Duomenų tvarkymas turėtų vykti pagal asmens duomenų perdavimo nuostatas, nustatytas 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (10). Todėl, išduodant klientams kreditus ir valdant juos, duomenų tvarkymas taip pat turėtų apimti kredito rizikos valdymo ir vertinimo sistemų kūrimą bei patikimumo vertinimą. Tai naudinga ne tik įgyvendinant teisėtą kredito įstaigų interesą, bet ir šios direktyvos tikslą taikyti geresnius rizikos vertinimo ir valdymo metodus ir taip pat juos naudoti reguliuojamų nuosavų lėšų nustatymo tikslu.

| (39) | Naudojant išorinius ir kredito įstaigos savus įverčius arba vidinius reitingus, reikėtų atsižvelgti į tai, kad šiuo metu tik paskutinius rengia institucija – pati finansų įstaiga – kuri patenka į Bendrijos priežiūros procesą. Išorinių reitingų atveju remiamasi vadinamųjų pripažintų reitingų agentūrų, kurioms šiuo metu Bendrijoje nėra taikomas leidimų išdavimo procesas, produktais. Kadangi išoriniai reitingai labai svarbūs pagal šią direktyvą nustatant kapitalo poreikį, būsimas leidimų reitingų agentūroms suteikimo ir šių agentūrų priežiūros procesas turi būti apibrėžtas aiškiau. |
| --- | --- |

(39)

Naudojant išorinius ir kredito įstaigos savus įverčius arba vidinius reitingus, reikėtų atsižvelgti į tai, kad šiuo metu tik paskutinius rengia institucija – pati finansų įstaiga – kuri patenka į Bendrijos priežiūros procesą. Išorinių reitingų atveju remiamasi vadinamųjų pripažintų reitingų agentūrų, kurioms šiuo metu Bendrijoje nėra taikomas leidimų išdavimo procesas, produktais. Kadangi išoriniai reitingai labai svarbūs pagal šią direktyvą nustatant kapitalo poreikį, būsimas leidimų reitingų agentūroms suteikimo ir šių agentūrų priežiūros procesas turi būti apibrėžtas aiškiau.

| (40) | Minimalus kapitalo poreikis turėtų būti proporcingas atitinkamai rizikai. Pirmiausia šiame poreikyje turėtų būti atspindėtas rizikos lygio sumažėjimas dėl didelio palyginti nedidelių pozicijų skaičiaus. |
| --- | --- |

(40)

Minimalus kapitalo poreikis turėtų būti proporcingas atitinkamai rizikai. Pirmiausia šiame poreikyje turėtų būti atspindėtas rizikos lygio sumažėjimas dėl didelio palyginti nedidelių pozicijų skaičiaus.

| (41) | Šios direktyvos nuostatos atitinka proporcingumo principą, ypač susijusį su kredito įstaigų įvairove dydžio, veiklos masto ir veiklos sričių požiūriu. Be to, proporcingumo principo laikymasis reiškia, kad mažmeninių pozicijų atžvilgiu net ir taikant vidaus reitingais pagrįstą metodą (IRB metodą) pripažįstami patys paprasčiausi reitingavimo procesai. |
| --- | --- |

(41)

Šios direktyvos nuostatos atitinka proporcingumo principą, ypač susijusį su kredito įstaigų įvairove dydžio, veiklos masto ir veiklos sričių požiūriu. Be to, proporcingumo principo laikymasis reiškia, kad mažmeninių pozicijų atžvilgiu net ir taikant vidaus reitingais pagrįstą metodą (IRB metodą) pripažįstami patys paprasčiausi reitingavimo procesai.

| 42) | „Evoliucinis“ šios direktyvos pobūdis įgalina kredito įstaigas pasirinkti vieną iš trijų skirtingo sudėtingumo metodų. Ypač siekdamos, kad mažos kredito įstaigos galėtų pasirinkti IRB metodą, kompetentingos institucijos prireikus taiko 89 straipsnio 1 dalies a ir b punktų nuostatas. Tos nuostatos turėtų būti suprantamos taip, kad 86 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose minimos pozicijų klasės apima visas pozicijas, kurios tiesiogiai arba netiesiogiai šioje direktyvoje laikomos joms lygiavertėmis. Paprastai kompetentingos institucijos netraktuoja skirtingai trijų su kontrolinės peržiūros procesu susijusių metodų, t. y. pagal standartizuoto metodo nuostatas veikiančios kredito įstaigos tik dėl šio priežasties neprižiūrimos griežčiau. |
| --- | --- |

42)

„Evoliucinis“ šios direktyvos pobūdis įgalina kredito įstaigas pasirinkti vieną iš trijų skirtingo sudėtingumo metodų. Ypač siekdamos, kad mažos kredito įstaigos galėtų pasirinkti IRB metodą, kompetentingos institucijos prireikus taiko 89 straipsnio 1 dalies a ir b punktų nuostatas. Tos nuostatos turėtų būti suprantamos taip, kad 86 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose minimos pozicijų klasės apima visas pozicijas, kurios tiesiogiai arba netiesiogiai šioje direktyvoje laikomos joms lygiavertėmis. Paprastai kompetentingos institucijos netraktuoja skirtingai trijų su kontrolinės peržiūros procesu susijusių metodų, t. y. pagal standartizuoto metodo nuostatas veikiančios kredito įstaigos tik dėl šio priežasties neprižiūrimos griežčiau.

| (43) | Kredito rizikos mažinimo metodus reikėtų vis labiau pripažinti, laikantis taisyklių, kuriomis būtų užtikrinta, kad netinkamas pripažinimas nepakenktų mokumui. Kiek leidžia galimybės, reikia pripažinti įprastą valstybių narių bankuose šiuo metu praktikuojamą atitinkamą užtikrinimą siekiant sumažinti kredito riziką kaip standartizuoto ir kitų metodų priemonę. |
| --- | --- |

(43)

Kredito rizikos mažinimo metodus reikėtų vis labiau pripažinti, laikantis taisyklių, kuriomis būtų užtikrinta, kad netinkamas pripažinimas nepakenktų mokumui. Kiek leidžia galimybės, reikia pripažinti įprastą valstybių narių bankuose šiuo metu praktikuojamą atitinkamą užtikrinimą siekiant sumažinti kredito riziką kaip standartizuoto ir kitų metodų priemonę.

| (44) | Siekiant užtikrinti, kad kredito įstaigų minimalus kapitalo poreikis tinkamai atspindėtų riziką ir rizikos sumažinimą dėl kredito įstaigų vykdomos pakeitimo vertybiniais popieriais veiklos ir investicijų, būtina nustatyti taisykles, numatančias rizikai jautrų ir rizikos ribojimo principais pagrįstą šios veiklos ir investicijų vertinimą. |
| --- | --- |

(44)

Siekiant užtikrinti, kad kredito įstaigų minimalus kapitalo poreikis tinkamai atspindėtų riziką ir rizikos sumažinimą dėl kredito įstaigų vykdomos pakeitimo vertybiniais popieriais veiklos ir investicijų, būtina nustatyti taisykles, numatančias rizikai jautrų ir rizikos ribojimo principais pagrįstą šios veiklos ir investicijų vertinimą.

| (45) | Operacinė rizika yra reikšminga rizika, su kuria susiduria kredito įstaigos ir kurią reikia padengti nuosavomis lėšomis. Būtina atsižvelgti į Bendrijos kredito įstaigų įvairovę ir todėl nustatyti alternatyvius metodus apskaičiuoti operacinės rizikos reikalavimus, naudojant įvairius jautrumo rizikai lygius ir reikalaujant skirtingo sudėtingumo. Reikėtų tinkamai skatinti kredito įstaigas pereiti prie jautresnių rizikai metodų. Kadangi operacinės rizikos vertinimo ir valdymo metodai dar nauji, taisykles reikėtų reguliariai patikrinti ir prireikus atnaujinti, įskaitant tas, kurios susijusios su įvairių verslo linijų mokesčiais ir rizikos mažinimo metodų pripažinimu. Reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį į tai, kad paprastų metodų, kuriais nustatomas su operacine rizika susijęs kapitalo poreikis, atveju būtų atsižvelgiama į draudimą. |
| --- | --- |

(45)

Operacinė rizika yra reikšminga rizika, su kuria susiduria kredito įstaigos ir kurią reikia padengti nuosavomis lėšomis. Būtina atsižvelgti į Bendrijos kredito įstaigų įvairovę ir todėl nustatyti alternatyvius metodus apskaičiuoti operacinės rizikos reikalavimus, naudojant įvairius jautrumo rizikai lygius ir reikalaujant skirtingo sudėtingumo. Reikėtų tinkamai skatinti kredito įstaigas pereiti prie jautresnių rizikai metodų. Kadangi operacinės rizikos vertinimo ir valdymo metodai dar nauji, taisykles reikėtų reguliariai patikrinti ir prireikus atnaujinti, įskaitant tas, kurios susijusios su įvairių verslo linijų mokesčiais ir rizikos mažinimo metodų pripažinimu. Reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį į tai, kad paprastų metodų, kuriais nustatomas su operacine rizika susijęs kapitalo poreikis, atveju būtų atsižvelgiama į draudimą.

| (46) | Siekiant užtikrinti pakankamą grupei priklausančių kredito įstaigų mokumą, svarbu, kad minimalus kapitalo poreikis būtų taikomas atsižvelgiant į visos tos grupės konsoliduotą finansinę padėtį. Siekiant užtikrinti, kad nuosavos lėšos būtų tinkamai paskirstytos grupėje ir, kai reikia, galėtų būti panaudotos santaupoms apsaugoti, minimalų kapitalo poreikį reikėtų taikyti atskiroms grupei priklausančioms kredito įstaigoms, nebent šį tikslą galima veiksmingai pasiekti kitaip. |
| --- | --- |

(46)

Siekiant užtikrinti pakankamą grupei priklausančių kredito įstaigų mokumą, svarbu, kad minimalus kapitalo poreikis būtų taikomas atsižvelgiant į visos tos grupės konsoliduotą finansinę padėtį. Siekiant užtikrinti, kad nuosavos lėšos būtų tinkamai paskirstytos grupėje ir, kai reikia, galėtų būti panaudotos santaupoms apsaugoti, minimalų kapitalo poreikį reikėtų taikyti atskiroms grupei priklausančioms kredito įstaigoms, nebent šį tikslą galima veiksmingai pasiekti kitaip.

| (47) | Reikėtų suderinti svarbiausias kredito įstaigų didelių pozicijų stebėjimo taisykles, tačiau valstybėms narėms turėtų būti numatyta galimybė ir toliau priimti nuostatas, griežtesnes už numatytas šioje direktyvoje. |
| --- | --- |

(47)

Reikėtų suderinti svarbiausias kredito įstaigų didelių pozicijų stebėjimo taisykles, tačiau valstybėms narėms turėtų būti numatyta galimybė ir toliau priimti nuostatas, griežtesnes už numatytas šioje direktyvoje.

| (48) | Kredito įstaigos pozicijų stebėjimas ir kontrolė turėtų būti neatskiriama jos priežiūros dalis. Todėl pernelyg didelė pozicijų koncentracija vienam klientui ar susijusių klientų grupei gali sukelti nepageidaujamą nuostolių riziką. Tokią padėtį galima laikyti žalinga kredito įstaigos mokumui. |
| --- | --- |

(48)

Kredito įstaigos pozicijų stebėjimas ir kontrolė turėtų būti neatskiriama jos priežiūros dalis. Todėl pernelyg didelė pozicijų koncentracija vienam klientui ar susijusių klientų grupei gali sukelti nepageidaujamą nuostolių riziką. Tokią padėtį galima laikyti žalinga kredito įstaigos mokumui.

| (49) | Kadangi kredito įstaigos vidaus rinkoje tiesiogiai konkuruoja, stebėjimo reikalavimai turėtų būti lygiaverčiai visoje Bendrijoje. |
| --- | --- |

(49)

Kadangi kredito įstaigos vidaus rinkoje tiesiogiai konkuruoja, stebėjimo reikalavimai turėtų būti lygiaverčiai visoje Bendrijoje.

| (50) | Nors, siekiant apriboti dideles pozicijas, reikėtų pozicijų apibrėžimą paremti apibrėžimu, numatytu nustatant minimalų nuosavų lėšų poreikį kredito rizikai padengti, nereikėtų remtis rizikos koeficientais ar rizikos laipsniais. Šie koeficientai ir rizikos laipsniai buvo nustatyti tam, kad būtų galima įvesti bendrą mokumo reikalavimą, taikomą kredito įstaigų kredito rizikai. Siekiant apriboti didžiausius nuostolius, kuriuos kredito įstaiga gali patirti dėl kurio nors vieno kliento ar susijusių klientų grupės, dera priimti taisykles didelėms pozicijoms nustatyti, kuriose atsižvelgiama į nominalią pozicijos vertę, nenustatant rizikos koeficientų ar laipsnių. |
| --- | --- |

(50)

Nors, siekiant apriboti dideles pozicijas, reikėtų pozicijų apibrėžimą paremti apibrėžimu, numatytu nustatant minimalų nuosavų lėšų poreikį kredito rizikai padengti, nereikėtų remtis rizikos koeficientais ar rizikos laipsniais. Šie koeficientai ir rizikos laipsniai buvo nustatyti tam, kad būtų galima įvesti bendrą mokumo reikalavimą, taikomą kredito įstaigų kredito rizikai. Siekiant apriboti didžiausius nuostolius, kuriuos kredito įstaiga gali patirti dėl kurio nors vieno kliento ar susijusių klientų grupės, dera priimti taisykles didelėms pozicijoms nustatyti, kuriose atsižvelgiama į nominalią pozicijos vertę, nenustatant rizikos koeficientų ar laipsnių.

| (51) | Nors, kol įvyks kitas nuostatų dėl didelių pozicijų patikrinimas, pageidautina leisti pripažinti kredito rizikos mažinimo poveikį panašiai, kaip leidžiama nustatant minimalų kapitalo poreikį, šitaip siekiant apriboti apskaičiavimo reikalavimus, taisyklės dėl kredito rizikos mažinimo buvo sudarytos atsižvelgiant į bendrą diversifikuotą kredito riziką, atsirandančią iš pozicijų daugeliui sandorio šalių. Atitinkamai šių metodų, skirtų apriboti dideles pozicijas ir kartu – didžiausius nuostolius, kuriuos įmanoma patirti dėl kurio nors vieno kliento ar susijusių klientų grupės, poveikio pripažinimui turėtų būti taikomos rizikos ribojimo principais pagrįstos apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

(51)

Nors, kol įvyks kitas nuostatų dėl didelių pozicijų patikrinimas, pageidautina leisti pripažinti kredito rizikos mažinimo poveikį panašiai, kaip leidžiama nustatant minimalų kapitalo poreikį, šitaip siekiant apriboti apskaičiavimo reikalavimus, taisyklės dėl kredito rizikos mažinimo buvo sudarytos atsižvelgiant į bendrą diversifikuotą kredito riziką, atsirandančią iš pozicijų daugeliui sandorio šalių. Atitinkamai šių metodų, skirtų apriboti dideles pozicijas ir kartu – didžiausius nuostolius, kuriuos įmanoma patirti dėl kurio nors vieno kliento ar susijusių klientų grupės, poveikio pripažinimui turėtų būti taikomos rizikos ribojimo principais pagrįstos apsaugos priemonės.

| (52) | Jeigu kredito įstaiga turi poziciją savo patronuojančiai įmonei ar kitoms šios patronuojančios įmonės dukterinėms įmonėms, būtinas ypatingas atidumas. Pozicijų, kurios tenka kredito įstaigai, valdymas turėtų būti stebimas visiškai nepriklausomai, vadovaujantis nuosaikaus bankų valdymo principais, neatsižvelgiant į jokius kitus motyvus. Jeigu asmenų, tiesiogiai ar netiesiogiai valdančių kontrolinį akcijų paketą, įtaka gali pakenkti nuosaikiam ir rizikos ribojimo principais pagrįstam tos įstaigos valdymui, kompetentingos institucijos turėtų imtis tinkamų priemonių, kad šią situaciją pakeistų. Didelių pozicijų atveju turėtų būti nustatyti konkretūs rizikos standartai, įskaitant griežtesnius apribojimus, kredito įstaigos pozicijoms savo pačios grupei. Tačiau šių standartų nereikėtų taikyti tais atvejais, kai patronuojanti įmonė yra finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė ar kredito įstaiga, arba kai kitos dukterinės įmonės yra kredito ar finansų įstaigos ar papildomas paslaugas teikiančios įmonės, jeigu visoms šioms įmonėms taikoma konsoliduota kredito įstaigos priežiūra. |
| --- | --- |

(52)

Jeigu kredito įstaiga turi poziciją savo patronuojančiai įmonei ar kitoms šios patronuojančios įmonės dukterinėms įmonėms, būtinas ypatingas atidumas. Pozicijų, kurios tenka kredito įstaigai, valdymas turėtų būti stebimas visiškai nepriklausomai, vadovaujantis nuosaikaus bankų valdymo principais, neatsižvelgiant į jokius kitus motyvus. Jeigu asmenų, tiesiogiai ar netiesiogiai valdančių kontrolinį akcijų paketą, įtaka gali pakenkti nuosaikiam ir rizikos ribojimo principais pagrįstam tos įstaigos valdymui, kompetentingos institucijos turėtų imtis tinkamų priemonių, kad šią situaciją pakeistų. Didelių pozicijų atveju turėtų būti nustatyti konkretūs rizikos standartai, įskaitant griežtesnius apribojimus, kredito įstaigos pozicijoms savo pačios grupei. Tačiau šių standartų nereikėtų taikyti tais atvejais, kai patronuojanti įmonė yra finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė ar kredito įstaiga, arba kai kitos dukterinės įmonės yra kredito ar finansų įstaigos ar papildomas paslaugas teikiančios įmonės, jeigu visoms šioms įmonėms taikoma konsoliduota kredito įstaigos priežiūra.

| (53) | Kredito įstaigos turėtų pasirūpinti, kad turės vidaus kapitalo, kuris atsižvelgiant į riziką, su kuria jos susiduria arba galėtų susidurti, bus pakankamo dydžio ir kokybės bei deramai paskirstytas. Todėl kredito įstaigos turėtų taikyti strategijas ir procesus savo vidaus kapitalo pakankamumui įvertinti ir palaikyti. |
| --- | --- |

(53)

Kredito įstaigos turėtų pasirūpinti, kad turės vidaus kapitalo, kuris atsižvelgiant į riziką, su kuria jos susiduria arba galėtų susidurti, bus pakankamo dydžio ir kokybės bei deramai paskirstytas. Todėl kredito įstaigos turėtų taikyti strategijas ir procesus savo vidaus kapitalo pakankamumui įvertinti ir palaikyti.

| (54) | Kompetentingų institucijų atsakomybė – įsitikinti, kad kredito įstaigos yra gerai organizuotos ir turi pakankamai nuosavų lėšų, atsižvelgiant į riziką, su kuria jos susiduria ar galėtų susidurti. |
| --- | --- |

(54)

Kompetentingų institucijų atsakomybė – įsitikinti, kad kredito įstaigos yra gerai organizuotos ir turi pakankamai nuosavų lėšų, atsižvelgiant į riziką, su kuria jos susiduria ar galėtų susidurti.

| (55) | Tam, kad bankų vidaus rinka funkcionuotų veiksmingai, Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas turėtų padėti nuosekliai taikyti šią direktyvą ir suartinti priežiūros praktiką visoje Bendrijoje bei turėtų kasmet pateikti pranešimą Bendrijos institucijoms apie pasiektą pažangą. |
| --- | --- |

(55)

Tam, kad bankų vidaus rinka funkcionuotų veiksmingai, Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas turėtų padėti nuosekliai taikyti šią direktyvą ir suartinti priežiūros praktiką visoje Bendrijoje bei turėtų kasmet pateikti pranešimą Bendrijos institucijoms apie pasiektą pažangą.

| (56) | Dėl tos pačios priežasties ir siekiant užtikrinti, kad Bendrijos kredito įstaigų, veikiančių keliose valstybėse narėse, našta netaptų neproporcinga dėl to, kad atsakomybė už leidimų išdavimą ir priežiūrą ir toliau tenka atskiros valstybės narės kompetentingoms institucijoms, būtina, kad šios institucijos bendradarbiautų glaudžiau. Todėl reikėtų stiprinti konsoliduojančių priežiūros institucijų vaidmenį. Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas turėtų remti ir stiprinti šį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

(56)

Dėl tos pačios priežasties ir siekiant užtikrinti, kad Bendrijos kredito įstaigų, veikiančių keliose valstybėse narėse, našta netaptų neproporcinga dėl to, kad atsakomybė už leidimų išdavimą ir priežiūrą ir toliau tenka atskiros valstybės narės kompetentingoms institucijoms, būtina, kad šios institucijos bendradarbiautų glaudžiau. Todėl reikėtų stiprinti konsoliduojančių priežiūros institucijų vaidmenį. Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas turėtų remti ir stiprinti šį bendradarbiavimą.

| (57) | Konsoliduota kredito įstaigų priežiūra siekiama apsaugoti kredito įstaigų indėlininkų interesus ir užtikrinti finansų sistemos stabilumą. |
| --- | --- |

(57)

Konsoliduota kredito įstaigų priežiūra siekiama apsaugoti kredito įstaigų indėlininkų interesus ir užtikrinti finansų sistemos stabilumą.

| (58) | Todėl, kad būtų veiksminga, konsoliduota priežiūra turėtų būti taikoma visoms bankų grupėms, įskaitant ir tas patronuojančias įmones, kurios nėra kredito įstaigos. Kompetentingos institucijos turėtų turėti būtinas teisines priemones, kad galėtų vykdyti tokią priežiūrą. |
| --- | --- |

(58)

Todėl, kad būtų veiksminga, konsoliduota priežiūra turėtų būti taikoma visoms bankų grupėms, įskaitant ir tas patronuojančias įmones, kurios nėra kredito įstaigos. Kompetentingos institucijos turėtų turėti būtinas teisines priemones, kad galėtų vykdyti tokią priežiūrą.

| (59) | Jeigu grupės, kurios patronuojanti įmonė kontroliuoja bent vieną dukterinę kredito įstaigą, veikla yra diversifikuota, kompetentingos institucijos turėtų galėti įvertinti tokiai grupei priklausančios kredito įstaigos finansinę būklę. Kompetentingos institucijos turėtų turėti bent jau tokias priemones, kurios joms leistų iš visų įmonių gauti informaciją, būtiną savo funkcijoms vykdyti. Kai vykdoma skirtingomis finansinės veiklos rūšimis užsiimančių įmonių priežiūra, už skirtingų finansų sektorių priežiūrą atsakingos institucijos turėtų bendradarbiauti. Tolesnio derinimo metu valstybės narės turėtų galėti nustatyti reikiamus konsolidavimo būdus, kad būtų įgyvendinti šios direktyvos tikslai. |
| --- | --- |

(59)

Jeigu grupės, kurios patronuojanti įmonė kontroliuoja bent vieną dukterinę kredito įstaigą, veikla yra diversifikuota, kompetentingos institucijos turėtų galėti įvertinti tokiai grupei priklausančios kredito įstaigos finansinę būklę. Kompetentingos institucijos turėtų turėti bent jau tokias priemones, kurios joms leistų iš visų įmonių gauti informaciją, būtiną savo funkcijoms vykdyti. Kai vykdoma skirtingomis finansinės veiklos rūšimis užsiimančių įmonių priežiūra, už skirtingų finansų sektorių priežiūrą atsakingos institucijos turėtų bendradarbiauti. Tolesnio derinimo metu valstybės narės turėtų galėti nustatyti reikiamus konsolidavimo būdus, kad būtų įgyvendinti šios direktyvos tikslai.

| (60) | Valstybės narės turėtų galėti atsisakyti išduoti leidimą verstis banko veikla arba jį panaikinti, jeigu tam tikros grupės struktūros yra laikomos netinkamomis verstis banko veikla pirmiausia dėl to, kad tokių grupės struktūrų negalima veiksmingai prižiūrėti. Tokiais atvejais kompetentingos institucijos turėtų naudotis įgaliojimais, būtinais siekiant užtikrinti patikimą ir rizikos ribojimo principais pagrįstą kredito įstaigų valdymą. |
| --- | --- |

(60)

Valstybės narės turėtų galėti atsisakyti išduoti leidimą verstis banko veikla arba jį panaikinti, jeigu tam tikros grupės struktūros yra laikomos netinkamomis verstis banko veikla pirmiausia dėl to, kad tokių grupės struktūrų negalima veiksmingai prižiūrėti. Tokiais atvejais kompetentingos institucijos turėtų naudotis įgaliojimais, būtinais siekiant užtikrinti patikimą ir rizikos ribojimo principais pagrįstą kredito įstaigų valdymą.

| (61) | Kad bankų vidaus rinka funkcionuotų vis veiksmingiau ir kad Bendrijos piliečiams būtų užtikrintas pakankamas skaidrumas, būtina, kad kompetentingos institucijos viešai ir taip, kad būtų įmanoma prasmingai palyginti, praneštų, kaip įgyvendinama ši direktyva. |
| --- | --- |

(61)

Kad bankų vidaus rinka funkcionuotų vis veiksmingiau ir kad Bendrijos piliečiams būtų užtikrintas pakankamas skaidrumas, būtina, kad kompetentingos institucijos viešai ir taip, kad būtų įmanoma prasmingai palyginti, praneštų, kaip įgyvendinama ši direktyva.

| (62) | Siekiant stiprinti rinkos drausmę ir skatinti kredito įstaigas gerinti savo rinkos strategiją, rizikos kontrolę ir vidaus valdymo organizavimą, turėtų būti numatyta, kad kredito įstaigos tinkamai skelbtų informaciją. |
| --- | --- |

(62)

Siekiant stiprinti rinkos drausmę ir skatinti kredito įstaigas gerinti savo rinkos strategiją, rizikos kontrolę ir vidaus valdymo organizavimą, turėtų būti numatyta, kad kredito įstaigos tinkamai skelbtų informaciją.

| (63) | Kad būtų galima išnagrinėti problemas, susijusias su šioje direktyvoje bei su kitoje direktyvoje dėl kredito įstaigų veiklos aptariamais dalykais, būtina, kad kompetentingos institucijos ir Komisija bendradarbiautų, visų pirma siekiant glaudesnio bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

(63)

Kad būtų galima išnagrinėti problemas, susijusias su šioje direktyvoje bei su kitoje direktyvoje dėl kredito įstaigų veiklos aptariamais dalykais, būtina, kad kompetentingos institucijos ir Komisija bendradarbiautų, visų pirma siekiant glaudesnio bendradarbiavimo.

| (64) | Priemonės, būtinos šiai direktyvai įgyvendinti, turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (11). |
| --- | --- |

(64)

Priemonės, būtinos šiai direktyvai įgyvendinti, turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (11).

| (65) | 2002 m. vasario 5 d. rezoliucijoje dėl finansines paslaugas reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimo (12) Europos Parlamentas pareikalavo suteikti Parlamentui ir Tarybai lygias teises prižiūrėti, kaip Komisija įgyvendina savo vykdomuosius įgaliojimus, siekiant atsižvelgti į Sutarties 251 straipsnyje nurodytus Parlamento teisės aktų leidybos įgaliojimus. Iškilmingame pareiškime, kurį tą pačią dieną Parlamente padarė Komisijos pirmininkas, Komisija pritarė šiam reikalavimui. 2002 m. gruodžio 11 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Sprendimo 1999/468/EB pakeitimų, o 2004 m. balandžio 22 d. pateikė iš dalies pakeistą pasiūlymą. Europos Parlamentas mano, kad šiuo pasiūlymu nepaisoma jo teisės aktų leidybos teisių. Parlamento nuomone, Parlamentui ir Tarybai turėtų būti suteikta galimybė per nustatytą terminą įvertinti įgyvendinimo įgaliojimų perdavimą Komisijai. Todėl tikslinga apriboti laikotarpį, per kurį Komisija gali patvirtinti įgyvendinimo priemones. |
| --- | --- |

(65)

2002 m. vasario 5 d. rezoliucijoje dėl finansines paslaugas reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimo (12) Europos Parlamentas pareikalavo suteikti Parlamentui ir Tarybai lygias teises prižiūrėti, kaip Komisija įgyvendina savo vykdomuosius įgaliojimus, siekiant atsižvelgti į Sutarties 251 straipsnyje nurodytus Parlamento teisės aktų leidybos įgaliojimus. Iškilmingame pareiškime, kurį tą pačią dieną Parlamente padarė Komisijos pirmininkas, Komisija pritarė šiam reikalavimui. 2002 m. gruodžio 11 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Sprendimo 1999/468/EB pakeitimų, o 2004 m. balandžio 22 d. pateikė iš dalies pakeistą pasiūlymą. Europos Parlamentas mano, kad šiuo pasiūlymu nepaisoma jo teisės aktų leidybos teisių. Parlamento nuomone, Parlamentui ir Tarybai turėtų būti suteikta galimybė per nustatytą terminą įvertinti įgyvendinimo įgaliojimų perdavimą Komisijai. Todėl tikslinga apriboti laikotarpį, per kurį Komisija gali patvirtinti įgyvendinimo priemones.

| (66) | Parlamentui turėtų būti skiriamas trijų mėnesių laikotarpis, prasidedantis nuo pakeitimų ir įgyvendinimo priemonių projektų pateikimo, per kurį jis galėtų įvertinti pakeitimus arba priemones bei pateikti savo nuomonę. Tačiau turėtų būti numatyta galimybė skubiais ir tinkamai pagrįstais atvejais šį laikotarpį sutrumpinti. Jei per šį laikotarpį Parlamentas priima rezoliuciją, Komisija turėtų peržiūrėti pakeitimų arba priemonių projektą. |
| --- | --- |

(66)

Parlamentui turėtų būti skiriamas trijų mėnesių laikotarpis, prasidedantis nuo pakeitimų ir įgyvendinimo priemonių projektų pateikimo, per kurį jis galėtų įvertinti pakeitimus arba priemones bei pateikti savo nuomonę. Tačiau turėtų būti numatyta galimybė skubiais ir tinkamai pagrįstais atvejais šį laikotarpį sutrumpinti. Jei per šį laikotarpį Parlamentas priima rezoliuciją, Komisija turėtų peržiūrėti pakeitimų arba priemonių projektą.

| (67) | Siekiant išvengti rinkos trikdymo ir užtikrinti bendro nuosavų lėšų lygio tolygumą, tikslinga numatyti konkrečias pereinamojo laikotarpio priemones. |
| --- | --- |

(67)

Siekiant išvengti rinkos trikdymo ir užtikrinti bendro nuosavų lėšų lygio tolygumą, tikslinga numatyti konkrečias pereinamojo laikotarpio priemones.

| (68) | Atsižvelgiant į minimalaus kapitalo poreikio taisyklių jautrumą rizikai, pageidautina reguliariai patikrinti, ar jos daro pastebimą poveikį ekonomikos ciklui. Komisija, atsižvelgdama į Europos centrinio banko nuomonę, turėtų pateikti ataskaitas šiuo klausimu Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| --- | --- |

(68)

Atsižvelgiant į minimalaus kapitalo poreikio taisyklių jautrumą rizikai, pageidautina reguliariai patikrinti, ar jos daro pastebimą poveikį ekonomikos ciklui. Komisija, atsižvelgdama į Europos centrinio banko nuomonę, turėtų pateikti ataskaitas šiuo klausimu Europos Parlamentui ir Tarybai.

| (69) | Priemones, būtinas likvidumo rizikai prižiūrėti, taip pat reikėtų suderinti. |
| --- | --- |

(69)

Priemones, būtinas likvidumo rizikai prižiūrėti, taip pat reikėtų suderinti.

| (70) | Šia direktyva paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, kurie Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažįstami kaip bendri Bendrijos teisės principai. |
| --- | --- |

(70)

Šia direktyva paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, kurie Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažįstami kaip bendri Bendrijos teisės principai.

| (71) | Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų būti apribota tomis nuostatomis, kuriomis iš esmės keičiamos ankstesnės direktyvos. Pareigą į nacionalinę teisę perkelti nepakeistas nuostatas nustato ankstesnės direktyvos. |
| --- | --- |

(71)

Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų būti apribota tomis nuostatomis, kuriomis iš esmės keičiamos ankstesnės direktyvos. Pareigą į nacionalinę teisę perkelti nepakeistas nuostatas nustato ankstesnės direktyvos.

| (72) | Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių pareigų, susijusių su direktyvų, nurodytų XIII priedo B dalyje, perkėlimo į nacionalinę teisę terminais. |
| --- | --- |

(72)

Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių pareigų, susijusių su direktyvų, nurodytų XIII priedo B dalyje, perkėlimo į nacionalinę teisę terminais.

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI

1 straipsnis

1.   Ši direktyva nustato taisykles dėl kredito įstaigų steigimosi ir veiklos bei jų riziką ribojančios priežiūros.

2.   39 straipsnis ir V antraštinės dalies 4 skyriaus 1 skirsnis taikomi finansų kontroliuojančiosioms (holdingo) bendrovėms ir mišrią veiklą vykdančioms kontroliuojančiosioms (holdingo) bendrovėms, kurių pagrindinės buveinės yra Bendrijoje.

3.   Įstaigos, išskyrus valstybių narių centrinius bankus, kurioms, vadovaujantis 2 straipsniu, ši direktyva netaikoma, 39 straipsnyje ir V antraštinės dalies 4 skyriaus 1 skirsnyje traktuojamos kaip finansų įstaigos.

2 straipsnis

Ši direktyva netaikoma:

| — | valstybių narių centriniams bankams, |
| --- | --- |

—

valstybių narių centriniams bankams,

| — | pašto pinigų persiuntimo sistemų (giro) įstaigoms, |
| --- | --- |

—

pašto pinigų persiuntimo sistemų (giro) įstaigoms,

| — | Belgijoje – Institut de Réescompte et de Garantie/Herdiscontering- en Waarborginstituut, |
| --- | --- |

—

Belgijoje – Institut de Réescompte et de Garantie/Herdiscontering- en Waarborginstituut,

| — | Danijoje – Dansk Eksportfinansieringsfond, Danmarks Skibskreditfond, Dansk Landbrugs Realkreditfond ir KommuneKredit, |
| --- | --- |

—

Danijoje – Dansk Eksportfinansieringsfond, Danmarks Skibskreditfond, Dansk Landbrugs Realkreditfond ir KommuneKredit,

| — | Vokietijoje – Kreditanstalt für Wiederaufbau, t. y. įmonėms, kurios pagal Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz pripažįstamos valstybinės aprūpinimo būstu politikos įgyvendinimo institucijomis ir kurių pagrindinė veikla nėra bankinės operacijos, taip pat įmonėms, kurios pagal tą įstatymą pripažįstamos pelno nesiekiančiomis aprūpinimo būstu įmonėmis, |
| --- | --- |

—

Vokietijoje – Kreditanstalt für Wiederaufbau, t. y. įmonėms, kurios pagal Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz pripažįstamos valstybinės aprūpinimo būstu politikos įgyvendinimo institucijomis ir kurių pagrindinė veikla nėra bankinės operacijos, taip pat įmonėms, kurios pagal tą įstatymą pripažįstamos pelno nesiekiančiomis aprūpinimo būstu įmonėmis,

| — | Graikijoje – Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων (Tamio Parakatathikon kai Danion), |
| --- | --- |

—

Graikijoje – Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων (Tamio Parakatathikon kai Danion),

| — | Ispanijoje – Instituto de Crédito Oficial, |
| --- | --- |

—

Ispanijoje – Instituto de Crédito Oficial,

| — | Prancūzijoje – Caisse des dépôts et consignations, |
| --- | --- |

—

Prancūzijoje – Caisse des dépôts et consignations,

| — | Airijoje – kredito unijoms ir savišalpos draugijoms, |
| --- | --- |

—

Airijoje – kredito unijoms ir savišalpos draugijoms,

| — | Italijoje – Cassa depositi et prestiti, |
| --- | --- |

—

Italijoje – Cassa depositi et prestiti,

| — | Latvijoje – krājaizdevu sabiedrības įmonėms, kurios pagal krājaizdevu sabiedrību likums pripažintos kooperatinėmis įmonėmis, kurios teikia finansines paslaugas tik savo nariams, |
| --- | --- |

—

Latvijoje – krājaizdevu sabiedrības įmonėms, kurios pagal krājaizdevu sabiedrību likums pripažintos kooperatinėmis įmonėmis, kurios teikia finansines paslaugas tik savo nariams,

| — | Lietuvoje – kredito unijoms, išskyrus Centrinę kredito uniją, |
| --- | --- |

—

Lietuvoje – kredito unijoms, išskyrus Centrinę kredito uniją,

| — | Vengrijoje – Magyar Fejlesztési Bank Rt. ir Magyar Export-Import Bank Rt., |
| --- | --- |

—

Vengrijoje – Magyar Fejlesztési Bank Rt. ir Magyar Export-Import Bank Rt.,

| — | Nyderlanduose – Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV, NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij, NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering ir Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV, |
| --- | --- |

—

Nyderlanduose – Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV, NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij, NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering ir Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV,

| — | Austrijoje – įmonėms, kurios, atsižvelgiant į visuomenės interesus, pripažintos namų asociacijomis, ir Österreichische Kontrollbank AG, |
| --- | --- |

—

Austrijoje – įmonėms, kurios, atsižvelgiant į visuomenės interesus, pripažintos namų asociacijomis, ir Österreichische Kontrollbank AG,

| — | Lenkijoje – Spóldzielcze Kasy Oszczędnościowo - Kredytowe ir Bank Gospodarstwa Krajowego, |
| --- | --- |

—

Lenkijoje – Spóldzielcze Kasy Oszczędnościowo - Kredytowe ir Bank Gospodarstwa Krajowego,

| — | Portugalijoje – Caixas Económicas, veikusios 1986 m. sausio 1 d., išskyrus tas, kurios įkurtos kaip ribotos atsakomybės bendrovės, ir išskyrus Caixa Económica Monterpio Geral, |
| --- | --- |

—

Portugalijoje – Caixas Económicas, veikusios 1986 m. sausio 1 d., išskyrus tas, kurios įkurtos kaip ribotos atsakomybės bendrovės, ir išskyrus Caixa Económica Monterpio Geral,

| — | Suomijoje – Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB ir Finnvera Oyj/Finnvera Abp, |
| --- | --- |

—

Suomijoje – Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB ir Finnvera Oyj/Finnvera Abp,

| — | Švedijoje – Svenska Skeppshypotekskassan, |
| --- | --- |

—

Švedijoje – Svenska Skeppshypotekskassan,

| — | Jungtinėje Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystėje – the National Savings Bank, the Commonwealth Development Finance Company Ltd, the Agricultural Mortgage Corporation Ltd, the Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd, the Crown Agents for overseas governments and administrations, kredito unijoms ir municipaliniams bankams, |
| --- | --- |

—

Jungtinėje Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystėje – the National Savings Bank, the Commonwealth Development Finance Company Ltd, the Agricultural Mortgage Corporation Ltd, the Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd, the Crown Agents for overseas governments and administrations, kredito unijoms ir municipaliniams bankams,

3 straipsnis

1.   Vienai ar daugiau kredito įstaigų, iki 1977 m. gruodžio 15 d. buvusių toje pačioje valstybėje narėje ir nuolatos kontroliuojamų toje pačioje šalyje įsikūrusios centrinės įstaigos, gali būti netaikomi 7 straipsnyje ir 11 straipsnio 1 dalyje išdėstyti reikalavimai, jeigu ne vėliau kaip iki 1979 m. gruodžio 15 d. nacionaliniuose teisės aktuose numatoma, kad:

| a) | centrinė ir kontroliuojamos įstaigos solidariai atsako už įsipareigojimus arba jei centrinė įstaiga visiškai garantuoja savo kontroliuojamos įstaigos įsipareigojimus; |
| --- | --- |

a)

centrinė ir kontroliuojamos įstaigos solidariai atsako už įsipareigojimus arba jei centrinė įstaiga visiškai garantuoja savo kontroliuojamos įstaigos įsipareigojimus;

| b) | centrinės įstaigos ir visų jos kontroliuojamų įstaigų mokumas bei likvidumas yra prižiūrimi bendrai remiantis konsoliduotomis ataskaitomis; ir |
| --- | --- |

b)

centrinės įstaigos ir visų jos kontroliuojamų įstaigų mokumas bei likvidumas yra prižiūrimi bendrai remiantis konsoliduotomis ataskaitomis; ir

| c) | centrinės įstaigos vadovybė turi įgaliojimus duoti nurodymus kontroliuojamų įstaigų vadovams. |
| --- | --- |

c)

centrinės įstaigos vadovybė turi įgaliojimus duoti nurodymus kontroliuojamų įstaigų vadovams.

Vietos mastu veikiančios kredito įstaigos, kurios pirmoje pastraipoje nurodytomis sąlygomis yra prijungiamos prie centrinės įstaigos kaip nuolat kontroliuojamos įstaigos, po 1977 m. gruodžio 15 d. gali pasinaudoti minėtoje pastraipoje išdėstytomis sąlygomis, jei šios įstaigos yra įprasta centrinei įstaigai priklausančio tinklo dalis.

Kitoms kredito įstaigoms, kurios nėra įsteigtos naujose teritorijose, atsiradusiose nusausinus jūrą, arba skilus ar susijungus jau egzistavusioms nuo centrinės įstaigos priklausomoms ar joms atskaitingoms įstaigoms, Komisija pagal 151 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą gali nustatyti papildomas antros pastraipos taikymo taisykles, taip pat ir pirmoje pastraipoje numatytų išimčių panaikinimo taisykles, jeigu mano, jog naujų įstaigų, kurioms taikoma antroje pastraipoje nustatyta tvarka, prijungimas gali neigiamai paveikti konkurenciją.

2.   Kredito įstaigai, minimai 1 dalies pirmoje pastraipoje, gali būti netaikomos šios direktyvos 9 ir 10 straipsnių, taip pat V antraštinės dalies 2 skyriaus 2, 3, 4, 5 ir 6 skirsnių bei 3 skyriaus nuostatos, jei, nepažeidžiant šių nuostatų taikymo centrinei įstaigai, minėtos nuostatos taikomos konsoliduotai tai visumai, kurią sudaro centrinė įstaiga su savo kontroliuojamomis įstaigomis.

Tokios išimties atvejais 16, 23, 24, 25 straipsniai, 26 straipsnio 1–3 dalys ir 28–37 straipsniai taikomi tai visumai, kurią sudaro centrinė įstaiga su savo kontroliuojamomis įstaigomis.

4 straipsnis

Šioje direktyvoje taikomi šie sąvokų apibrėžimai:

| 1) | „kredito įstaiga“ – tai:






  a) | įmonė, kuri verčiasi indėlių ar kitų grąžintinų lėšų priėmimu iš visuomenės ir paskolų teikimu savo sąskaita; arba |
| --- | --- | --- |

1)

„kredito įstaiga“ – tai:

a)

įmonė, kuri verčiasi indėlių ar kitų grąžintinų lėšų priėmimu iš visuomenės ir paskolų teikimu savo sąskaita; arba

| b) | elektroninių pinigų įstaiga, kaip apibrėžta Direktyvoje 2000/46/EB (13); |
| --- | --- |

b)

elektroninių pinigų įstaiga, kaip apibrėžta Direktyvoje 2000/46/EB (13);

| 2) | „leidimas“ – atitinkamų institucijų išduotas bet kokios formos dokumentas, kuriuo suteikiama teisė verstis kredito įstaigos veikla; |
| --- | --- |

2)

„leidimas“ – atitinkamų institucijų išduotas bet kokios formos dokumentas, kuriuo suteikiama teisė verstis kredito įstaigos veikla;

| 3) | „filialas“ – veiklos vieta, kuri sudaro juridiškai priklausomą kredito įstaigos dalį ir kuri tiesiogiai atlieka visas ar tam tikras kredito įstaigoms būdingas operacijas; |
| --- | --- |

3)

„filialas“ – veiklos vieta, kuri sudaro juridiškai priklausomą kredito įstaigos dalį ir kuri tiesiogiai atlieka visas ar tam tikras kredito įstaigoms būdingas operacijas;

| 4) | „kompetentingos institucijos“ – nacionalinės institucijos, kurios įstatymų arba kitų teisės aktų yra įgaliotos prižiūrėti kredito įstaigas; |
| --- | --- |

4)

„kompetentingos institucijos“ – nacionalinės institucijos, kurios įstatymų arba kitų teisės aktų yra įgaliotos prižiūrėti kredito įstaigas;

| 5) | „finansų įstaiga“ – įmonė, kuri nėra kredito įstaiga, bet kurios pagrindinė veikla yra įsigyti akcijų arba verstis viena ar keliomis veiklos rūšimis, išvardytomis I priedo 2–12 punktuose; |
| --- | --- |

5)

„finansų įstaiga“ – įmonė, kuri nėra kredito įstaiga, bet kurios pagrindinė veikla yra įsigyti akcijų arba verstis viena ar keliomis veiklos rūšimis, išvardytomis I priedo 2–12 punktuose;

| 6) | „įstaigos“ V antraštinės dalies 2 skyriaus 2 ir 3 skirsniuose – įstaigos, kaip apibrėžta Direktyvos 2006/.../EB 3 straipsnio 1 dalies c punkte; |
| --- | --- |

6)

„įstaigos“ V antraštinės dalies 2 skyriaus 2 ir 3 skirsniuose – įstaigos, kaip apibrėžta Direktyvos 2006/.../EB 3 straipsnio 1 dalies c punkte;

| 7) | „buveinės valstybė narė“ – valstybė narė, kurioje kredito įstaiga yra gavusi leidimą veiklai pagal 6–9 ir 11–14 straipsnius; |
| --- | --- |

7)

„buveinės valstybė narė“ – valstybė narė, kurioje kredito įstaiga yra gavusi leidimą veiklai pagal 6–9 ir 11–14 straipsnius;

| 8) | „priimanti valstybė narė“ – valstybė narė, kurioje kredito įstaiga turi filialą arba teikia paslaugas; |
| --- | --- |

8)

„priimanti valstybė narė“ – valstybė narė, kurioje kredito įstaiga turi filialą arba teikia paslaugas;

| 9) | „kontrolė“ – patronuojančios įmonės ir dukterinės įmonės santykiai, apibrėžti Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnyje, arba bet kokio fizinio ar juridinio asmens ir įmonės panašūs santykiai; |
| --- | --- |

9)

„kontrolė“ – patronuojančios įmonės ir dukterinės įmonės santykiai, apibrėžti Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnyje, arba bet kokio fizinio ar juridinio asmens ir įmonės panašūs santykiai;

| 10) | „dalyvavimas valdant kapitalą“ 57 straipsnio o ir p punktuose, 71–73 straipsniuose ir V antraštinės dalies 4 skyriuje – 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtosios Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų rūšių bendrovių metinės finansinės atskaitomybės (14) 17 straipsnio pirmame sakinyje, apibrėžtas dalyvavimas arba tiesioginė ar netiesioginė 20 % ar daugiau balso teisių arba kapitalo nuosavybė; |
| --- | --- |

10)

„dalyvavimas valdant kapitalą“ 57 straipsnio o ir p punktuose, 71–73 straipsniuose ir V antraštinės dalies 4 skyriuje – 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtosios Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų rūšių bendrovių metinės finansinės atskaitomybės (14) 17 straipsnio pirmame sakinyje, apibrėžtas dalyvavimas arba tiesioginė ar netiesioginė 20 % ar daugiau balso teisių arba kapitalo nuosavybė;

| 11) | „kvalifikuotoji akcijų paketo dalis“ – tiesiogiai arba netiesiogiai turima įmonės akcijų dalis, kuri sudaro 10 % ar daugiau kapitalo ar balsavimo teisių, arba tokia dalis, kuri suteikia galimybę daryti reikšmingą įtaką tos įmonės valdymui; |
| --- | --- |

11)

„kvalifikuotoji akcijų paketo dalis“ – tiesiogiai arba netiesiogiai turima įmonės akcijų dalis, kuri sudaro 10 % ar daugiau kapitalo ar balsavimo teisių, arba tokia dalis, kuri suteikia galimybę daryti reikšmingą įtaką tos įmonės valdymui;

| 12) | „patronuojanti įmonė“ – tai:






  a) | patronuojanti įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 ir 2 straipsniuose; arba |
| --- | --- | --- |

12)

„patronuojanti įmonė“ – tai:

a)

patronuojanti įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 ir 2 straipsniuose; arba

| b) | 71–73 straipsniuose, V antraštinės dalies 2 skyriaus 5 skirsnyje ir 4 skyriuje, patronuojanti įmonė, apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnio 1 dalyje, taip pat bet kokia įmonė, kuri, kompetentingų institucijų nuomone, turi veiksmingą dominuojantį poveikį kitai įmonei; |
| --- | --- |

b)

71–73 straipsniuose, V antraštinės dalies 2 skyriaus 5 skirsnyje ir 4 skyriuje, patronuojanti įmonė, apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnio 1 dalyje, taip pat bet kokia įmonė, kuri, kompetentingų institucijų nuomone, turi veiksmingą dominuojantį poveikį kitai įmonei;

| 13) | „dukterinė įmonė“ – tai:






  a) | dukterinė įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 ir 2 straipsniuose; arba |
| --- | --- | --- |

13)

„dukterinė įmonė“ – tai:

a)

dukterinė įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 ir 2 straipsniuose; arba

| b) | 71–73 straipsniuose, V antraštinės dalies 2 skyriaus 5 skirsnyje ir 4 skyriuje, dukterinė įmonė, apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnio 1 dalyje, taip pat bet kokia įmonė, kuriai, kompetentingų institucijų nuomone, patronuojanti įmonė turi veiksmingą dominuojantį poveikį. |
| --- | --- |

b)

71–73 straipsniuose, V antraštinės dalies 2 skyriaus 5 skirsnyje ir 4 skyriuje, dukterinė įmonė, apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnio 1 dalyje, taip pat bet kokia įmonė, kuriai, kompetentingų institucijų nuomone, patronuojanti įmonė turi veiksmingą dominuojantį poveikį.

Visos dukterinių įmonių dukterinės įmonės taip pat laikomos pirmosios visas šias įmones patronuojančios įmonės dukterinėmis įmonėmis;

| 14) | „patronuojanti kredito įstaiga valstybėje narėje“ – kredito įstaiga, turinti dukterinę įmonę – kredito arba finansų įstaigą – arba dalyvaujanti valdant šių įstaigų kapitalą ir kuri pati nėra dukterinė įmonė kitos kredito įstaigos, gavusios leidimą veiklai toje pačioje valstybėje narėje, arba finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės, įsisteigusios toje pačioje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

14)

„patronuojanti kredito įstaiga valstybėje narėje“ – kredito įstaiga, turinti dukterinę įmonę – kredito arba finansų įstaigą – arba dalyvaujanti valdant šių įstaigų kapitalą ir kuri pati nėra dukterinė įmonė kitos kredito įstaigos, gavusios leidimą veiklai toje pačioje valstybėje narėje, arba finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės, įsisteigusios toje pačioje valstybėje narėje;

| 15) | „patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė valstybėje narėje“ – finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, kuri pati nėra kredito įstaigos, gavusios leidimą veiklai toje pačioje valstybėje narėje, arba finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės, įsisteigusios toje pačioje valstybėje narėje, dukterinė įmonė; |
| --- | --- |

15)

„patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė valstybėje narėje“ – finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, kuri pati nėra kredito įstaigos, gavusios leidimą veiklai toje pačioje valstybėje narėje, arba finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės, įsisteigusios toje pačioje valstybėje narėje, dukterinė įmonė;

| 16) | „ES patronuojanti kredito įstaiga“ – patronuojanti kredito įstaiga valstybėje narėje, kuri nėra kitos kredito įstaigos, gavusios leidimą veiklai bet kurioje valstybėje narėje, arba finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės, įsisteigusios bet kurioje valstybėje narėje, dukterinė įmonė; |
| --- | --- |

16)

„ES patronuojanti kredito įstaiga“ – patronuojanti kredito įstaiga valstybėje narėje, kuri nėra kitos kredito įstaigos, gavusios leidimą veiklai bet kurioje valstybėje narėje, arba finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės, įsisteigusios bet kurioje valstybėje narėje, dukterinė įmonė;

| 17) | „ES patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė“ – patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė valstybėje narėje, kuri nėra kredito įstaigos, gavusios leidimą veiklai bet kurioje valstybėje narėje, arba kitos finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės, įsisteigusios bet kurioje valstybėje narėje, dukterinė įmonė; |
| --- | --- |

17)

„ES patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė“ – patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė valstybėje narėje, kuri nėra kredito įstaigos, gavusios leidimą veiklai bet kurioje valstybėje narėje, arba kitos finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės, įsisteigusios bet kurioje valstybėje narėje, dukterinė įmonė;

| 18) | „valstybinio sektoriaus subjektai“ – pelno nesiekiantys administraciniai vienetai, pavaldūs centrinei valdžiai, regiono valdžiai ar vietos valdžios institucijoms, ar institucijos, kurios, kompetentingų institucijų nuomone, vykdo tas pačias funkcijas kaip ir regiono ir vietos valdžios institucijos arba nekomercinės įmonės, priklausančios centrinei valdžiai ir turinčios specialų statusą (garantijas), arba įstatymų reglamentuojami savivaldos organai, prižiūrimi valdžios institucijų; |
| --- | --- |

18)

„valstybinio sektoriaus subjektai“ – pelno nesiekiantys administraciniai vienetai, pavaldūs centrinei valdžiai, regiono valdžiai ar vietos valdžios institucijoms, ar institucijos, kurios, kompetentingų institucijų nuomone, vykdo tas pačias funkcijas kaip ir regiono ir vietos valdžios institucijos arba nekomercinės įmonės, priklausančios centrinei valdžiai ir turinčios specialų statusą (garantijas), arba įstatymų reglamentuojami savivaldos organai, prižiūrimi valdžios institucijų;

| 19) | „finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė“ – finansų įstaiga, kurios visos arba beveik visos dukterinės įmonės yra kredito įstaigos arba finansų įstaigos, iš kurių bent viena yra kredito įstaiga, ir kuri nėra miršią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, apibrėžta Direktyvos 2002/87/EB (15) 2 straipsnio 15 dalyje, |
| --- | --- |

19)

„finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė“ – finansų įstaiga, kurios visos arba beveik visos dukterinės įmonės yra kredito įstaigos arba finansų įstaigos, iš kurių bent viena yra kredito įstaiga, ir kuri nėra miršią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, apibrėžta Direktyvos 2002/87/EB (15) 2 straipsnio 15 dalyje,

| 20) | „mišrią veiklą vykdanti kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė“ – tai patronuojanti įmonė, kita nei finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, kredito įstaiga ar mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, kaip apibrėžta Direktyvos 2002/87/EB 2 straipsnio 15 dalyje, kurios bent viena iš dukterinių įmonių yra kredito įstaiga; |
| --- | --- |

20)

„mišrią veiklą vykdanti kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė“ – tai patronuojanti įmonė, kita nei finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, kredito įstaiga ar mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, kaip apibrėžta Direktyvos 2002/87/EB 2 straipsnio 15 dalyje, kurios bent viena iš dukterinių įmonių yra kredito įstaiga;

| 21) | „papildomas paslaugas teikianti įmonė“ – įmonė, kurios pagrindinė veikla yra turto kaip nuosavybės turėjimas arba jo valdymas, duomenų apdorojimo paslaugų valdymas arba kita panaši veikla, papildanti vienos arba kelių kredito įstaigų pagrindinę veiklą; |
| --- | --- |

21)

„papildomas paslaugas teikianti įmonė“ – įmonė, kurios pagrindinė veikla yra turto kaip nuosavybės turėjimas arba jo valdymas, duomenų apdorojimo paslaugų valdymas arba kita panaši veikla, papildanti vienos arba kelių kredito įstaigų pagrindinę veiklą;

| 22) | „operacinė rizika“ – nuostolio, atsirandančio dėl netinkamų arba nepavykusių vidaus procesų, žmonių ir sistemų arba išorės įvykių, rizika, įskaitant teisinę riziką; |
| --- | --- |

22)

„operacinė rizika“ – nuostolio, atsirandančio dėl netinkamų arba nepavykusių vidaus procesų, žmonių ir sistemų arba išorės įvykių, rizika, įskaitant teisinę riziką;

| 23) | „centriniai bankai“ apima ir Europos centrinį banką, jei nenurodyta kitaip; |
| --- | --- |

23)

„centriniai bankai“ apima ir Europos centrinį banką, jei nenurodyta kitaip;

| 24) | „gautinų sumų sumažėjimo rizika“ – rizika, kad gautinos sumos sumažės dėl kreditų įsipareigojančiajam asmeniui grynaisiais arba negrynaisiais pinigais; |
| --- | --- |

24)

„gautinų sumų sumažėjimo rizika“ – rizika, kad gautinos sumos sumažės dėl kreditų įsipareigojančiajam asmeniui grynaisiais arba negrynaisiais pinigais;

| 25) | „įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė“ – tikimybė, kad sandorio šalis neįvykdys įsipareigojimų per vienerių metų laikotarpį; |
| --- | --- |

25)

„įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė“ – tikimybė, kad sandorio šalis neįvykdys įsipareigojimų per vienerių metų laikotarpį;

| 26) | „nuostolis“ taikant V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnį – ekonominis nuostolis, įskaitant reikšmingą diskonto įtaką ir reikšmingas tiesiogines ir netiesiogines išlaidas, susijusias su išieškojimu pagal priemonę; |
| --- | --- |

26)

„nuostolis“ taikant V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnį – ekonominis nuostolis, įskaitant reikšmingą diskonto įtaką ir reikšmingas tiesiogines ir netiesiogines išlaidas, susijusias su išieškojimu pagal priemonę;

| 27) | „nuostolis įsipareigojimų neįvykdymo atveju“ (LGD) – pozicijos nuostolio, susidariusio dėl sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo, ir šiuo metu neapmokėtos įsipareigojimų sumos santykis; |
| --- | --- |

27)

„nuostolis įsipareigojimų neįvykdymo atveju“ (LGD) – pozicijos nuostolio, susidariusio dėl sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo, ir šiuo metu neapmokėtos įsipareigojimų sumos santykis;

| 28) | „konvertavimo veiksnys“ – šiuo metu nepanaudotos įsipareigojimų sumos, kuri bus panaudota ir nesumokėta įsipareigojimų neįvykdymo metu, ir šiuo metu nepanaudotos įsipareigojimų sumos santykis; įsipareigojimų lygis nustatomas pagal rekomenduojamą limitą, išskyrus atvejus, kai nerekomenduojamas limitas yra didesnis; |
| --- | --- |

28)

„konvertavimo veiksnys“ – šiuo metu nepanaudotos įsipareigojimų sumos, kuri bus panaudota ir nesumokėta įsipareigojimų neįvykdymo metu, ir šiuo metu nepanaudotos įsipareigojimų sumos santykis; įsipareigojimų lygis nustatomas pagal rekomenduojamą limitą, išskyrus atvejus, kai nerekomenduojamas limitas yra didesnis;

| 29) | „tikėtinas nuostolis (EL)“, taikant V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnį – tikėtinos prarasti pozicijos sumos dėl galimo sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo arba gautinos sumos sumažėjimo per vienerių metų laikotarpį ir šiuo metu neapmokėtos įsipareigojimų sumos santykis; |
| --- | --- |

29)

„tikėtinas nuostolis (EL)“, taikant V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnį – tikėtinos prarasti pozicijos sumos dėl galimo sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo arba gautinos sumos sumažėjimo per vienerių metų laikotarpį ir šiuo metu neapmokėtos įsipareigojimų sumos santykis;

| 30) | „kredito rizikos mažinimas“ – kredito įstaigos naudojamos priemonės kredito rizikai, susijusiai su kredito įstaigos tebeturima pozicija arba pozicijomis, sumažinti; |
| --- | --- |

30)

„kredito rizikos mažinimas“ – kredito įstaigos naudojamos priemonės kredito rizikai, susijusiai su kredito įstaigos tebeturima pozicija arba pozicijomis, sumažinti;

| 31) | „tiesioginis kredito užtikrinimas“ – kredito rizikos mažinimo priemonė, kai kredito įstaigos pozicijos kredito rizika sumažinama kredito įstaigai turint teisę – sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju arba kitų numatytų su sandorio šalimi susijusių kredito įvykių atvejais – panaikinti, įpareigoti perduoti, pasiimti nuosavybėn arba pasilikti tam tikrą turtą arba sumas, sumažinti arba pakeisti pozicijos sumą tokia suma, kurią sudaro skirtumas tarp pozicijos sumos ir pretenzijos kredito įstaigai sumos; |
| --- | --- |

31)

„tiesioginis kredito užtikrinimas“ – kredito rizikos mažinimo priemonė, kai kredito įstaigos pozicijos kredito rizika sumažinama kredito įstaigai turint teisę – sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo atveju arba kitų numatytų su sandorio šalimi susijusių kredito įvykių atvejais – panaikinti, įpareigoti perduoti, pasiimti nuosavybėn arba pasilikti tam tikrą turtą arba sumas, sumažinti arba pakeisti pozicijos sumą tokia suma, kurią sudaro skirtumas tarp pozicijos sumos ir pretenzijos kredito įstaigai sumos;

| 32) | „netiesioginis kredito užtikrinimas“ – kredito rizikos mažinimo priemonė, kai kredito įstaigos pozicijos kredito rizika sumažinama trečiosios šalies įsipareigojimu sumokėti sumą skolininko įsipareigojimų neįvykdymo atveju arba atsitikus kitiems nustatytiems su kreditu susijusiems įvykiams; |
| --- | --- |

32)

„netiesioginis kredito užtikrinimas“ – kredito rizikos mažinimo priemonė, kai kredito įstaigos pozicijos kredito rizika sumažinama trečiosios šalies įsipareigojimu sumokėti sumą skolininko įsipareigojimų neįvykdymo atveju arba atsitikus kitiems nustatytiems su kreditu susijusiems įvykiams;

| 33) | „atpirkimo sandoris“ – bet koks sandoris, sudarytas laikantis sutarties, kuriai galima taikyti „atpirkimo sandorio“ arba „atvirkštinio atpirkimo sandorio“ apibrėžimą, kaip numatyta Direktyvos 2006/.../EB 3 straipsnio 1 dalies m punkte; |
| --- | --- |

33)

„atpirkimo sandoris“ – bet koks sandoris, sudarytas laikantis sutarties, kuriai galima taikyti „atpirkimo sandorio“ arba „atvirkštinio atpirkimo sandorio“ apibrėžimą, kaip numatyta Direktyvos 2006/.../EB 3 straipsnio 1 dalies m punkte;

| 34) | „vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandoris“ – tai bet koks sandoris, atitinkantis „vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo“ arba „vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimosi“ apibrėžimą, kaip numatyta Direktyvos 2006/.../EB3 straipsnio 1 dalies n punkte; |
| --- | --- |

34)

„vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandoris“ – tai bet koks sandoris, atitinkantis „vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo“ arba „vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimosi“ apibrėžimą, kaip numatyta Direktyvos 2006/.../EB3 straipsnio 1 dalies n punkte;

| 35) | „grynųjų pinigų atitikmens priemonė“ – indėlio sertifikatas arba kita panaši priemonė, išleista skolinančios kredito įstaigos; |
| --- | --- |

35)

„grynųjų pinigų atitikmens priemonė“ – indėlio sertifikatas arba kita panaši priemonė, išleista skolinančios kredito įstaigos;

| 36) | „pakeitimas vertybiniais popieriais“ – sandoris arba schema, pagal kurią kredito rizika, susijusi su pozicija arba pozicijų grupe, yra segmentuojama ir kuriai būdinga:






  a) | sandorio arba schemos mokėjimai priklauso nuo pozicijos arba pozicijų grupės kokybės; ir |
| --- | --- | --- |

36)

„pakeitimas vertybiniais popieriais“ – sandoris arba schema, pagal kurią kredito rizika, susijusi su pozicija arba pozicijų grupe, yra segmentuojama ir kuriai būdinga:

a)

sandorio arba schemos mokėjimai priklauso nuo pozicijos arba pozicijų grupės kokybės; ir

| b) | segmentų subordinacija lemia nuostolių paskirstymą per sandorio arba schemos vykdymo laikotarpį; |
| --- | --- |

b)

segmentų subordinacija lemia nuostolių paskirstymą per sandorio arba schemos vykdymo laikotarpį;

| 37) | „tradicinis pakeitimas vertybiniais popieriais“ – pakeitimas vertybiniais popieriais, susijęs su ekonominiu vertybiniais popieriais pakeistų pozicijų perleidimu specialios paskirties pakeitimo vertybiniais popieriais subjektui, kuris leidžia vertybinius popierius. Tai atliekama vertybiniais popieriais pakeistos pozicijos nuosavybės teisę perleidžiant iš kredito įstaigos iniciatorės arba per dalinį dalyvavimą. Išleisti vertybiniai popieriai nėra kredito įstaigos iniciatorės mokėjimų prievolė; |
| --- | --- |

37)

„tradicinis pakeitimas vertybiniais popieriais“ – pakeitimas vertybiniais popieriais, susijęs su ekonominiu vertybiniais popieriais pakeistų pozicijų perleidimu specialios paskirties pakeitimo vertybiniais popieriais subjektui, kuris leidžia vertybinius popierius. Tai atliekama vertybiniais popieriais pakeistos pozicijos nuosavybės teisę perleidžiant iš kredito įstaigos iniciatorės arba per dalinį dalyvavimą. Išleisti vertybiniai popieriai nėra kredito įstaigos iniciatorės mokėjimų prievolė;

| 38) | „sintetinis pakeitimas vertybiniais popieriais“ – pakeitimas vertybiniais popieriais, kai segmentavimas vykdomas išvestinių kredito finansinių priemonių arba garantijų pagalba, ir pozicijų grupė nepašalinama iš kredito įstaigos iniciatorės balanso; |
| --- | --- |

38)

„sintetinis pakeitimas vertybiniais popieriais“ – pakeitimas vertybiniais popieriais, kai segmentavimas vykdomas išvestinių kredito finansinių priemonių arba garantijų pagalba, ir pozicijų grupė nepašalinama iš kredito įstaigos iniciatorės balanso;

| 39) | „segmentas“ – sutartimi nustatytas kredito rizikos segmentas, susijęs su pozicija arba keliomis pozicijomis, kai segmento pozicija susijusi su rizika patirti tokį kredito nuostolį, kuris būtų didesnis arba mažesnis už to paties dydžio poziciją kiekviename kitame tokiame segmente, neatsižvelgiant į kredito užtikrinimą, kurį trečiosios šalys tiesiogiai suteikia pozicijų turėtojams tame segmente arba kituose segmentuose; |
| --- | --- |

39)

„segmentas“ – sutartimi nustatytas kredito rizikos segmentas, susijęs su pozicija arba keliomis pozicijomis, kai segmento pozicija susijusi su rizika patirti tokį kredito nuostolį, kuris būtų didesnis arba mažesnis už to paties dydžio poziciją kiekviename kitame tokiame segmente, neatsižvelgiant į kredito užtikrinimą, kurį trečiosios šalys tiesiogiai suteikia pozicijų turėtojams tame segmente arba kituose segmentuose;

| 40) | „pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija“ – pozicija pakeitimui vertybiniais popieriais; |
| --- | --- |

40)

„pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija“ – pozicija pakeitimui vertybiniais popieriais;

| 41) | „iniciatorius“ – vienas iš dviejų:






  a) | subjektas, kuris pats arba per susijusius subjektus, tiesiogiai arba netiesiogiai, dalyvavo pirminėje sutartyje, iš kurios atsirado skolininko arba galimo skolininko prievolės arba galimos prievolės, iš kurių susidarė pakeista vertybiniais popieriais pozicija; arba |
| --- | --- | --- |

41)

„iniciatorius“ – vienas iš dviejų:

a)

subjektas, kuris pats arba per susijusius subjektus, tiesiogiai arba netiesiogiai, dalyvavo pirminėje sutartyje, iš kurios atsirado skolininko arba galimo skolininko prievolės arba galimos prievolės, iš kurių susidarė pakeista vertybiniais popieriais pozicija; arba

| b) | subjektas, kuris nusiperka trečiosios šalies pozicijas, įtraukdamas jas į savo balansą ir tada jas pakeičia vertybiniais popieriais; |
| --- | --- |

b)

subjektas, kuris nusiperka trečiosios šalies pozicijas, įtraukdamas jas į savo balansą ir tada jas pakeičia vertybiniais popieriais;

| 42) | „rėmėjas“ – kredito įstaiga, ne kredito įstaiga iniciatorė, kuri įsteigia ir tvarko turtu padengtų komercinių vekselių programą arba kitą pakeitimo vertybiniais popieriais schemą, pagal kurią perkamos pozicijos iš trečiųjų šalių subjektų; |
| --- | --- |

42)

„rėmėjas“ – kredito įstaiga, ne kredito įstaiga iniciatorė, kuri įsteigia ir tvarko turtu padengtų komercinių vekselių programą arba kitą pakeitimo vertybiniais popieriais schemą, pagal kurią perkamos pozicijos iš trečiųjų šalių subjektų;

| 43) | „kredito vertės padidinimas“ – sutartinė nuostata, kuria pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos kredito kokybė yra pagerinama, palyginti su tuo, kokia ji būtų, jei kredito vertės padidinimas nebūtų atliktas, įskaitant padidinimą, kurį suteikia mažesnio prioriteto pakeitimo vertybiniais popieriais segmentai ir kitos kredito užtikrinimo rūšys; |
| --- | --- |

43)

„kredito vertės padidinimas“ – sutartinė nuostata, kuria pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos kredito kokybė yra pagerinama, palyginti su tuo, kokia ji būtų, jei kredito vertės padidinimas nebūtų atliktas, įskaitant padidinimą, kurį suteikia mažesnio prioriteto pakeitimo vertybiniais popieriais segmentai ir kitos kredito užtikrinimo rūšys;

| 44) | „specialios paskirties pakeitimo vertybiniais popieriais subjektas (SPPVPS)“ – patikėtinė korporacija arba kitas subjektas, kuris nėra kredito įstaiga, įsteigtas atlikti pakeitimą arba pakeitimus vertybiniais popieriais, kurio vykdoma veikla apsiriboja šio tikslo siekimu, kurio struktūra siekiama atskirti SPPVPS prievoles nuo kredito įstaigos iniciatorės prievolių ir kurio naudą teikiančios dalies turėtojai turi teisę šią dalį įkeisti arba ja apsikeisti be jokių apribojimų; |
| --- | --- |

44)

„specialios paskirties pakeitimo vertybiniais popieriais subjektas (SPPVPS)“ – patikėtinė korporacija arba kitas subjektas, kuris nėra kredito įstaiga, įsteigtas atlikti pakeitimą arba pakeitimus vertybiniais popieriais, kurio vykdoma veikla apsiriboja šio tikslo siekimu, kurio struktūra siekiama atskirti SPPVPS prievoles nuo kredito įstaigos iniciatorės prievolių ir kurio naudą teikiančios dalies turėtojai turi teisę šią dalį įkeisti arba ja apsikeisti be jokių apribojimų;

| 45) | „susijusių klientų grupė“ – tai:






  a) | du ar keli fiziniai arba juridiniai asmenys, jeigu nenurodyta kitaip, sukeliantys vieną riziką, kadangi vienas iš jų kontroliuoja (tiesiogiai ar netiesiogiai) antrąjį arba kitus; arba |
| --- | --- | --- |

45)

„susijusių klientų grupė“ – tai:

a)

du ar keli fiziniai arba juridiniai asmenys, jeigu nenurodyta kitaip, sukeliantys vieną riziką, kadangi vienas iš jų kontroliuoja (tiesiogiai ar netiesiogiai) antrąjį arba kitus; arba

| b) | du ar keli fiziniai arba juridiniai asmenys, nesusiję tokiais kontrolės santykiais, kurie numatyti a punkte, bet kuriuos reikia laikyti sukeliančiais vieną riziką, kadangi jie taip tarpusavyje susiję, kad jeigu vienas iš jų turėtų finansinių problemų, antrasis arba visi kiti grąžindami lėšas tikriausiai taip pat susidurtų su sunkumais; |
| --- | --- |

b)

du ar keli fiziniai arba juridiniai asmenys, nesusiję tokiais kontrolės santykiais, kurie numatyti a punkte, bet kuriuos reikia laikyti sukeliančiais vieną riziką, kadangi jie taip tarpusavyje susiję, kad jeigu vienas iš jų turėtų finansinių problemų, antrasis arba visi kiti grąžindami lėšas tikriausiai taip pat susidurtų su sunkumais;

| 46) | „artimi ryšiai“ – situacija, kai du arba keli fiziniai arba juridiniai asmenys yra susiję kuriuo nors iš šių būdų:






  a) | kaip dalyvaujantys valdant kapitalą asmenys, t. y. tiesiogiai ar kontroliuodami, turintys 20 % ar daugiau balsavimo teisių arba įmonės kapitalo; |
| --- | --- | --- |

46)

„artimi ryšiai“ – situacija, kai du arba keli fiziniai arba juridiniai asmenys yra susiję kuriuo nors iš šių būdų:

a)

kaip dalyvaujantys valdant kapitalą asmenys, t. y. tiesiogiai ar kontroliuodami, turintys 20 % ar daugiau balsavimo teisių arba įmonės kapitalo;

| b) | kontrolės ryšiais; arba |
| --- | --- |

b)

kontrolės ryšiais; arba

| c) | tuo, kad abu arba visi yra nuolat susiję su vienu ir tuo pačiu trečiuoju asmeniu kontrolės ryšiais; |
| --- | --- |

c)

tuo, kad abu arba visi yra nuolat susiję su vienu ir tuo pačiu trečiuoju asmeniu kontrolės ryšiais;

| 47) | „pripažintos biržos“ – atsakingų valdžios institucijų biržomis pripažintos biržos, kurios atitinka šias sąlygas:






  a) | jos nuolat funkcionuoja; |
| --- | --- | --- |

47)

„pripažintos biržos“ – atsakingų valdžios institucijų biržomis pripažintos biržos, kurios atitinka šias sąlygas:

a)

jos nuolat funkcionuoja;

| b) | jos vadovaujasi biržos buveinės valstybės narės atitinkamų institucijų išleistomis ir patvirtintomis taisyklėmis, apibrėžiančiomis biržos veiklos sąlygas, patekimo į biržą sąlygas, taip pat sąlygas, kurias turi tenkinti sutartis, kad būtų galima sudaryti veiksmingą biržos sandorį; ir |
| --- | --- |

b)

jos vadovaujasi biržos buveinės valstybės narės atitinkamų institucijų išleistomis ir patvirtintomis taisyklėmis, apibrėžiančiomis biržos veiklos sąlygas, patekimo į biržą sąlygas, taip pat sąlygas, kurias turi tenkinti sutartis, kad būtų galima sudaryti veiksmingą biržos sandorį; ir

| c) | jos turi kliringo mechanizmą, kuriuo sutartims, išvardytoms IV priede, taikomas kasdienės garantinės įmokos reikalavimas, kuris, kompetentingų institucijų nuomone, suteikia tinkamą apsaugą. |
| --- | --- |

c)

jos turi kliringo mechanizmą, kuriuo sutartims, išvardytoms IV priede, taikomas kasdienės garantinės įmokos reikalavimas, kuris, kompetentingų institucijų nuomone, suteikia tinkamą apsaugą.

5 straipsnis

Valstybės narės draudžia asmenims bei įmonėms, kurios nėra kredito įstaigos, verstis indėlių ar kitokių grąžintinų lėšų priėmimu iš visuomenės.

Pirmoji pastraipa netaikoma tais atvejais, kai priimami indėliai ar kitos lėšos, kuriuos grąžinti turės arba valstybė narė, arba valstybės narės regiono ar vietos valdžios institucijos, arba tarptautinės viešosios organizacijos, kurioms priklauso viena ar kelios valstybės narės, taip pat tais atvejais, kurie aiškiai numatyti nacionaliniuose arba Bendrijos teisės aktuose, jei tokios veiklos reguliavimo ir kontrolės priemonės, skirtos indėlininkams bei investuotojams apsaugoti, būtų taikomos ir minėtais atvejais.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

KREDITO ĮSTAIGŲ STEIGIMUISI IR VEIKLAI TAIKOMI REIKALAVIMAI

6 straipsnis

Valstybės narės reikalauja, kad kredito įstaigos prieš pradėdamos savo veiklą gautų leidimus veiklai. Nepažeidžiant 7–12 straipsnių, valstybės narės nustato reikalavimus tokiems leidimams gauti ir praneša apie juos Komisijai.

7 straipsnis

Valstybės narės taip pat reikalauja, kad prie prašymų išduoti leidimą veiklai būtų pridedama veiklos programa, kurioje, be kitų dalykų, būtų apibūdintos ir planuojamos veiklos rūšys bei struktūrinė kredito įstaigos sandara.

8 straipsnis

Valstybės narės negali reikalauti, kad prašymas išduoti leidimą veiklai būtų nagrinėjamas rinkos ekonominių poreikių požiūriu.

9 straipsnis

1.   Nepažeidžiant kitų bendrų sąlygų, nustatytų nacionalinėje teisėje, kompetentingos institucijos neišduoda leidimo veiklai tais atvejais, kai kredito įstaiga neturi atskirų nuosavų lėšų arba kai pradinis kapitalas yra mažesnis negu 5 milijonai EUR.

„Pradinis kapitalas“ apima kapitalą ir rezervus, kaip minėta 57 straipsnio a ir b punktuose.

Valstybės narės gali nuspręsti, kad kredito įstaigos, kurios neįvykdo reikalavimo dėl atskirų nuosavų lėšų ir kurios veikė 1979 m. gruodžio 15 d., gali toliau verstis savo veikla. Valstybės narės gali atleisti tokias kredito įstaigas nuo 11 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje numatyto reikalavimo vykdymo.

2.   Valstybės narės gali išduoti leidimą veiklai tam tikrų kategorijų kredito įstaigoms, kurių pradinis kapitalas yra mažesnis negu nurodyta 1 dalyje, laikydamosi šių sąlygų:

| a) | pradinis kapitalas turi būti ne mažesnis kaip 1 milijonas EUR; |
| --- | --- |

a)

pradinis kapitalas turi būti ne mažesnis kaip 1 milijonas EUR;

| b) | suinteresuotos valstybės narės privalo Komisijai pranešti, dėl kokių priežasčių jos pasinaudojo šia pasirinkimo galimybe; ir |
| --- | --- |

b)

suinteresuotos valstybės narės privalo Komisijai pranešti, dėl kokių priežasčių jos pasinaudojo šia pasirinkimo galimybe; ir

| c) | 14 straipsnyje nurodytame sąraše turi būti nurodoma ir kiekviena kredito įstaiga, kuri neturi 1 dalyje nurodyto minimalaus kapitalo. |
| --- | --- |

c)

14 straipsnyje nurodytame sąraše turi būti nurodoma ir kiekviena kredito įstaiga, kuri neturi 1 dalyje nurodyto minimalaus kapitalo.

10 straipsnis

1.   Kredito įstaigos nuosavų lėšų suma negali sumažėti tiek, kad nesudarytų pradinio kapitalo sumos, reikalautos pagal 9 straipsnį leidimo veiklai gavimo metu.

2.   Valstybės narės gali nuspręsti, kad 1993 m. sausio 1 d. jau veikusios kredito įstaigos savo veiklą gali tęsti, net jeigu jų nuosavos lėšos nesiekia 9 straipsnyje numatytos pradinio kapitalo sumos. Šiuo atveju jų nuosavų lėšų suma negali būti mažesnė už didžiausią turėtą nuo 1989 m. gruodžio 22 d.

3.   Jeigu 2 dalyje nurodytai kategorijai priskiriamos kredito įstaigos kontrolę iš anksčiau šią įstaigą kontroliavusio asmens perima kitas fizinis ar juridinis asmuo, tos kredito įstaigos nuosavų lėšų suma turi būti nemažesnė už 9 straipsnyje nurodytą pradinio kapitalo sumą.

4.   Susidarius tam tikroms specifinėms aplinkybėms ir pritariant kompetentingoms institucijoms, jeigu susijungia dvi ar daugiau 2 dalyje nurodytai kategorijai priskiriamų kredito įstaigų, dėl tokio susijungimo atsiradusios kredito įstaigos nuosavos lėšos negali sumažėti tiek, kad nebesudarytų bendros susijungusių kredito įstaigų nuosavų lėšų sumos, buvusios susijungimo metu, kol nesusidarys reikiamos sumos, nurodytos 9 straipsnyje.

5.   Jeigu kartais 1, 2 ir 4 dalyse nurodytais atvejais nuosavų lėšų suma sumažėtų, kompetentingos institucijos gali (kai aplinkybės tai pateisina) leisti tokiai kredito įstaigai per tam tikrą ribotą laikotarpį ištaisyti padėtį arba nutraukti veiklą.

11 straipsnis

1.   Kompetentingos institucijos kredito įstaigai išduoda leidimą veiklai tiktai tada, kai yra bent du asmenys, veiksmingai vadovaujantys kredito įstaigos veiklai.

Jos leidimo veiklai neišduoda, jei šių asmenų reputacija nėra pakankamai gera arba jie stokoja patirties, kad galėtų eiti tokias pareigas.

2.   Valstybės narės reikalauja, kad:

| a) | kiekviena kredito įstaiga, kuri yra juridinis asmuo ir turi pagal atitinkamos valstybės narės teisę registruotą buveinę, turėtų savo pagrindinę buveinę toje pačioje valstybėje narėje, kur yra jos registruota buveinė; ir |
| --- | --- |

a)

kiekviena kredito įstaiga, kuri yra juridinis asmuo ir turi pagal atitinkamos valstybės narės teisę registruotą buveinę, turėtų savo pagrindinę buveinę toje pačioje valstybėje narėje, kur yra jos registruota buveinė; ir

| b) | kiekviena kredito įstaiga turėtų savo pagrindinę buveinę toje valstybėje narėje, kuri jai išdavė leidimą ir kurioje ji realiai vykdo savo veiklą. |
| --- | --- |

b)

kiekviena kredito įstaiga turėtų savo pagrindinę buveinę toje valstybėje narėje, kuri jai išdavė leidimą ir kurioje ji realiai vykdo savo veiklą.

12 straipsnis

1.   Kompetentingos institucijos neišduoda leidimo pradėti kredito įstaigų veiklą, jei negauna informacijos apie akcininkų arba narių, kurie gali būti fiziniai ar juridiniai asmenys ir kurie tiesiogiai arba netiesiogiai turi kvalifikuotąsias akcijų paketo dalis, tapatybę ir apie tų dalių dydžius.

Nustatant kvalifikuotąją akcijų paketo dalį šio straipsnio kontekste, atsižvelgiama į balsavimo teises, minimas 2001 m. gegužės 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/34/EB dėl vertybinių popierių įtraukimo į biržos oficialųjį prekybos sąrašą ir dėl informacijos, kuri turi būti skelbiama apie tuos vertybinius popierius (16), 92 straipsnyje.

2.   Kompetentingos institucijos neišduoda leidimo, jeigu, atsižvelgdamos į būtinybę užtikrinti patikimą ir riziką ribojantį kredito įstaigos valdymą, jos nėra patenkintos akcininkų ar narių tinkamumu.

3.   Jeigu kredito įstaiga ir kiti fiziniai ar juridiniai asmenys yra susiję artimais ryšiais, kompetentingos institucijos išduoda leidimą tik tuo atveju, kai tokie ryšiai joms netrukdo veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijų.

Kompetentingos institucijos taip pat neišduoda leidimo tuo atveju, kai trečiosios šalies įstatymai ir kiti teisės aktai, reglamentuojantys vieno ar keleto fizinių ar juridinių asmenų, su kuriais kredito įstaiga susijusi artimais ryšiais, veiklą, arba sunkumai, atsirandantys įgyvendinant tuos įstatymus ir kitus teisės aktus, joms trukdo veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijas.

Kompetentingos institucijos reikalauja, kad kredito įstaigos nuolatos teiktų joms informaciją, kurios prireikia stebint, kaip laikomasi šioje dalyje nurodytų sąlygų.

13 straipsnis

Jei priimamas sprendimas neišduoti leidimo veiklai, turi būti nurodomos priežastys ir besikreipiančiajam apie tai pranešama per šešis mėnesius nuo prašymo gavimo dienos arba, jei prašymas buvo neišsamus, per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai besikreipiantysis atsiuntė papildomos informacijos, reikalingos sprendimui priimti. Sprendimas visais atvejais turi būti priimtas per 12 mėnesių nuo prašymo gavimo dienos.

14 straipsnis

Apie kiekvieną išduotą leidimą veiklai pranešama Komisijai.

Kiekvienos kredito įstaigos, kuriai buvo išduotas leidimas veiklai, pavadinimas įtraukiamas į sąrašą. Komisija šį sąrašą skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir nuolat atnaujina.

15 straipsnis

1.   Kompetentinga institucija, prieš kredito įstaigai išduodama leidimą veiklai, pasikonsultuoja su kitos susijusios valstybės narės kompetentingomis institucijomis, kai:

| a) | atitinkama kredito įstaiga yra kitoje valstybėje narėje leidimą veiklai gavusios kredito įstaigos dukterinė įmonė; |
| --- | --- |

a)

atitinkama kredito įstaiga yra kitoje valstybėje narėje leidimą veiklai gavusios kredito įstaigos dukterinė įmonė;

| b) | atitinkama kredito įstaiga yra kitoje valstybėje narėje leidimą veiklai gavusios kredito įstaigos patronuojančios įmonės dukterinė įmonė; arba |
| --- | --- |

b)

atitinkama kredito įstaiga yra kitoje valstybėje narėje leidimą veiklai gavusios kredito įstaigos patronuojančios įmonės dukterinė įmonė; arba

| c) | atitinkama kredito įstaiga yra kontroliuojama tų pačių fizinių ar juridinių asmenų, kurie kontroliuoja kitą kitoje valstybėje narėje leidimą veiklai gavusią kredito įstaigą. |
| --- | --- |

c)

atitinkama kredito įstaiga yra kontroliuojama tų pačių fizinių ar juridinių asmenų, kurie kontroliuoja kitą kitoje valstybėje narėje leidimą veiklai gavusią kredito įstaigą.

2.   Kompetentinga institucija, prieš kredito įstaigai išduodama leidimą veiklai, pasikonsultuoja su kitos susijusios valstybės narės kompetentinga institucija, atsakinga už draudimo įmonių arba investicinių įmonių priežiūrą, kai:

| a) | atitinkama kredito įstaiga yra Bendrijoje leidimą įsigijusios draudimo įmonės arba investicinės įmonės dukterinė įmonė; |
| --- | --- |

a)

atitinkama kredito įstaiga yra Bendrijoje leidimą įsigijusios draudimo įmonės arba investicinės įmonės dukterinė įmonė;

| b) | atitinkama kredito įstaiga yra Bendrijoje leidimą įsigijusi draudimo įmonės arba investicinės įmonės patronuojančios įmonės dukterinė įmonė; arba |
| --- | --- |

b)

atitinkama kredito įstaiga yra Bendrijoje leidimą įsigijusi draudimo įmonės arba investicinės įmonės patronuojančios įmonės dukterinė įmonė; arba

| c) | atitinkama kredito įstaiga yra kontroliuojama tų pačių fizinių ar juridinių asmenų, kurie kontroliuoja Bendrijoje leidimą įsigijusią draudimo įmonę arba investicinę įmonę. |
| --- | --- |

c)

atitinkama kredito įstaiga yra kontroliuojama tų pačių fizinių ar juridinių asmenų, kurie kontroliuoja Bendrijoje leidimą įsigijusią draudimo įmonę arba investicinę įmonę.

3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos atitinkamos kompetentingos institucijos, vertindamos akcininkų tinkamumą ir kitos tos pačios grupės įmonės valdyme dalyvaujančių direktorių patirtį bei reputaciją, pirmiausia konsultuojasi tarpusavyje. Jos keičiasi informacija apie akcininkų tinkamumą ir direktorių reputaciją bei patirtį, kuri yra svarbi išduodant leidimus ir nuolat vertinant, kaip laikomasi veiklos sąlygų.

16 straipsnis

Priimančios valstybės narės negali reikalauti, kad kitose valstybėse narėse leidimus veiklai gavusių kredito įstaigų filialai iš naujo gautų leidimus veiklai arba turėtų negrąžintinai perduotą kapitalą. Tokie filialai steigiami ir prižiūrimi vadovaujantis 22, 25 straipsniais, 26 straipsnio 1–3 dalimis, 29–37 ir 40 straipsniais.

17 straipsnis

1.   Leidimą veiklai, išduotą kredito įstaigai, kompetentingos institucijos gali panaikinti tik tada, jei tokia įstaiga:

| a) | per 12 mėnesių nepasinaudoja šiuo leidimu, aiškiai atsisako šio leidimo arba ilgiau kaip šešis mėnesius nebesiverčia savo veikla ir jeigu suinteresuota valstybė narė nėra numačiusi, kad tokiu atveju šis leidimas netenka galios; |
| --- | --- |

a)

per 12 mėnesių nepasinaudoja šiuo leidimu, aiškiai atsisako šio leidimo arba ilgiau kaip šešis mėnesius nebesiverčia savo veikla ir jeigu suinteresuota valstybė narė nėra numačiusi, kad tokiu atveju šis leidimas netenka galios;

| b) | gauna leidimą pateikusi klaidingą informaciją ar pasinaudojusi kitomis netinkamomis priemonėmis; |
| --- | --- |

b)

gauna leidimą pateikusi klaidingą informaciją ar pasinaudojusi kitomis netinkamomis priemonėmis;

| c) | nebeatitinka tų sąlygų, pagal kurias buvo gautas leidimas; |
| --- | --- |

c)

nebeatitinka tų sąlygų, pagal kurias buvo gautas leidimas;

| d) | nebeturi pakankamai nuosavų lėšų arba kai nebegalima tikėti, kad ji įvykdys savo įsipareigojimus kreditoriams, ir ypač jeigu kredito įstaiga nebeužtikrina jai patikėto turto saugumo; arba |
| --- | --- |

d)

nebeturi pakankamai nuosavų lėšų arba kai nebegalima tikėti, kad ji įvykdys savo įsipareigojimus kreditoriams, ir ypač jeigu kredito įstaiga nebeužtikrina jai patikėto turto saugumo; arba

| e) | kai atsiranda tam tikros aplinkybės, dėl kurių nacionalinė teisė numato galimybę panaikinti leidimą veiklai. |
| --- | --- |

e)

kai atsiranda tam tikros aplinkybės, dėl kurių nacionalinė teisė numato galimybę panaikinti leidimą veiklai.

2.   Jei leidimas veiklai yra panaikinamas, nurodoma tokio sprendimo priežastis ir apie tai informuojami suinteresuoti asmenys. Apie leidimo veiklai panaikinimą pranešama Komisijai.

18 straipsnis

Užsiimdamos savo veikla, kredito įstaigos gali visoje Bendrijos teritorijoje vartoti tą patį pavadinimą, kurį jos vartoja toje valstybėje narėje, kurioje yra įsikūrusios jų pagrindinės buveinės, nepaisant jokių nuostatų priimančioje valstybėje narėje dėl žodžių „bankas“, „taupomasis bankas“ ar kitų bankinių pavadinimų. Jeigu kyla koks nors pavojus supainioti pavadinimus, priimanti valstybė narė, siekdama aiškumo, gali reikalauti, kad prie tokio pavadinimo būtų pridedami tam tikri paaiškinamieji žodžiai.

19 straipsnis

1.   Valstybės narės reikalauja, kad kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo, kuris pareiškia norįs tiesiogiai ar netiesiogiai valdyti kredito įstaigos kvalifikuotąją akcijų paketo dalį, apie tai pirmiausia informuotų kompetentingas institucijas – praneštų joms apie planuojamos įsigyti akcijų dalies dydį. Toks asmuo taip pat informuoja kompetentingas institucijas, jeigu ketina padidinti savo kvalifikuotąją akcijų paketo dalį tiek, kad jo turimų balsavimo teisių arba kapitalo dalis pasiektų arba viršytų 20 %, 33 % ar 50 % arba tiek, kad ta kredito įstaiga taptų jo dukterine įmone.

Nepažeidžiant 2 dalies nuostatų, ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo pirmoje ir antroje pastraipose paminėto pranešimo dienos kompetentingos institucijos gali pareikšti prieštaravimą tokiam planui, jeigu, atsižvelgus į būtinybę užtikrinti patikimą ir riziką ribojantį kredito įstaigos valdymą, jų netenkina atitinkamo asmens tinkamumas. Jei minėtos institucijos neprieštarauja ketinimui, jos gali nustatyti maksimalų jo įgyvendinimo laiką.

2.   Jeigu šio straipsnio 1 dalyje nurodytą akcijų dalį pareiškia norą įsigyti kredito įstaiga, draudimo įmonė arba investicinė įmonė, kurioms leidimas išduotas kitoje valstybėje narėje, arba kitoje valstybėje narėje leidimą įsigijusios kredito įstaigos, draudimo įmonės arba investicinės įmonės patronuojanti įmonė ar fizinis arba juridinis asmuo, kontroliuojantis kitoje valstybėje narėje leidimą įsigijusią kredito įstaigą, draudimo įmonę arba investicinę įmonę, ir jeigu po tokio įsigijimo kredito įstaiga, kurios akcijų dalį pareiškė norįs valdyti įgijantysis asmuo, taptų įsigyjančiojo asmens dukterine arba kontroliuojama įmone, tokio įsigijimo vertinimas atliekamas iš anksto pasikonsultavus, kaip numatyta 15 straipsnyje.

20 straipsnis

Valstybės narės reikalauja, kad kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo, kuris ketina tiesiogiai ar netiesiogiai netekti kredito įstaigos kvalifikuotosios akcijų paketo dalies, visų pirma informuotų kompetentingas institucijas – praneštų joms apie planuojamo netekti akcijų dalies dydį. Toks asmuo taip pat informuoja kompetentingas institucijas, jeigu jis pareiškia norįs sumažinti savo kvalifikuotąją akcijų paketo dalį tiek, kad jo turimų balsavimo teisių arba kapitalo dalys nesudarytų 20 %, 33 % ar 50 %, arba tiek, kad ta kredito įstaiga nustotų buvusi jo dukterine įmone.

21 straipsnis

1.   Kredito įstaigos, sužinojusios apie kiekvieną jų akcijų dalies įsigijimą ar perleidimą, dėl kurio turimų akcijų dalis peržengia 19 straipsnio 1 dalyje ir 20 straipsnyje nurodytas ribas, apie tai informuoja kompetentingas institucijas.

Taip pat bent kartą per metus kredito įstaigos kompetentingoms institucijoms praneša kvalifikuotąsias akcijų paketo dalis turinčių akcininkų bei narių pavadinimus (pavardes) ir tokių akcijų dalių dydžius remdamosi informacija, kuri, pavyzdžiui, gaunama per metinius visuotinius akcininkų ir narių susirinkimus arba vykdant į vertybinių popierių biržų prekybos sąrašus įtrauktoms bendrovėms taikomus reikalavimus.

2.   Valstybės narės reikalauja, kad kompetentingos institucijos imtųsi tinkamų priemonių susidariusiai padėčiai pakeisti, jei manoma, jog 19 straipsnio 1 dalyje nurodyti asmenys daro neigiamą įtaką įstaigos riziką ribojančiam ir patikimam valdymui. Tokios priemonės gali būti teismo uždraudimai, sankcijų taikymas direktoriams ir valdytojams arba naudojimosi balsavimo teisėmis, kurias suteikia aptariamų akcininkų ar narių turimos akcijos, sustabdymas.

Panašios priemonės taikomos fiziniams ir juridiniams asmenims, kurie nesilaiko prievolės iš anksto pateikti informaciją, kaip nustatyta 19 straipsnio 1 dalyje.

Jeigu akcijų dalis įsigyjama nepaisant kompetentingų institucijų prieštaravimo, valstybės narės (nepriklausomai nuo visų kitų sankcijų, kurias reikės taikyti) numato naudojimosi atitinkamomis balsavimo teisėmis sustabdymą, balsų paskelbimą negaliojančiais arba jų anuliavimą.

3.   Nustatant kvalifikuotąją akcijų paketo dalį ir kitus šiame straipsnyje minimus turimų akcijų dalių kiekius, atsižvelgiama į Direktyvos 2001/34/EB 92 straipsnyje minimas balsavimo teises.

22 straipsnis

1.   Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos reikalauja, kad kiekvienoje kredito įstaigoje būtų tvirtos valdymo priemonės, įskaitant aiškią organizacinę struktūrą su tiksliai apibrėžta, skaidria ir nuoseklia atsakomybe, veiksmingi rizikos, su kuria kredito įstaiga susiduria arba gali susidurti, nustatymo, valdymo, stebėsenos ir pranešimo apie tokią riziką procesai ir tinkami vidaus kontrolės mechanizmai, įskaitant patikimas valdymo ir apskaitos procedūras.

2.   Straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės, procesai ir mechanizmai turi būti visaverčiai ir proporcingi kredito įstaigos veiklos pobūdžiui, mastui ir sudėtingumui. Atsižvelgiama į V priede išdėstytus techninius kriterijus.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

NUOSTATOS DĖL ĮSISTEIGIMO LAISVĖS IR LAISVĖS TEIKTI PASLAUGAS

1 Skirsnis

Kredito įstaigos

23 straipsnis

Valstybės narės numato, kad I priede išvardytomis veiklos rūšimis steigdama filialus arba teikdama paslaugas pagal 25 straipsnį, 26 straipsnio 1–3 dalis, 28 straipsnio 1 ir 2 dalis bei 29–37 straipsnius jų teritorijose gali užsiimti kiekviena kredito įstaiga, kuriai leidimą veiklai išdavė ir kurią prižiūri kitos valstybės narės kompetentingos institucijos, jeigu tokia veikla yra numatyta leidime.

2 skirsnis

Finansų įstaigos

24 straipsnis

1.   Valstybės narės numato, kad I priede išvardytomis veiklos rūšimis steigdama filialus arba teikdama paslaugas pagal 25 straipsnį, 26 straipsnio 1–3 dalis, 28 straipsnio 1 ir 2 dalis bei 29–37 straipsnius, jų teritorijose gali užsiimti kiekviena kitos valstybės narės finansų įstaiga, esanti kredito įstaigos dukterine įmone arba dviem ar keletui kredito įstaigų priklausanti dukterinė įmonė, kurios steigimo sutartis bei įstatai leidžia užsiimti minėta veikla ir kuri atitinka visas šias sąlygas:

| a) | patronuojanti įmonė ar įmonės yra gavusios leidimus verstis kredito įstaigos veikla toje valstybėje narėje, kurios įstatymai reglamentuoja finansų įstaigos veiklą; |
| --- | --- |

a)

patronuojanti įmonė ar įmonės yra gavusios leidimus verstis kredito įstaigos veikla toje valstybėje narėje, kurios įstatymai reglamentuoja finansų įstaigos veiklą;

| b) | aptariamoji veikla vykdoma tos pačios valstybės teritorijoje; |
| --- | --- |

b)

aptariamoji veikla vykdoma tos pačios valstybės teritorijoje;

| c) | patronuojanti įmonė ar įmonės privalo turėti 90 % ar daugiau balsavimo teisių, kurias suteikia finansų įstaigos kapitale turimos akcijos; |
| --- | --- |

c)

patronuojanti įmonė ar įmonės privalo turėti 90 % ar daugiau balsavimo teisių, kurias suteikia finansų įstaigos kapitale turimos akcijos;

| d) | patronuojanti įmonė ar įmonės privalo patenkinti kompetentingų institucijų reikalavimus dėl finansų įstaigos riziką ribojančio valdymo ir, atitinkamoms buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms pritarus, turi būti pareiškusios, kad jos solidariai garantuoja finansų įstaigos prisiimtus įsipareigojimus; ir |
| --- | --- |

d)

patronuojanti įmonė ar įmonės privalo patenkinti kompetentingų institucijų reikalavimus dėl finansų įstaigos riziką ribojančio valdymo ir, atitinkamoms buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms pritarus, turi būti pareiškusios, kad jos solidariai garantuoja finansų įstaigos prisiimtus įsipareigojimus; ir

| e) | finansų įstaiga privalo, ypač aptariamos veiklos rūšies atžvilgiu, būti veiksmingai įtraukta į patronuojančios įmonės arba kiekvienos iš patronuojančių įmonių konsoliduotą priežiūrą, atliekamą pagal V antraštinės dalies 4 skyriaus 1 skirsnį, ypač taikant 75 straipsnyje numatytus reikalavimus dėl minimalaus nuosavų lėšų poreikio, kontroliuojant dideles pozicijas bei siekiant riboti akcijų dalių dydžius, kaip numatyta 120-122 straipsniuose. |
| --- | --- |

e)

finansų įstaiga privalo, ypač aptariamos veiklos rūšies atžvilgiu, būti veiksmingai įtraukta į patronuojančios įmonės arba kiekvienos iš patronuojančių įmonių konsoliduotą priežiūrą, atliekamą pagal V antraštinės dalies 4 skyriaus 1 skirsnį, ypač taikant 75 straipsnyje numatytus reikalavimus dėl minimalaus nuosavų lėšų poreikio, kontroliuojant dideles pozicijas bei siekiant riboti akcijų dalių dydžius, kaip numatyta 120-122 straipsniuose.

Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos tikrina, ar laikomasi minėtų sąlygų, ir išduoda finansų įstaigai pažymą dėl reikalavimų atitikties, kuri sudaro 25 ir 28 straipsniuose nurodyto pranešimo dalį.

Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos užtikrina finansų įstaigos priežiūrą pagal 10 straipsnio 1 dalį, 19–22, 40, 42–52 ir 54 straipsnius.

2.   Jei finansų įstaiga, kaip nurodyta 1 dalies pirmoje pastraipoje, nebeatitinka nors vienos iš galiojančių sąlygų, buveinės valstybė narė apie tai praneša priimančios valstybės narės kompetentingoms institucijoms, ir priimančios valstybės narės įstatymai pradeda galioti tai veiklos rūšiai, kuria minėta finansų įstaiga užsiima priimančioje valstybėje narėje.

3.   1 ir 2 dalys mutatis mutandis yra taikomos finansų įstaigos dukterinėms įmonėms, kaip nurodyta 1 dalies pirmoje pastraipoje.

3 skirsnis

Naudojimasis įsisteigimo laisve

25 straipsnis

1.   Kredito įstaiga, norinti steigti filialą kitos valstybės narės teritorijoje, apie tai praneša buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

2.   Valstybės narės reikalauja, kad kiekviena kredito įstaiga, norinti steigti filialą kitoje valstybėje narėje, pateikdama 1 dalyje nurodytą pranešimą nurodytų tokią informaciją:

| a) | valstybę narę, kurios teritorijoje ketina steigti filialą; |
| --- | --- |

a)

valstybę narę, kurios teritorijoje ketina steigti filialą;

| b) | veiklos programą, kurioje, be kitų dalykų, atsispindėtų numatomos veiklos rūšys bei filialo struktūrinė organizacija; |
| --- | --- |

b)

veiklos programą, kurioje, be kitų dalykų, atsispindėtų numatomos veiklos rūšys bei filialo struktūrinė organizacija;

| c) | adresą priimančioje valstybėje narėje, kur galima gauti dokumentus; ir |
| --- | --- |

c)

adresą priimančioje valstybėje narėje, kur galima gauti dokumentus; ir

| d) | už filialo valdymą būsiančių atsakingų asmenų pavardes. |
| --- | --- |

d)

už filialo valdymą būsiančių atsakingų asmenų pavardes.

3.   Jeigu buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į numatomas veiklos rūšis, neturi priežasčių abejoti kredito įstaigos administracine struktūra ar finansinės padėties tinkamumu, tuomet per tris mėnesius nuo 2 dalyje nurodytos informacijos gavimo dienos jos perduoda tą informaciją priimančios valstybės narės kompetentingoms institucijoms ir atitinkamai informuoja suinteresuotą kredito įstaigą.

Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos taip pat praneša apie tos kredito įstaigos nuosavų lėšų ir kapitalo reikalavimų sumą pagal 75 straipsnį.

Nukrypdamos nuo antros pastraipos, 24 straipsnyje nurodytu atveju buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos praneša, kokia yra finansų įstaigos nuosavų lėšų suma ir patronuojančios kredito įstaigos konsoliduota nuosavų lėšų suma bei konsoliduoto kapitalo reikalavimai pagal 75 straipsnį.

4.   Jei buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos atsisako perduoti 2 dalyje nurodytą informaciją priimančios valstybės narės kompetentingoms institucijoms, jos per tris mėnesius nuo visos šios informacijos gavimo dienos suinteresuotai kredito įstaigai praneša apie savo atsisakymo priežastis.

Tokio atsisakymo atveju arba nesulaukus atsakymo galima kreiptis į buveinės valstybės narės teismą.

26 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo 25 straipsnyje nurodytos informacijos gavimo dienos iki kredito įstaigos filialui pradedant savo veiklą priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos pasirengia kredito įstaigos priežiūrai pagal 5 skirsnį ir prireikus nurodo, kokių sąlygų visuotinės gerovės labui būtina laikytis norint priimančioje valstybėje narėje užsiimti tokia veikla.

2.   Kai iš priimančios valstybės narės kompetentingų institucijų gaunamas pranešimas arba, pasibaigus 1 dalyje nustatytam laikotarpiui, negaunama jokio pranešimo, filialas gali būti įsteigtas ir gali pradėti savo veiklą.

3.   Keičiantis pagal 25 straipsnio 2 dalies b, c ar d punktus perduotai informacijai, kredito įstaiga raštu bent jau prieš mėnesį iki pasikeitimo apie tai praneša buveinės ir priimančios valstybės narės kompetentingoms institucijoms, kad buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos galėtų priimti sprendimą pagal 25 straipsnį, o priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos galėtų pagal šio straipsnio 1 dalį priimti sprendimą dėl pasikeitimo.

4.   Laikomasi nuomonės, kad filialams, kurie pradėjo savo veiklą vadovaudamiesi priimančiosiose valstybėse narėse iki 1993 m. sausio 1 d. galiojusiomis nuostatomis, buvo taikoma 25 straipsnyje bei šio straipsnio 1 ir 2 dalyse išdėstyta tvarka. Nuo 1993 m. sausio 1 d. jų veiklą reglamentuoja šio straipsnio 3 dalis, 23 ir 43 straipsniai bei 2 ir 5 skirsniai.

27 straipsnis

Bet koks kredito įstaigos, kurios pagrindinė buveinė yra vienoje valstybėje narėje, veiklos vietų, įsteigtų kitoje valstybėje narėje, skaičius yra laikomas vienu filialu.

4 skirsnis

Naudojimasis laisve teikti paslaugas

28 straipsnis

1.   Kiekviena kredito įstaiga, norinti pasinaudoti laisve teikti paslaugas ir pradėti savo veiklą kitos valstybės narės teritorijoje, buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms praneša apie I priede pateiktame sąraše numatytas veiklos rūšis, kuriomis ji ketina užsiimti.

2.   Per mėnesį nuo 1 dalyje numatyto pranešimo gavimo dienos buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos persiunčia tą pranešimą priimančios valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

3.   Šis straipsnis nepakeičia kredito įstaigų, teikusių paslaugas iki 1993 m. sausio 1 d., įgytų teisių.

5 skirsnis

Priimančios valstybės narės kompetentingų institucijų įgaliojimai

29 straipsnis

Statistikos tikslais priimanti valstybė narė gali reikalauti, kad visos kredito įstaigos, turinčios filialą jos teritorijoje, apie savo veiklą joje periodiškai teiktų ataskaitas jos kompetentingoms institucijoms.

Priimančios valstybės narės, vykdydamos 41 straipsnyje joms numatytus įpareigojimus, gali reikalauti, kad kitų valstybių narių kredito įstaigų filialai teiktų tokią pat informaciją, kokios tuo tikslu jos reikalauja iš nacionalinių kredito įstaigų.

30 straipsnis

1.   Jei priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos išsiaiškina, kad kredito įstaiga, jos teritorijoje turinti filialą ar teikianti paslaugas, nesilaiko teisės nuostatų, priimtų toje valstybėje įgyvendinant šios direktyvos nuostatas, susijusias su priimančios valstybės narės kompetentingų institucijų įgaliojimais, minėtos institucijos reikalauja, kad ta kredito įstaiga pašalintų atsiradusius pažeidimus.

2.   Jei tokia kredito įstaiga nesiima reikalingų veiksmų, priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos atitinkamai informuoja buveinės valstybės narės kompetentingas institucijas.

Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos kuo greičiau imasi visų deramų priemonių, užtikrinančių, kad ta kredito įstaiga pašalins atsiradusius pažeidimus. Apie tokių priemonių pobūdį pranešama priimančios valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

3.   Jei – nors buveinės valstybė narė ėmėsi tam tikrų priemonių arba jei šios priemonės buvo nepakankamai veiksmingos ar negali būti pritaikytos atitinkamoje valstybėje narėje – kredito įstaiga ir toliau pažeidinėja 1 dalyje nurodytus priimančioje valstybėje narėje galiojančius teisinius reikalavimus, priimanti valstybė narė, iš anksto informavusi buveinės valstybės narės kompetentingas institucijas, gali imtis deramų priemonių, kad užkirstų kelią tolesniems tvarkos pažeidimams, arba bausti už juos ir neleisti, kiek tai reikalinga, tai kredito įstaigai toliau sudarinėti sandorių jos teritorijoje. Valstybės narės užtikrina, kad jose būtų galima pateikti teisinius dokumentus dėl tokių priemonių taikymo kredito įstaigoms.

31 straipsnis

29 ir 30 straipsniai nepakeičia valstybių narių įgaliojimų taikyti atitinkamas priemones tam, kad būtų užkirstas kelias pažeidimams, kuriais nusižengiama teisiniams reikalavimams, skirtiems visuotinei gerovei užtikrinti, jų teritorijose atsirasti arba nubausti už tokius pažeidimus. Tokiomis priemonėmis galima ir uždrausti nusižengusioms kredito įstaigoms toliau sudarinėti sandorius jų teritorijose.

32 straipsnis

Kiekviena priemonė, kurios imamasi pagal 30 straipsnio 2 ir 3 dalis arba 31 straipsnį, įskaitant nuobaudas ar apribojimus naudotis laisve teikti paslaugas, turi būti tinkamai pagrįsta ir apie ją turi būti pranešta suinteresuotai kredito įstaigai. Kiekvieną tokią priemonę galima apskųsti tos valstybės narės, kurios institucijos jos ėmėsi, teisme.

33 straipsnis

Prieš pradėdamos 30 straipsnyje nurodytas procedūras, priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos nenumatytais atvejais gali imtis atsargumo priemonių, būtinų indėlininkų, investuotojų ir kitų asmenų, kuriems teikiamos paslaugos, interesams apsaugoti. Apie tokias priemones kuo anksčiau pranešama Komisijai ir kitų suinteresuotų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

Komisija, pasikonsultavusi su suinteresuotų valstybių narių kompetentingomis institucijomis, gali nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė šias priemones turi pakeisti arba atšaukti.

34 straipsnis

Priimančios valstybės narės gali pasinaudoti joms pagal šią direktyvą tenkančiais įgaliojimais ir imtis tinkamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias pažeidimams jų teritorijose atsirasti, arba nubausti už tokius nusižengimus. Tokiomis priemonėmis galima ir uždrausti nusižengusioms kredito įstaigoms sudarinėti naujus sandorius jų teritorijose.

35 straipsnis

Jei yra panaikinamas leidimas veiklai, priimančios valstybės narės kompetentingos institucijos informuojamos apie tai ir jos imasi atitinkamų priemonių, kad užkirstų kelią atitinkamai kredito įstaigai savo teritorijoje sudarinėti naujus sandorius ir apsaugotų indėlininkų interesus.

36 straipsnis

Valstybės narės informuoja Komisiją, kiek ir kokios rūšies būta atvejų, kuomet buvo atsakyta vadovaujantis 25 straipsniu ir 26 straipsnio 1–3 dalimis arba imtasi priemonių pagal 30 straipsnio 3 dalį.

37 straipsnis

Šis skirsnis netrukdo kredito įstaigoms, turinčioms savo pagrindines buveines kitose valstybėse narėse, priimančioje valstybėje narėje visomis komunikacijos priemonėmis reklamuoti savo paslaugas laikantis visų tokios reklamos formos ir turinio taisyklių, priimtų visuotinės gerovės labui.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

SANTYKIAI SU TREČIOSIOMIS ŠALIMIS

1 skirsnis

Informacija apie trečiųjų šalių įstaigas ir patekimo į šių šalių rinkas sąlygos

38 straipsnis

1.   Kredito įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra ne Bendrijoje, filialams, pradedantiems savo veiklą arba besiverčiantiems ja, valstybės narės netaiko nuostatų, jiems sukuriančių palankesnes sąlygas, nei tų kredito įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra Bendrijoje, filialams sudaromos sąlygos.

2.   Kompetentingos institucijos praneša Komisijai ir Europos bankininkystės komitetui apie visus leidimus, išduotus tų kredito įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra ne Bendrijoje, filialams.

3.   Nepažeisdama 1 dalies nuostatų, Bendrija, sudarydama sutartis su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis, susitaria taikyti nuostatas, sukuriančias vienodas sąlygas kredito įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra ne Bendrijoje, filialams visoje Bendrijos teritorijoje.

2 skirsnis

Bendradarbiavimas su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis atliekant konsoliduotą priežiūrą

39 straipsnis

1.   Valstybės narės prašymu arba savo pačios iniciatyva Komisija gali pateikti Tarybai pasiūlymus, skirtus deryboms dėl susitarimų, susijusių su konsoliduota priežiūra, sudarymo su viena arba keliomis trečiosiomis šalimis, jeigu yra atliekama šių įstaigų priežiūra:

| a) | kredito įstaigų, kurių patronuojančių įmonių pagrindinė buveinė yra trečiosios šalies teritorijoje; arba |
| --- | --- |

a)

kredito įstaigų, kurių patronuojančių įmonių pagrindinė buveinė yra trečiosios šalies teritorijoje; arba

| b) | kredito įstaigų, kurios veikia trečiosiose šalyse ir kurių patronuojančios įmonės (kredito įstaigos arba finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės) pagrindinė buveinė yra Bendrijos teritorijoje. |
| --- | --- |

b)

kredito įstaigų, kurios veikia trečiosiose šalyse ir kurių patronuojančios įmonės (kredito įstaigos arba finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės) pagrindinė buveinė yra Bendrijos teritorijoje.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis sutartimis pirmiausia turi būti siekiama užtikrinti, kad:

| a) | valstybių narių kompetentingos institucijos galėtų gauti informacijos, reikalingos kredito įstaigų arba finansų kontroliuojančiųjų (holdingo) bendrovių, kurios yra Bendrijos teritorijoje ir kurių dukterinės kredito įstaigos arba dukterinės finansų įstaigos yra ne Bendrijos teritorijoje arba kurios dalyvauja valdant pastarųjų įstaigų kapitalą, priežiūrą atliekant remiantis konsoliduotais duomenimis apie finansinę padėtį; arba |
| --- | --- |

a)

valstybių narių kompetentingos institucijos galėtų gauti informacijos, reikalingos kredito įstaigų arba finansų kontroliuojančiųjų (holdingo) bendrovių, kurios yra Bendrijos teritorijoje ir kurių dukterinės kredito įstaigos arba dukterinės finansų įstaigos yra ne Bendrijos teritorijoje arba kurios dalyvauja valdant pastarųjų įstaigų kapitalą, priežiūrą atliekant remiantis konsoliduotais duomenimis apie finansinę padėtį; arba

| b) | trečiųjų šalių kompetentingos institucijos galėtų gauti informacijos, reikalingos vykdant patronuojančių įmonių, kurių pagrindinės buveinės yra šių valstybių teritorijose ir kurių dukterinės kredito įstaigos arba dukterinės finansų įstaigos yra vienos arba kelių valstybių narių teritorijose arba kurios dalyvauja valdant tų įstaigų kapitalą, priežiūrą. |
| --- | --- |

b)

trečiųjų šalių kompetentingos institucijos galėtų gauti informacijos, reikalingos vykdant patronuojančių įmonių, kurių pagrindinės buveinės yra šių valstybių teritorijose ir kurių dukterinės kredito įstaigos arba dukterinės finansų įstaigos yra vienos arba kelių valstybių narių teritorijose arba kurios dalyvauja valdant tų įstaigų kapitalą, priežiūrą.

3.   Nepažeisdama Sutarties 300 straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatų, Komisija, padedama Europos bankininkystės komiteto, išnagrinėja 1 dalyje nurodytų derybų rezultatus ir susidariusią situaciją.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

RIZIKĄ RIBOJANČIOS PRIEŽIŪROS PRINCIPAI IR TECHNINĖS PRIEMONĖS BEI INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS

1 skyrius

Riziką ribojančios priežiūros principai

1 skirsnis

Buveinės ir priimančios valstybės narės kompetencija

40 straipsnis

1.   Už kredito įstaigos, įskaitant pagal 23 ir 24 straipsnius jų vykdomą veiklą, priežiūrą, pagrįstą riziką ribojančiais principais, atsako buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos nepažeisdamos šios direktyvos tų nuostatų, kurios numato priimančios valstybės narės kompetentingų institucijų atsakomybę.

2.   Šio straipsnio 1 dalies nuostatos neužkerta kelio vykdyti šioje direktyvoje numatomą konsoliduotą priežiūrą.

41 straipsnis

Priimančios valstybės narės, bendradarbiaudamos su buveinės valstybių narių kompetentingomis institucijomis, tolesnio derinimo metu atsako už kredito įstaigų filialų likvidumo priežiūrą.

Nepažeisdamos tų priemonių, kurių reikia Europos pinigų sistemai stiprinti, priimančios valstybės narės tebėra visiškai atsakingos už priemones, susijusias su jų pinigų politikos įgyvendinimu.

Tokios priemonės negali numatyti diskriminacinių ar apribojančių sąlygų, paremtų tuo, kad kredito įstaiga leidimą veiklai yra gavusi kitoje valstybėje narėje.

42 straipsnis

Suinteresuotų valstybių narių kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja siekdamos prižiūrėti veiklą tokių kredito įstaigų, kurios veikia, ypač per filialą, kitoje ar kitose valstybėse narėse, ne tose, kuriose yra jų pagrindinė buveinė. Apie šių kredito įstaigų valdymą ir savininkus valstybės narės viena kitai teikia visą informaciją, kuri gali palengvinti jų priežiūrą ir leidimų išdavimo sąlygų analizavimą, taip pat visą kitą informaciją, kuri pirmiausia gali padėti stebėti jų likvidumą, mokumą, indėlių garantijas, didelių pozicijų apribojimus, administravimo bei apskaitos procedūras ir vidaus kontrolės mechanizmus.

43 straipsnis

1.   Priimančios valstybės narės numato, kad – jeigu kitoje valstybėje narėje leidimą veiklai gavusi kredito įstaiga savo veiklą vykdo per filialą – buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos, prieš tai pirmiausia informavusios priimančios valstybės narės kompetentingas institucijas, pačios arba pasitelkusios tuo tikslu paskirtus tarpininkus gali vietoje patikrinti 42 straipsnyje nurodytą informaciją.

2.   Kad patikrintų filialus, buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos taip pat gali pasinaudoti viena iš kitų 141 straipsnyje nustatytų procedūrų.

3.   1 ir 2 dalys nepažeidžia priimančios valstybės narės kompetentingų institucijų teisės patikrinti jų teritorijoje įsteigtus filialus vietoje atliekant savo pareigas pagal šią direktyvą.

2 skirsnis

Keitimasis informacija ir profesinė paslaptis

44 straipsnis

1.   Valstybės narės nustato, kad visi kompetentingose institucijose dirbantys ar dirbę asmenys, taip pat kompetentingų institucijų vardu dirbantys auditoriai ar ekspertai yra saistomi įsipareigojimo laikytis profesinės paslapties.

Jokia slapta informacija, kurią jie gali gauti atlikdami savo pareigas, išskyrus informacijos santraukas ar bendrą informaciją, iš kurių nebūtų galima nustatyti duomenų apie atskiras kredito įstaigas, negali būti jokiam asmeniui ar institucijai perduota, jeigu tai nesusiję su baudžiamojoje teisėje numatytais atvejais.

Tačiau jeigu yra paskelbtas kredito įstaigos bankrotas arba ji priverstinai likviduojama, slapta informacija, nesusijusi su trečiosiomis šalimis, kurios dalyvauja gelbėjant kredito įstaigą, gali būti atskleista civilinėje ar komercinėje byloje.

2.   Šio straipsnio 1 dalies nuostatos netrukdo įvairių valstybių narių kompetentingoms institucijoms keistis informacija, kaip numatyta šioje direktyvoje ir kitose kredito įstaigoms taikomose direktyvose. Šiai informacijai taikomos 1 dalyje numatytos profesinės paslapties sąlygos.

45 straipsnis

Kompetentingos institucijos, pagal 44 straipsnį gavusios slaptą informaciją, gali ją naudoti tik atlikdamos savo pareigas ir tik tokiais tikslais:

| a) | tikrinti, ar laikomasi vertimąsi kredito įstaigų veikla reguliuojančių sąlygų, ir remdamosi konsoliduotais ir nekonsoliduotais duomenimis pagerinti stebėjimą, kaip vykdoma tokia veikla, pirmiausia stebėti likvidumą, mokumą, dideles pozicijas, administravimo bei apskaitos procedūras ir vidaus kontrolės mechanizmus; |
| --- | --- |

a)

tikrinti, ar laikomasi vertimąsi kredito įstaigų veikla reguliuojančių sąlygų, ir remdamosi konsoliduotais ir nekonsoliduotais duomenimis pagerinti stebėjimą, kaip vykdoma tokia veikla, pirmiausia stebėti likvidumą, mokumą, dideles pozicijas, administravimo bei apskaitos procedūras ir vidaus kontrolės mechanizmus;

| b) | taikyti sankcijas; |
| --- | --- |

b)

taikyti sankcijas;

| c) | kai administracine tvarka apskundžiamas kompetentingos institucijos sprendimas; arba |
| --- | --- |

c)

kai administracine tvarka apskundžiamas kompetentingos institucijos sprendimas; arba

| d) | kai iškeliama byla teisme pagal 55 straipsnį arba pagal specialias nuostatas, numatytas šioje ir kitose direktyvose, priimtose dėl kredito įstaigų veiklos. |
| --- | --- |

d)

kai iškeliama byla teisme pagal 55 straipsnį arba pagal specialias nuostatas, numatytas šioje ir kitose direktyvose, priimtose dėl kredito įstaigų veiklos.

46 straipsnis

Valstybės narės gali sudaryti bendradarbiavimo sutartis, kuriomis būtų numatytas keitimasis informacija su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis, su trečiųjų šalių institucijomis ar organais, kaip numatyta 47 straipsnyje ir 48 straipsnio 1 dalyje, jeigu atskleidžiamai informacijai taikomos profesinės paslapties garantijos ne mažesnės už numatytas 44 straipsnio 1 dalyje. Tokio keitimosi informacija tikslas turi būti minėtų institucijų ar organų priežiūros užduočių atlikimas.

Jeigu informacija atsiranda kitoje valstybėje narėje, jos negalima atskleisti be tiesioginio ją atskleidusių kompetentingų institucijų sutikimo ir, jei reikia, tik institucijų sutikime nurodytais tikslais.

47 straipsnis

44 straipsnio 1 dalis ir 45 straipsnis netrukdo keistis informacija valstybėje narėje, jeigu joje yra viena ar kelios kompetentingos institucijos, tarp valstybių narių, tarp kompetentingų institucijų ir tarp:

| a) | institucijų, kurioms patikėta valstybinė užduotis prižiūrėti kitas finansų organizacijas bei draudimo bendroves, ir institucijų, atsakingų už finansų rinkų priežiūrą; |
| --- | --- |

a)

institucijų, kurioms patikėta valstybinė užduotis prižiūrėti kitas finansų organizacijas bei draudimo bendroves, ir institucijų, atsakingų už finansų rinkų priežiūrą;

| b) | organų, dalyvaujančių kredito įstaigų likvidavimo ir bankroto bei kituose panašiuose procesuose; ir |
| --- | --- |

b)

organų, dalyvaujančių kredito įstaigų likvidavimo ir bankroto bei kituose panašiuose procesuose; ir

| c) | asmenų, atsakingų už įstatymuose numatyto kredito įstaigų ir kitų finansų įstaigų sąskaitų audito atlikimą; |
| --- | --- |

c)

asmenų, atsakingų už įstatymuose numatyto kredito įstaigų ir kitų finansų įstaigų sąskaitų audito atlikimą;

kai jie atlieka priežiūros funkcijas.

44 straipsnio 1 dalis ir 45 straipsnis taip pat netrukdo atskleisti informacijos, būtinos jų funkcijoms vykdyti, indėlių garantijų sistemas tvarkantiems organams.

Abiem atvejais gautai informacijai taikomos 44 straipsnio 1 dalyje nurodytos profesinės paslapties sąlygos.

48 straipsnis

1.   Nepaisydamos 44–46 straipsnių nuostatų, valstybės narės gali leisti keistis informacija tarp kompetentingų institucijų ir:

| a) | institucijų, atsakingų už organų, dalyvaujančių kredito įstaigų likvidavimo ir bankroto bei kituose panašiose procedūrose, priežiūrą; ir |
| --- | --- |

a)

institucijų, atsakingų už organų, dalyvaujančių kredito įstaigų likvidavimo ir bankroto bei kituose panašiose procedūrose, priežiūrą; ir

| b) | institucijų, atsakingų už asmenų, kuriems patikėta atlikti įstatymuose numatytą draudimo įmonių, kredito įstaigų, investicinių įmonių ir kitų finansų įstaigų sąskaitų auditą, priežiūrą. |
| --- | --- |

b)

institucijų, atsakingų už asmenų, kuriems patikėta atlikti įstatymuose numatytą draudimo įmonių, kredito įstaigų, investicinių įmonių ir kitų finansų įstaigų sąskaitų auditą, priežiūrą.

Tokiais atvejais valstybės narės reikalauja, kad būtų įvykdytos bent jau šios sąlygos:

| a) | informacija turi būti skiriama priežiūros užduotims, paminėtoms pirmoje pastraipoje, atlikti; |
| --- | --- |

a)

informacija turi būti skiriama priežiūros užduotims, paminėtoms pirmoje pastraipoje, atlikti;

| b) | šiame kontekste gautai informacijai turi būti taikomos 44 straipsnio 1 dalyje nurodytos profesinės paslapties sąlygos; ir |
| --- | --- |

b)

šiame kontekste gautai informacijai turi būti taikomos 44 straipsnio 1 dalyje nurodytos profesinės paslapties sąlygos; ir

| c) | jeigu informacija gaunama iš kitos valstybės narės, jos negalima atskleisti be tiesioginio ją atskleidusių kompetentingų institucijų sutikimo ir, jei reikia, tik institucijų sutikime nurodytais tikslais. |
| --- | --- |

c)

jeigu informacija gaunama iš kitos valstybės narės, jos negalima atskleisti be tiesioginio ją atskleidusių kompetentingų institucijų sutikimo ir, jei reikia, tik institucijų sutikime nurodytais tikslais.

Valstybės narės Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša institucijų, kurios pagal šią dalį gali gauti informaciją, pavadinimus.

2.   Nepaisant 44–46 straipsnių, valstybės narės, siekdamos sustiprinti finansų sistemos stabilumą, įskaitant jos vientisumą, gali leisti kompetentingoms institucijoms ir institucijoms ar organams, pagal įstatymus atsakingiems už įmonių teisės pažeidimų nustatymą ir tyrimą, tarpusavyje keistis informacija.

Tokiais atvejais valstybės narės reikalauja, kad būtų įvykdytos bent jau šios sąlygos:

| a) | informacija skiriama užduotims, paminėtoms pirmoje pastraipoje, atlikti; |
| --- | --- |

a)

informacija skiriama užduotims, paminėtoms pirmoje pastraipoje, atlikti;

| b) | šiame kontekste gautai informacijai taikomos 44 straipsnio 1 dalyje nurodytos profesinės paslapties sąlygos; ir |
| --- | --- |

b)

šiame kontekste gautai informacijai taikomos 44 straipsnio 1 dalyje nurodytos profesinės paslapties sąlygos; ir

| c) | jeigu informacija gaunama iš kitos valstybės narės, jos negalima atskleisti be tiesioginio ją atskleidusių kompetentingų institucijų sutikimo ir, jei reikia, tik institucijų sutikime nurodytais tikslais. |
| --- | --- |

c)

jeigu informacija gaunama iš kitos valstybės narės, jos negalima atskleisti be tiesioginio ją atskleidusių kompetentingų institucijų sutikimo ir, jei reikia, tik institucijų sutikime nurodytais tikslais.

Jeigu pirmoje pastraipoje minimos institucijos ar organai valstybėje narėje savo uždavinį nustatyti ar patikrinti pažeidimus atlieka padedami asmenų, paskirtų tam tikslui atsižvelgiant į jų ypatingą kompetenciją, bet nedirbančių valstybiniame sektoriuje, pirmoje pastraipoje nurodyta informacija galima keistis ir su jais, laikantis antroje pastraipoje nurodytų sąlygų.

Kad būtų galima įgyvendinti trečią pastraipą, institucijos ar organai, paminėti pirmoje pastraipoje, informaciją atskleidusioms kompetentingoms institucijoms praneša asmenų, kuriems ji turi būti siunčiama, pavardes ir tikslias pareigas.

Valstybės narės Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša institucijų ir organų, kurie gali pagal šį straipsnį gauti informaciją, pavadinimus.

Komisija parengia šio straipsnio nuostatų taikymo ataskaitą.

49 straipsnis

Šis skirsnis netrukdo kompetentingai institucijai perduoti informaciją šioms institucijoms jų uždaviniams vykdyti:

| a) | centriniams bankams ir kitoms panašias funkcijas atliekančioms pinigų institucijoms; ir |
| --- | --- |

a)

centriniams bankams ir kitoms panašias funkcijas atliekančioms pinigų institucijoms; ir

| b) | tam tikrais atvejais – kitoms valstybės institucijoms, atsakingoms už mokėjimų sistemų priežiūrą. |
| --- | --- |

b)

tam tikrais atvejais – kitoms valstybės institucijoms, atsakingoms už mokėjimų sistemų priežiūrą.

Šis skirsnis netrukdo tokioms institucijoms ar organams perduoti kompetentingoms institucijoms informacijos, kurios šioms gali prireikti pagal 45 straipsnį.

Šiame kontekste gautai informacijai taikomos 44 straipsnio 1 dalyje nurodytos profesinės paslapties sąlygos.

50 straipsnis

Nepaisant 44 straipsnio 1 dalies ir 45 straipsnio, valstybės narės vadovaudamosi įstatymuose nustatyta tvarka gali leisti atskleisti tam tikrą informaciją kitoms jų centrinės valdžios administracijos tarnyboms, atsakingoms už teisės aktus, susijusius su kredito įstaigų, finansų įstaigų, investicines paslaugas teikiančių ir draudimo bendrovių priežiūra, taip pat tų tarnybų vardu veikiantiems inspektoriams.

Tačiau informacija tokiu būdu gali būti atskleista tik tada, kai tai būtina riziką ribojančiai kontrolei.

51 straipsnis

Valstybės narės numato, kad informacija, gauta vadovaujantis 44 straipsnio 2 dalimi ir 47 straipsniu, taip pat informacija, gauta atlikus 43 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytą patikrinimą vietoje, negali būti atskleista 50 straipsnyje nurodytais atvejais, išskyrus atvejus, kai gaunamas tiesioginis informaciją atskleidusių kompetentingų institucijų ar valstybės narės, kurioje buvo atliktas patikrinimas vietoje, kompetentingų institucijų sutikimas.

52 straipsnis

Šis skirsnis netrukdo valstybės narės kompetentingoms institucijoms perduoti informacijos, nurodytos 44–46 straipsniuose, kliringo namams ir kitai panašiai įstaigai, pripažįstamai pagal nacionalinę teisę galinčia teikti kliringo ar atsiskaitymo paslaugas vienos iš jų nacionalinei rinkai, jeigu jos laikosi nuomonės, kad perduoti šią informaciją būtina tam, kad būtų užtikrintas tinkamas tų organų funkcionavimas, kiek jis susijęs su rinkos dalyvių padarytais ar galimais nusižengimais. Šiame kontekste gautai informacijai taikomos 44 straipsnio 1 dalyje nurodytos profesinės paslapties nuostatos.

Tačiau valstybės narės užtikrina, kad pagal 44 straipsnio 2 dalį gautos informacijos negalima atskleisti šiame straipsnyje nurodytomis aplinkybėmis be ją atskleidusių institucijų aiškaus sutikimo.

3 skirsnis

Asmenų, atsakingų už metinių ir konsoliduotų ataskaitų teisinę kontrolę, pareigos

53 straipsnis

1.   Valstybės narės numato bent jau tai, kad kiekvienas asmuo, gavęs leidimą, apibūdintą Direktyvoje 84/253/EEB (17), atliekantis kredito įstaigoje užduotį, apibūdintą Direktyvos 78/660/EEB 51 straipsnyje ar Direktyvos 83/349/EEB 37 straipsnyje, ar Direktyvos 85/611/EEB (18) 31 straipsnyje, ar kitą įstatymų numatytą užduotį, privalo nedelsdamas informuoti kompetentingas institucijas apie bet kokį su ta kredito įstaiga susijusį faktą ar sprendimą, apie kurį sužinojo vykdydamas minėtą užduotį, jeigu tas faktas ar sprendimas gali:

| a) | sukelti rimtą įstatymų ir kitų teisės aktų, kuriuose išdėstytos leidimus reguliuojančios sąlygos ar kurie konkrečiai reguliuoja kredito įstaigų veiklą, pažeidimą; |
| --- | --- |

a)

sukelti rimtą įstatymų ir kitų teisės aktų, kuriuose išdėstytos leidimus reguliuojančios sąlygos ar kurie konkrečiai reguliuoja kredito įstaigų veiklą, pažeidimą;

| b) | pakenkti kredito įstaigos veiklos tęstinumui; arba |
| --- | --- |

b)

pakenkti kredito įstaigos veiklos tęstinumui; arba

| c) | priversti atsisakyti patvirtinti sąskaitas ar pareikšti išlygą. |
| --- | --- |

c)

priversti atsisakyti patvirtinti sąskaitas ar pareikšti išlygą.

Valstybės narės numato bent jau tai, kad tas asmuo taip pat privalo pranešti apie kiekvieną atliekant pirmoje pastraipoje apibūdintą užduotį sužinotą faktą ar sprendimą, kuriuos priima įmonė, dėl kontrolės santykių turinti artimų ryšių su kredito įstaiga, kurioje jis atlieka tą užduotį.

2.   Jeigu asmenys, gavę leidimus, apibūdintus Direktyvoje 84/253/EEB, sąžiningai informuoja kompetentingas institucijas apie kokį nors 1 dalyje nurodytą faktą ar sprendimą, tai nepažeidžia jokio apribojimo atskleisti informaciją, numatyto kurioje nors sutartyje ar įstatymo, ar kito teisės akto sąlygoje, ir tokiems asmenims netaikoma jokia atsakomybė.

4 skirsnis

Įgaliojimai taikyti sankcijas ir teisė kreiptis į teismą

54 straipsnis

Nepažeisdamos leidimų panaikinimo procedūrų ir baudžiamosios teisės nuostatų, valstybės narės numato, kad jeigu kredito įstaigos arba jų verslą kontroliuojantys asmenys pažeidžia įstatymus ar kitus teisės aktus dėl jų priežiūros ar veiklos, tai atitinkamos valstybės kompetentingos institucijos gali priimti arba taikyti bausmes ir priemones, skirtas konkretiems nustatytiems pažeidimams arba tokių pažeidimų priežastims pašalinti.

55 straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad sprendimai, priimami dėl kredito įstaigos, laikantis įstatymų ir kitų teisės aktų, priimtų vadovaujantis šia direktyva, galėtų būti apskųsti teismui. Šis principas taikomas ir tada, kai padavus prašymą gauti leidimą ir kartu pateikus visą pagal galiojančias nuostatas reikalingą informaciją per šešis mėnesius nepriimamas sprendimas dėl to prašymo.

2 skyrius

Riziką ribojančios priežiūros techninės priemonės

1 skirsnis

Nuosavos lėšos

56 straipsnis

Kai valstybė narė, įgyvendindama Bendrijos teisės aktus dėl veikiančių kredito įstaigų veiklos riziką ribojančios priežiūros, įstatyme ar teisės akte nustato reikalavimą, kuriame vartojamas nuosavų lėšų terminas ar sąvoka, ji šį terminą ar sąvoką turi suderinti su 57–61 ir 63–66 straipsniuose pateiktu apibrėžimu.

57 straipsnis

Kredito įstaigų nekonsoliduotas nuosavas lėšas, atsižvelgiant į 66 straipsnyje numatytas ribas, sudaro:

| a) | apmokėtas kapitalas, apibrėžtas Direktyvos 86/635/EEB 22 straipsnyje, pridėjus akcijų priedus, neįskaitant privilegijuotųjų akcijų su kaupiamuoju dividendu; |
| --- | --- |

a)

apmokėtas kapitalas, apibrėžtas Direktyvos 86/635/EEB 22 straipsnyje, pridėjus akcijų priedus, neįskaitant privilegijuotųjų akcijų su kaupiamuoju dividendu;

| b) | rezervai, apibrėžti Direktyvos 86/635/EEB 23 straipsnyje, ir praėjusių metų nepaskirstytas pelnas ar nuostolis, likęs po galutinio pelno ir nuostolių paskirstymo; |
| --- | --- |

b)

rezervai, apibrėžti Direktyvos 86/635/EEB 23 straipsnyje, ir praėjusių metų nepaskirstytas pelnas ar nuostolis, likęs po galutinio pelno ir nuostolių paskirstymo;

| c) | lėšos bendrai banko rizikai, apibrėžtai Direktyvos 86/635/EEB 38 straipsnyje, dengti; |
| --- | --- |

c)

lėšos bendrai banko rizikai, apibrėžtai Direktyvos 86/635/EEB 38 straipsnyje, dengti;

| d) | perkainojimo rezervai, apibūdinti Direktyvos 78/660/EEB 33 straipsnyje; |
| --- | --- |

d)

perkainojimo rezervai, apibūdinti Direktyvos 78/660/EEB 33 straipsnyje;

| e) | vertės koregavimo lėšos, apibrėžtos Direktyvos 86/635/EEB 37 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

e)

vertės koregavimo lėšos, apibrėžtos Direktyvos 86/635/EEB 37 straipsnio 2 dalyje;

| f) | kitos 63 straipsnyje apibūdintos pozicijos; |
| --- | --- |

f)

kitos 63 straipsnyje apibūdintos pozicijos;

| g) | kredito įstaigų, įsteigtų kaip kooperatinės bendrijos, narių kapitalo įnašai, taip pat tam tikrų institucijų, įkurtų kaip fondai, skolininkų solidarieji kapitalo įnašai, kaip nurodyta 64 straipsnio 1 dalyje; ir |
| --- | --- |

g)

kredito įstaigų, įsteigtų kaip kooperatinės bendrijos, narių kapitalo įnašai, taip pat tam tikrų institucijų, įkurtų kaip fondai, skolininkų solidarieji kapitalo įnašai, kaip nurodyta 64 straipsnio 1 dalyje; ir

| h) | nustatyto termino kaupiamosios privilegijuotos akcijos ir subordinuotų paskolų kapitalas, kaip nurodyta 64 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

h)

nustatyto termino kaupiamosios privilegijuotos akcijos ir subordinuotų paskolų kapitalas, kaip nurodyta 64 straipsnio 3 dalyje.

Vadovaujantis 66 straipsniu, atimamos šios pozicijos:

| i) | kredito įstaigos nuosavos akcijos, įvertintos buhalterine verte; |
| --- | --- |

i)

kredito įstaigos nuosavos akcijos, įvertintos buhalterine verte;

| j) | nematerialusis turtas, apibrėžtas Direktyvos 86/635/EEB 4 straipsnio („Turtas“) 9 dalyje; |
| --- | --- |

j)

nematerialusis turtas, apibrėžtas Direktyvos 86/635/EEB 4 straipsnio („Turtas“) 9 dalyje;

| k) | einamųjų finansinių metų reikšmingi nuostoliai; |
| --- | --- |

k)

einamųjų finansinių metų reikšmingi nuostoliai;

| l) | akcijų dalys kitose kredito įstaigose ir finansų įstaigose, didesnės nei 10 %,; |
| --- | --- |

l)

akcijų dalys kitose kredito įstaigose ir finansų įstaigose, didesnės nei 10 %,;

| m) | 63 straipsnyje ir 64 straipsnio 3 dalyje nurodyti kredito įstaigų turimi subordinuoti reikalavimai ir finansinės priemonės, susiję su kredito įstaigomis ir finansų įstaigomis, kurių kiekvienoje kredito įstaigai priklausanti kapitalo dalis yra didesnė nei 10 %,; |
| --- | --- |

m)

63 straipsnyje ir 64 straipsnio 3 dalyje nurodyti kredito įstaigų turimi subordinuoti reikalavimai ir finansinės priemonės, susiję su kredito įstaigomis ir finansų įstaigomis, kurių kiekvienoje kredito įstaigai priklausanti kapitalo dalis yra didesnė nei 10 %,;

| n) | ne didesnė nei 10 %, kapitalo dalis kitose kredito ir finansų įstaigose, 63 straipsnyje ir 64 straipsnio 3 dalyje nurodyti kredito įstaigų turimi subordinuoti reikalavimai ir finansinės priemonės, susiję su kredito įstaigomis ir finansų įstaigomis, kiti nei l ir m punktuose nurodyti mažesnės svarbos reikalavimai ir sumos, susiję su visomis kapitalo dalimis, subordinuotais reikalavimais ir sumomis, sudarančiais daugiau kaip 10 %, tos kredito įstaigos nuosavų lėšų, apskaičiuotų prieš atskaitant l–p punktuose nurodytas sumas; |
| --- | --- |

n)

ne didesnė nei 10 %, kapitalo dalis kitose kredito ir finansų įstaigose, 63 straipsnyje ir 64 straipsnio 3 dalyje nurodyti kredito įstaigų turimi subordinuoti reikalavimai ir finansinės priemonės, susiję su kredito įstaigomis ir finansų įstaigomis, kiti nei l ir m punktuose nurodyti mažesnės svarbos reikalavimai ir sumos, susiję su visomis kapitalo dalimis, subordinuotais reikalavimais ir sumomis, sudarančiais daugiau kaip 10 %, tos kredito įstaigos nuosavų lėšų, apskaičiuotų prieš atskaitant l–p punktuose nurodytas sumas;

| o) | dalyvavimas valdant kapitalą, kaip apibrėžta 4 straipsnio 10 dalyje, kurį kredito įstaiga turi:






  i) | draudimo įmonėse, nurodytose Direktyvos 73/239/EEB (19) 6 straipsnyje, Direktyvos 2002/83/EB (20) 4 straipsnyje arba Direktyvos 98/78/EB (21) 1 straipsnio b punkte; |
| --- | --- | --- |

o)

dalyvavimas valdant kapitalą, kaip apibrėžta 4 straipsnio 10 dalyje, kurį kredito įstaiga turi:

i)

draudimo įmonėse, nurodytose Direktyvos 73/239/EEB (19) 6 straipsnyje, Direktyvos 2002/83/EB (20) 4 straipsnyje arba Direktyvos 98/78/EB (21) 1 straipsnio b punkte;

| ii) | perdraudimo įmonėse, nurodytose Direktyvos 98/78/EB 1 straipsnio c punkte; arba |
| --- | --- |

ii)

perdraudimo įmonėse, nurodytose Direktyvos 98/78/EB 1 straipsnio c punkte; arba

| iii) | draudimo kontroliuojančiosiose (holdingo) bendrovėse, nurodytose Direktyvos 98/78/EB 1 straipsnio i punkte; |
| --- | --- |

iii)

draudimo kontroliuojančiosiose (holdingo) bendrovėse, nurodytose Direktyvos 98/78/EB 1 straipsnio i punkte;

| p) | kiekviena iš toliau nurodytų kredito įstaigai priklausančių priemonių, susijusių su o punkte apibūdintomis įmonėmis, kuriose ji dalyvauja valdant kapitalą:






  i) | Direktyvos 73/239/EEB 16 straipsnio 3 dalyje nurodytos priemonės, ir |
| --- | --- | --- |

p)

kiekviena iš toliau nurodytų kredito įstaigai priklausančių priemonių, susijusių su o punkte apibūdintomis įmonėmis, kuriose ji dalyvauja valdant kapitalą:

i)

Direktyvos 73/239/EEB 16 straipsnio 3 dalyje nurodytos priemonės, ir

| ii) | Direktyvos 2002/83/EB 27 straipsnio 3 dalyje nurodytos priemonės. |
| --- | --- |

ii)

Direktyvos 2002/83/EB 27 straipsnio 3 dalyje nurodytos priemonės.

| q) | kredito įstaigoms, pagal 3 skirsnio 2 poskirsnį apskaičiuojančioms pagal riziką įvertintas pozicijas – neigiamos sumos, gautos atlikus VII priedo 1 dalies 36 punkto apskaičiavimus, ir tikėtino nuostolio sumos, apskaičiuotos pagal VII priedo 1 dalies 32 ir 33 punktus; ir |
| --- | --- |

q)

kredito įstaigoms, pagal 3 skirsnio 2 poskirsnį apskaičiuojančioms pagal riziką įvertintas pozicijas – neigiamos sumos, gautos atlikus VII priedo 1 dalies 36 punkto apskaičiavimus, ir tikėtino nuostolio sumos, apskaičiuotos pagal VII priedo 1 dalies 32 ir 33 punktus; ir

| r) | pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų, kurių rizikos koeficientas – 1 250 % pagal IX priedo 4 dalį, suma, apskaičiuota ten nurodytu būdu. |
| --- | --- |

r)

pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų, kurių rizikos koeficientas – 1 250 % pagal IX priedo 4 dalį, suma, apskaičiuota ten nurodytu būdu.

Taikydamos b punktą, valstybės narės gali leisti priskaičiuoti tarpinį nepaskirstytą pelną prieš priimdamos formalų sprendimą, jei tą pelną patikrino už sąskaitų auditą atsakingi asmenys ir jei kompetentingoms institucijoms pateiktas tinkamas įrodymas, jog ši suma įvertinta pagal Direktyvoje 86/635/EEB išdėstytus principus ir iš jos atimti visi numatomi mokesčiai ar dividendai.

Kai kredito įstaiga yra pakeitimo vertybiniais popieriais iniciatorė, grynasis pelnas, gaunamas iš ateities pajamų, kurias duoda vertybiniais popieriais užtikrintas turtas, kapitalizacijos ir didinantis pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų kredito vertę, neįtraukiamas į b punkte nurodytą poziciją.

58 straipsnis

Jeigu kitoje kredito įstaigoje, finansų įstaigoje, draudimo arba perdraudimo įmonėje ar draudimo kontroliuojančiojoje (holdingo) bendrovėje akcijos įsigyjamos tik laikinai, finansinės paramos operacijos, skirtos tokiai įmonei reorganizuoti ir išgelbėti, tikslais, kompetentinga institucija gali atsisakyti taikyti nuostatas dėl 57 straipsnio l–p punktuose nurodyto išskaitymo.

59 straipsnis

Vietoj 57 straipsnio o ir p punktuose nurodyto išskaitymo, valstybės narės savo kredito įstaigoms gali leisti mutatis mutandis taikyti Direktyvos 2002/87/EB I priede išvardytus 1, 2 ar 3 metodus. 1 metodas (apskaitos konsolidavimas) gali būti taikomas tik tuo atveju, jeigu kompetentingą instituciją patenkina įmonių, kurioms turėtų būti taikomas konsolidavimas, integruoto valdymo ir vidaus kontrolės lygis. Pasirinktas metodas nuosekliai taikomas visą laiką.

60 straipsnis

Valstybės narės gali leisti nuosavas lėšas individualiai skaičiuojančioms kredito įstaigoms, kurioms taikoma šios direktyvos 4 skyriaus 1 skirsnyje nustatyta konsoliduota priežiūra arba Direktyvoje 2002/87/EB nustatyta papildoma priežiūra, neišskaityti 57 straipsnio l–p punktuose nurodytų sumų, joms priklausančių kredito įstaigose, finansų įstaigose, draudimo arba perdraudimo įmonėse arba draudimo kontroliuojančiosiose (holdingo) bendrovėse, kurias apima konsoliduota arba papildoma priežiūra.

Ši nuostata taikoma visoms Bendrijos teisės aktais suderintoms riziką ribojančioms taisyklėms.

61 straipsnis

Nuosavų lėšų sąvoka, apibrėžta 57 straipsnio a–h punktuose, apima didžiausią jų pozicijų skaičių ir sumas. Valstybės narės gali savo nuožiūra naudoti šias pozicijas ir nustatyti mažesnes jų ribas bei atimti kitas pozicijas, nei tas, kurios nurodytos 57 straipsnio i–r punktuose.

Kredito įstaiga turi turėti teisę nevaržomai ir nedelsdama pasinaudoti nuosavų lėšų pozicijomis, nurodytomis 57 straipsnio a–e punktuose, kad iškilus rizikai ar susidarius nuostoliui galėtų iš karto juos padengti. Iš nuosavų lėšų sumos turi būti atimami skaičiavimo metu numatomi mokesčiai arba ji turi būti atitinkamai pakoreguojama, kadangi tokie mokesčiai mažina nuosavų lėšų pozicijų sumą, kuri gali būti panaudota rizikai ar nuostoliams padengti.

62 straipsnis

Valstybės narės apie suartėjimo, siekiant bendro nuosavų lėšų apibrėžimo, atžvilgiu pasiektą pažangą gali pranešti Komisijai. Remdamasi šiomis ataskaitomis, Komisija prireikus iki 2009 m. sausio 1 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl šio skirsnio pakeitimų.

63 straipsnis

1.   Valstybės narės vartojama nuosavų lėšų sąvoka gali apimti ir kitas pozicijas, kurios, nepriklausomai nuo jų teisinės ar apskaitos paskirties, turi turėti tokius požymius:

| a) | kredito įstaiga gali jomis laisvai naudotis įprastai banko rizikai padengti, kol dar nėra nustatytos pajamos ar kapitalo nuostolis; |
| --- | --- |

a)

kredito įstaiga gali jomis laisvai naudotis įprastai banko rizikai padengti, kol dar nėra nustatytos pajamos ar kapitalo nuostolis;

| b) | jos yra parodomos vidaus apskaitos įrašuose; ir |
| --- | --- |

b)

jos yra parodomos vidaus apskaitos įrašuose; ir

| c) | jų dydį nustato kredito įstaigos vadovybė, patikrina nepriklausomi auditoriai, apie jas informuojama kompetentinga institucija, kuri toliau atlieka jų priežiūrą. |
| --- | --- |

c)

jų dydį nustato kredito įstaigos vadovybė, patikrina nepriklausomi auditoriai, apie jas informuojama kompetentinga institucija, kuri toliau atlieka jų priežiūrą.

2.   Neterminuotieji vertybiniai popieriai ir kitos priemonės toliau taip pat gali būti laikomi kitomis nuosavų lėšų pozicijomis, jeigu jie atitinka tokias sąlygas:

| a) | jie negali būti išpirkti jų turėtojo iniciatyva ar be išankstinio kompetentingų institucijų pritarimo; |
| --- | --- |

a)

jie negali būti išpirkti jų turėtojo iniciatyva ar be išankstinio kompetentingų institucijų pritarimo;

| b) | skolinimosi sutartyje turi būti numatyta galimybė kredito įstaigai atidėti skolos palūkanų mokėjimą; |
| --- | --- |

b)

skolinimosi sutartyje turi būti numatyta galimybė kredito įstaigai atidėti skolos palūkanų mokėjimą;

| c) | skolintojo pretenzijos kredito įstaigai be jokių išlygų turi būti subordinuotos visų nesubordinuotų kreditorių pretenzijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

skolintojo pretenzijos kredito įstaigai be jokių išlygų turi būti subordinuotos visų nesubordinuotų kreditorių pretenzijų atžvilgiu;

| d) | vertybinių popierių emisijos dokumentuose turi būti numatyta, kad skola ir nesumokėtos palūkanos yra tokio dydžio, kad jų pakaktų nuostoliams padengti, o kredito įstaiga galėtų toliau atlikti prekybos operacijas; ir |
| --- | --- |

d)

vertybinių popierių emisijos dokumentuose turi būti numatyta, kad skola ir nesumokėtos palūkanos yra tokio dydžio, kad jų pakaktų nuostoliams padengti, o kredito įstaiga galėtų toliau atlikti prekybos operacijas; ir

| e) | sumuojant atsižvelgiama tik į visiškai apmokėtas sumas. |
| --- | --- |

e)

sumuojant atsižvelgiama tik į visiškai apmokėtas sumas.

Prie šių vertybinių popierių ir kitų priemonių galima pridėti privilegijuotąsias akcijas su kaupiamuoju dividendu, bet kitas nei minimos 57 straipsnio h punkte.

3.   Kredito įstaigoms, pagal 3 skirsnio 2 poskirsnį apskaičiuojančioms pagal riziką įvertintas pozicijas, teigiamos sumos, gautos atlikus VII priedo 1 dalies 36 punkto apskaičiavimus, iki 0,6 %, pagal riziką įvertintų pozicijų, apskaičiuotų pagal 2 poskirsnį, gali būti patvirtintos kaip kitos pozicijos. Šioms kredito įstaigoms vertės koregavimai ir nuostatos, įtraukti į VII priedo 1 dalies 36 punkte minimus apskaičiavimus, bei vertės koregavimai ir nuostatos dėl pozicijų, paminėtų 57 straipsnio e punkte, į nuosavas lėšas įtraukiami tik laikantis šios dalies. Todėl pagal riziką įvertintos pozicijos neapima pozicijų, apskaičiuotų atsižvelgiant į pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas, kurių rizikos koeficientas – 1 250 %.

64 straipsnis

1.   Kredito įstaigų, įkurtų kaip kooperatinės bendrijos, minimos 57 straipsnio g punkte, narių įsipareigojimus sudaro tokių bendrijų nepareikalautas apmokėti kapitalas kartu su tokių kooperatinių bendrijų narių teisiniais įsipareigojimais papildomai įnešti negrąžinamas lėšas, jei kredito įstaiga patirtų nuostolių (tokiu atveju turi būti įmanoma pareikalauti, kad minėtos lėšos būtų įneštos nedelsiant).

Kredito įstaigų, įsteigtų kaip fondai, skolininkų solidarieji įsipareigojimai traktuojami taip pat, kaip ir anksčiau minėtos nuosavų lėšų pozicijos.

Visas tokias pozicijas galima priskirti nuosavoms lėšoms, jeigu nacionalinėje teisėje jos yra pripažįstamos tokio tipo institucijų nuosavomis lėšomis.

2.   Valstybės narės valstybinių kredito įstaigų nuosavoms lėšoms nepriskiria garantijų, kurias šioms kredito įstaigoms suteikia jos ar jų vietos valdžios institucijos.

3.   Valstybės narės ar kompetentingos institucijos nuosavoms lėšoms gali priskirti nustatyto termino privilegijuotąsias akcijas su kaupiamuoju dividendu, minimas 57 straipsnio h punkte, bei tame pačiame punkte minimą subordinuotų paskolų kapitalą, jei egzistuoja privalomi susitarimai, kuriuose numatyta, kad kredito įstaigos bankroto ar likvidavimo atveju pretenzijos patenkinamos po visų kitų kreditorių pretenzijų ir neapmokamos tol, kol neatsiskaitoma už visas tuo metu neapmokėtas skolas.

Subordinuotų paskolų kapitalas turi atitikti tokius papildomus kriterijus:

| a) | įskaitomas tik visiškai apmokėtas kapitalas; |
| --- | --- |

a)

įskaitomas tik visiškai apmokėtas kapitalas;

| b) | tokių paskolų pradinis terminas turi būti ne trumpesnis kaip penkeri metai, kuriam pasibaigus jos gali būti grąžinamos; |
| --- | --- |

b)

tokių paskolų pradinis terminas turi būti ne trumpesnis kaip penkeri metai, kuriam pasibaigus jos gali būti grąžinamos;

| c) | subordinuotų paskolų, laikomų nuosavomis lėšomis, apimtis turi būti pamažu mažinama ne trumpiau kaip penkerius paskutinius metus iki paskolos grąžinimo termino; ir |
| --- | --- |

c)

subordinuotų paskolų, laikomų nuosavomis lėšomis, apimtis turi būti pamažu mažinama ne trumpiau kaip penkerius paskutinius metus iki paskolos grąžinimo termino; ir

| d) | paskolos sutartyje neturi būti nuostatos, kad, esant konkrečiai nurodytoms aplinkybėms, (bet ne kredito įstaigos likvidavimo atveju) paskola grąžinama prieš susitartą grąžinimo terminą. |
| --- | --- |

d)

paskolos sutartyje neturi būti nuostatos, kad, esant konkrečiai nurodytoms aplinkybėms, (bet ne kredito įstaigos likvidavimo atveju) paskola grąžinama prieš susitartą grąžinimo terminą.

Taikant antros pastraipos b punktą, jei skolos terminas nenustatytas, paskola grąžinama tik praėjus penkerių metų išankstinio įspėjimo laikotarpiui, išskyrus atvejus, kai paskolos jau nelaikomos nuosavomis lėšomis, arba jeigu paskolą grąžinant anksčiau nei numatyta reikalingas kompetentingų institucijų sutikimas. Kompetentingos institucijos gali leisti anksčiau grąžinti tokias paskolas, jeigu tokią iniciatyvą pareiškė paskolos davėjas ir jeigu tai neturės įtakos ją gavusios kredito įstaigos mokumui.

4.   Kredito įstaigos į nuosavas lėšas neįtraukia nei atsargų tikrąja verte, susijusių su pelnu arba nuostoliais, atsiradusiais dėl pagal amortizuotą savikainą įvertintų finansinių priemonių grynųjų pinigų srautų apdraudimo, nei pelno arba nuostolių dėl savo įsipareigojimų, įvertintų tikrąja verte, atsiradusių dėl kredito įstaigų kredito būklės pokyčių.

65 straipsnis

1.   Jei apskaičiavimus reikia atlikti konsoliduotai, 57 straipsnyje nurodytų pozicijų konsoliduotos sumos apskaičiuojamos vadovaujantis 4 skyriaus 1 skirsnyje nustatytomis taisyklėmis. Be to, kai toliau nurodytos pozicijos yra kredito (neigiami) straipsniai, tai skaičiuojant nuosavas lėšas jie laikomi konsoliduotomis atsargomis:

| a) | visi mažumos interesai pagal Direktyvos 83/349/EEB 21 straipsnį, kai taikomas visuotinės integracijos metodas; |
| --- | --- |

a)

visi mažumos interesai pagal Direktyvos 83/349/EEB 21 straipsnį, kai taikomas visuotinės integracijos metodas;

| b) | pirmas konsolidavimo skirtumas, apibrėžtas Direktyvos 83/349/EEB 19, 30 ir 31 straipsniuose; |
| --- | --- |

b)

pirmas konsolidavimo skirtumas, apibrėžtas Direktyvos 83/349/EEB 19, 30 ir 31 straipsniuose;

| c) | keitimo skirtumai, įtraukti į konsoliduotas atsargas atsižvelgiant į Direktyvos 86/635/EEB 39 straipsnio 6 dalį; ir |
| --- | --- |

c)

keitimo skirtumai, įtraukti į konsoliduotas atsargas atsižvelgiant į Direktyvos 86/635/EEB 39 straipsnio 6 dalį; ir

| d) | kiti skirtumai, gaunami remiantis Direktyvos 83/349/EEB 33 straipsnyje nurodytu metodu įtraukus dalyvavimo valdant kapitalą dalį. |
| --- | --- |

d)

kiti skirtumai, gaunami remiantis Direktyvos 83/349/EEB 33 straipsnyje nurodytu metodu įtraukus dalyvavimo valdant kapitalą dalį.

2.   Kai šio straipsnio 1 dalies a–d punktuose nurodytos pozicijos yra debeto (teigiami) įrašai, skaičiuojant konsoliduotas nuosavas lėšas jie atimami.

66 straipsnis

1.   Šios direktyvos 57 straipsnio d–h punktuose nurodytoms nuosavų lėšų pozicijoms taikomos šios ribos:

| a) | d–h punktuose nurodytų pozicijų suma negali viršyti didžiausios 100 % sumos, gaunamos sudėjus a, b ir c punktuose nurodytas pozicijas ir atėmus i–k punktuose nurodytas pozicijas; ir |
| --- | --- |

a)

d–h punktuose nurodytų pozicijų suma negali viršyti didžiausios 100 % sumos, gaunamos sudėjus a, b ir c punktuose nurodytas pozicijas ir atėmus i–k punktuose nurodytas pozicijas; ir

| b) | g–h punktuose nurodytų pozicijų suma negali viršyti didžiausios 50 % sumos, gaunamos sudėjus a, b ir c punktuose nurodytas pozicijas ir atėmus i–k punktuose nurodytas pozicijas; |
| --- | --- |

b)

g–h punktuose nurodytų pozicijų suma negali viršyti didžiausios 50 % sumos, gaunamos sudėjus a, b ir c punktuose nurodytas pozicijas ir atėmus i–k punktuose nurodytas pozicijas;

2.   Pusė 57 straipsnio l–r punktuose nurodytų pozicijų bendros sumos atimama iš 57 straipsnio a–c punktų pozicijų bendros sumos, iš kurios nuskaičiuojamos i–k punktų pozicijos, o kita pusė – iš d–h punktų pozicijų bendros sumos, pritaikius šio straipsnio 1 dalyje nustatytus apribojimus. Jei pusė l–r punktų pozicijų bendros sumos viršija 57 straipsnio d–h punktų pozicijų bendrą sumą, ši perteklinė dalis atimama iš a–c punktų pozicijų bendros sumos, nuskaičiavus 57 straipsnio i–k punktų pozicijas. 57 straipsnio r punkto pozicijos neatimamos, jei laikantis 75 straipsnio, kaip nurodyta IX priedo 4 dalyje, jos buvo įtrauktos į pagal riziką įvertintų pozicijų apskaičiavimus.

3.   Taikant 5 ir 6 skirsnius šio skirsnio nuostatos skaitomos neatsižvelgiant į 57 straipsnio q ir r punktuose ir 63 straipsnio 3 dalyje nurodytas pozicijas.

4.   Kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į laikinas ir išskirtines aplinkybes, gali leisti kredito įstaigoms viršyti 1 dalyje nurodytas ribas.

67 straipsnis

Kompetentingoms institucijoms pateikiamas jas tenkinantis įrodymas, kad laikomasi sąlygų, nurodytų šiame skirsnyje.

2 skirsnis

Nuostatos dėl rizikos

1 poskirsnis

Taikymo apimtis

68 straipsnis

1.   Kredito įstaigos individualiai laikosi 22 ir 75 straipsniuose bei 5 skirsnyje numatytų įpareigojimų.

2.   Kiekviena kredito įstaiga, kuri nėra nei dukterinė įmonė valstybėje narėje, kurioje jai išduotas leidimas veiklai ir vykdoma jos priežiūra, nei patronuojanti įmonė, ir kiekviena kredito įstaiga, kuriai netaikoma konsoliduota priežiūra pagal 73 straipsnį, individualiai laikosi 120 ir 123 straipsniuose numatytų įpareigojimų.

3.   Kiekviena kredito įstaiga, kuri nėra nei patronuojanti, nei dukterinė įmonė, ir kiekviena kredito įstaiga, kuriai netaikoma konsoliduota priežiūra pagal 73 straipsnį, individualiai laikosi 5 skyriuje numatytų įpareigojimų.

69 straipsnis

1.   Valstybės narės gali pasirinkti netaikyti 68 straipsnio 1 dalies jokiai kredito įstaigos dukterinei įmonei, kai atitinkama valstybė narė išduoda leidimus veiklai ir dukterinei įmonei, ir kredito įstaigai bei atlieka jų priežiūrą, o dukterinę įmonę apima kredito įstaigai, kuri yra patronuojanti įmonė, taikoma konsoliduota priežiūra, ir kai įvykdytos visos toliau nurodytos sąlygos, tam, kad būtų užtikrinta, jog nuosavos lėšos atitinkamai paskirstytos tarp patronuojančios įmonės ir dukterinių įmonių:

| a) | šiuo metu nėra ir nenumatoma esminių praktinių ar teisinių kliūčių jos patronuojančiai įmonei greitai pervesti nuosavas lėšas ar padengti įsipareigojimus; |
| --- | --- |

a)

šiuo metu nėra ir nenumatoma esminių praktinių ar teisinių kliūčių jos patronuojančiai įmonei greitai pervesti nuosavas lėšas ar padengti įsipareigojimus;

| b) | arba patronuojanti įmonė įrodo kompetentingai institucijai, kad rizikos ribojimo požiūriu ji tinkamai valdo dukterinę įmonę ir, kompetentingos institucijos sutikimu, yra pareiškusi, kad užtikrina dukterinės įmonės įsipareigojimų įvykdymą, arba dukterinės įmonės rizika nėra svarbi; |
| --- | --- |

b)

arba patronuojanti įmonė įrodo kompetentingai institucijai, kad rizikos ribojimo požiūriu ji tinkamai valdo dukterinę įmonę ir, kompetentingos institucijos sutikimu, yra pareiškusi, kad užtikrina dukterinės įmonės įsipareigojimų įvykdymą, arba dukterinės įmonės rizika nėra svarbi;

| c) | patronuojančios įmonės rizikos įvertinimo, nustatymo ir kontrolės procedūros apima dukterinę įmonę; ir |
| --- | --- |

c)

patronuojančios įmonės rizikos įvertinimo, nustatymo ir kontrolės procedūros apima dukterinę įmonę; ir

| d) | patronuojanti įmonė turi daugiau kaip 50 % balsavimo teisių pagal dukterinėje įmonėje turimų akcijų skaičių ir (arba) turi teisę skirti arba nušalinti daugumą dukterinės įmonės, apibūdintos 11 straipsnyje, valdymo organo narių. |
| --- | --- |

d)

patronuojanti įmonė turi daugiau kaip 50 % balsavimo teisių pagal dukterinėje įmonėje turimų akcijų skaičių ir (arba) turi teisę skirti arba nušalinti daugumą dukterinės įmonės, apibūdintos 11 straipsnyje, valdymo organo narių.

2.   Valstybės narės gali pasinaudoti šio straipsnio 1 dalyje numatyta galimybe, kai patronuojanti įmonė yra finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, įsteigta toje pačioje valstybėje narėje kaip kredito įstaiga, su sąlyga, kad jai būtų taikoma tokia pati priežiūra kaip kredito įstaigoms, o ypač, kad ji laikytųsi 71 straipsnio 1 dalyje nurodytų standartų.

3.   Valstybės narės gali netaikyti 68 straipsnio 1 dalies patronuojančiai kredito įstaigai valstybėje narėje, kai atitinkama valstybė narė išduoda tai kredito įstaigai leidimą veiklai bei atlieka jos priežiūrą ir jai taikoma konsoliduota priežiūra, ir kai įvykdomos abi šios sąlygos, tam, kad būtų užtikrinta, jog nuosavos lėšos būtų tinkamai paskirstytos tarp patronuojančios įmonės ir dukterinių įmonių:

| a) | tuo metu nėra ir nenumatoma esminių praktinių ar teisinių kliūčių patronuojančiai kredito įstaigai valstybėje narėje greitai pervesti nuosavas lėšas ar padengti įsipareigojimus; ir |
| --- | --- |

a)

tuo metu nėra ir nenumatoma esminių praktinių ar teisinių kliūčių patronuojančiai kredito įstaigai valstybėje narėje greitai pervesti nuosavas lėšas ar padengti įsipareigojimus; ir

| b) | konsoliduotai priežiūrai reikalingos rizikos įvertinimo, nustatymo ir kontrolės procedūros apima patronuojančią kredito įstaigą valstybėje narėje; |
| --- | --- |

b)

konsoliduotai priežiūrai reikalingos rizikos įvertinimo, nustatymo ir kontrolės procedūros apima patronuojančią kredito įstaigą valstybėje narėje;

Kompetentinga institucija, kuri pasinaudoja šios dalies nuostatomis, informuoja visų kitų valstybių narių kompetentingas institucijas.

4.   Nepažeisdamos 144 straipsnio bendrų normų, valstybių narių, kurios naudojasi 3 dalyje įtvirtinta teise, kompetentingos institucijos viešai skelbia 144 straipsnyje išdėstyta tvarka šią informaciją:

| a) | kriterijus, pagal kuriuos ji nustato, ar tuo metu nėra ir nenumatoma esminių, praktinių ar teisinių kliūčių greitai pervesti nuosavas lėšas ar padengti įsipareigojimus; |
| --- | --- |

a)

kriterijus, pagal kuriuos ji nustato, ar tuo metu nėra ir nenumatoma esminių, praktinių ar teisinių kliūčių greitai pervesti nuosavas lėšas ar padengti įsipareigojimus;

| b) | patronuojančių kredito įstaigų, kurios gauna naudos iš 3 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, ir tokių kredito įstaigų, turinčių dukterinių įmonių trečiojoje šalyje, skaičių; ir |
| --- | --- |

b)

patronuojančių kredito įstaigų, kurios gauna naudos iš 3 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, ir tokių kredito įstaigų, turinčių dukterinių įmonių trečiojoje šalyje, skaičių; ir

| c) | apibendrintai, valstybei narei:






  i) | patronuojančios kredito įstaigos valstybėje narėje, kuri gauna naudos iš 3 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, nuosavų lėšų, turimų dukterinėse įmonėse trečiojoje šalyje, bendrą konsoliduotą sumą; |
| --- | --- | --- |

c)

apibendrintai, valstybei narei:

i)

patronuojančios kredito įstaigos valstybėje narėje, kuri gauna naudos iš 3 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, nuosavų lėšų, turimų dukterinėse įmonėse trečiojoje šalyje, bendrą konsoliduotą sumą;

| ii) | dukterinėse įmonėse trečiojoje šalyje turimų nuosavų lėšų procentinę dalį nuo patronuojančių kredito įstaigų valstybėje narėje, kurios gauna naudos iš 3 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, bendrų konsoliduotų nuosavų lėšų; ir |
| --- | --- |

ii)

dukterinėse įmonėse trečiojoje šalyje turimų nuosavų lėšų procentinę dalį nuo patronuojančių kredito įstaigų valstybėje narėje, kurios gauna naudos iš 3 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, bendrų konsoliduotų nuosavų lėšų; ir

| iii) | dukterinėse įmonėse trečiojoje šalyje turimų nuosavų lėšų procentinę dalį nuo patronuojančių kredito įstaigų valstybėje narėje, kurios gauna naudos iš 3 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, bendrų konsoliduotų minimalių nuosavų lėšų, kurių reikalaujama pagal 75 straipsnį. |
| --- | --- |

iii)

dukterinėse įmonėse trečiojoje šalyje turimų nuosavų lėšų procentinę dalį nuo patronuojančių kredito įstaigų valstybėje narėje, kurios gauna naudos iš 3 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, bendrų konsoliduotų minimalių nuosavų lėšų, kurių reikalaujama pagal 75 straipsnį.

70 straipsnis

1.   Priklausomai nuo šio straipsnio 2–4 dalių nuostatų, kompetentingos institucijos konkrečiu atveju gali leisti patronuojančioms kredito įstaigoms įtraukti į savo reikalavimo pagal 68 straipsnio 1 dalį apskaičiavimą tas dukterines įmones, kurios atitinka 69 straipsnio 1 dalies c ir d punktų sąlygas, ir kurių esminės pozicijos ar esminiai įsipareigojimai yra susiję su ta patronuojančia kredito įstaiga.

2.   1 dalyje numatyti veiksmai gali būti leidžiami tik tada, kai patronuojanti kredito įstaiga kompetentingoms institucijoms visiškai įrodo aplinkybes ir priemones, įskaitant teisines priemones, dėl kurių šiuo metu nėra ir nenumatoma esminių praktinių ar teisinių kliūčių dukterinėms įmonėms greitai pervesti nuosavas lėšas ar padengti įsipareigojimus patronuojančiai įmonei, kai ateina jų padengimo terminas.

3.   Jeigu kompetentinga institucija naudojasi 1 dalyje įtvirtinta teise, tuomet ji nuolat, mažiausiai kartą per metus, informuoja kitų valstybių narių kompetentingas institucijas apie 1 dalies taikymą, taip pat apie aplinkybes ir priemones pagal 2 dalį. Jeigu dukterinė įmonė yra trečiojoje šalyje, kompetentingos institucijos tokiu pačiu būdu informuoja ir šios trečiosios šalies kompetentingas institucijas.

4.   Nepažeisdamos 144 straipsnio bendrų normų, kompetentingos institucijos, kurios naudojasi 1 dalyje įtvirtinta teise, viešai skelbia 144 straipsnyje nurodyta tvarka šią informaciją:

| a) | kriterijus, pagal kuriuos ji nustato, ar tuo metu nėra ir nenumatoma esminių, praktinių ar teisinių kliūčių greitai pervesti nuosavas lėšas ar padengti įsipareigojimus; |
| --- | --- |

a)

kriterijus, pagal kuriuos ji nustato, ar tuo metu nėra ir nenumatoma esminių, praktinių ar teisinių kliūčių greitai pervesti nuosavas lėšas ar padengti įsipareigojimus;

| b) | patronuojančių kredito įstaigų, kurios gauna naudos iš 1 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, ir tokių kredito įstaigų, turinčių dukterinių įmonių trečiojoje šalyje, skaičių; ir |
| --- | --- |

b)

patronuojančių kredito įstaigų, kurios gauna naudos iš 1 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, ir tokių kredito įstaigų, turinčių dukterinių įmonių trečiojoje šalyje, skaičių; ir

| c) | apibendrintai valstybei narei:






  i) | patronuojančių kredito įstaigų, kurios gauna naudos iš 1 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, nuosavų lėšų, turimų dukterinėse įmonėse trečiojoje šalyje, bendrą sumą; |
| --- | --- | --- |

c)

apibendrintai valstybei narei:

i)

patronuojančių kredito įstaigų, kurios gauna naudos iš 1 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, nuosavų lėšų, turimų dukterinėse įmonėse trečiojoje šalyje, bendrą sumą;

| ii) | dukterinėse įmonėse trečiojoje šalyje turimų nuosavų lėšų procentinę dalį nuo patronuojančių kredito įstaigų, kurios gauna naudos iš 1 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, bendrų nuosavų lėšų; ir |
| --- | --- |

ii)

dukterinėse įmonėse trečiojoje šalyje turimų nuosavų lėšų procentinę dalį nuo patronuojančių kredito įstaigų, kurios gauna naudos iš 1 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, bendrų nuosavų lėšų; ir

| iii) | dukterinėse įmonėse trečiojoje šalyje turimų nuosavų lėšų procentinę dalį nuo patronuojančių kredito įstaigų, kurios gauna naudos iš 1 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, bendrų minimalių nuosavų lėšų, kurų raikalaujama pagal 75 straipsnį. |
| --- | --- |

iii)

dukterinėse įmonėse trečiojoje šalyje turimų nuosavų lėšų procentinę dalį nuo patronuojančių kredito įstaigų, kurios gauna naudos iš 1 dalyje įtvirtintos teisės panaudojimo, bendrų minimalių nuosavų lėšų, kurų raikalaujama pagal 75 straipsnį.

71 straipsnis

1.   Nepažeisdamos 68–70 straipsnių, patronuojančios kredito įstaigos valstybėje narėje laikosi 75, 120, 123 straipsniuose ir 5 skirsnyje numatytų įpareigojimų tiek ir tokiu būdu, kaip nurodyta 133 straipsnyje, pagal savo konsoliduotą finansinę padėtį.

2.   Nepažeisdamos 68–70 straipsnių, kredito įstaigos, kurias kontroliuoja patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė valstybėje narėje, laikosi 75, 120, 123 straipsniuose ir 5 skirsnyje numatytų įpareigojimų tiek ir tokiu būdu, kaip nurodyta 133 straipsnyje, pagal tos finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės konsoliduotą finansinę padėtį.

Kai patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė valstybėje narėje kontroliuoja daugiau kaip vieną kredito įstaigą, pirmoji pastraipa taikoma tik tokiai kredito įstaigai, kuriai konsoliduota priežiūra taikoma pagal 125 ir 126 straipsnius.

72 straipsnis

1.   ES patronuojančios kredito įstaigos turi vykdyti 5 skyriuje numatytus įpareigojimus, remdamosi savo konsoliduota finansine padėtimi.

ES patronuojančių kredito įstaigų pagrindinės dukterinės įmonės turi pateikti XII priedo 1 dalies 5 punkte nurodytą informaciją atskirai arba iš dalies konsoliduotai.

2.   ES patronuojančios finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės kontroliuojamos kredito įstaigos turi vykdyti 5 skyriuje numatytus įpareigojimus, remdamosi tos finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės konsoliduota finansine būkle.

ES patronuojančių finansų kontroliuojančiųjų (holdingo) bendrovių pagrindinės dukterinės įmonės turi atskleisti XII priedo 1 dalies 5 punkte nurodytą informaciją atskirai arba iš dalies konsoliduotai.

3.   Kompetentingos institucijos, atsakingos už konsoliduotą priežiūrą pagal 125 ir 126 straipsnius, gali nuspręsti visai ar iš dalies netaikyti 1 ir 2 dalių kredito įstaigoms, kurios įtrauktos į panašią atskleidžiamą informaciją, kurią konsoliduotai teikia trečiojoje šalyje esanti patronuojanti įmonė.

73 straipsnis

1.   Valstybės narės arba kompetentingos institucijos, atsakingos už pagal 125 ir 126 straipsnius konsoliduotai atliekamą priežiūrą, gali nuspręsti, kad kredito ar finansų įstaigai arba papildomas paslaugas teikiančiai įmonei, kuri yra dukterinė įmonė arba kurioje kita bendrovė dalyvauja valdant kapitalą, konsoliduota priežiūra gali būti nevykdoma šiais atvejais:

| a) | kai atitinkama įmonė yra trečiojoje šalyje, kurioje esama įstatyminių kliūčių reikalingai informacijai perduoti; |
| --- | --- |

a)

kai atitinkama įmonė yra trečiojoje šalyje, kurioje esama įstatyminių kliūčių reikalingai informacijai perduoti;

| b) | kai, kompetentingų institucijų nuomone, atitinkama įmonė nėra svarbi tik kredito įstaigų priežiūros atžvilgiu ir bet kuriuo atveju – jeigu atitinkamos įmonės bendras balansas mažesnis už vieną iš šių dviejų dydžių:






  i) | 10 mln. EUR; arba |
| --- | --- | --- |

b)

kai, kompetentingų institucijų nuomone, atitinkama įmonė nėra svarbi tik kredito įstaigų priežiūros atžvilgiu ir bet kuriuo atveju – jeigu atitinkamos įmonės bendras balansas mažesnis už vieną iš šių dviejų dydžių:

i)

10 mln. EUR; arba

| ii) | 1 % bendro patronuojančios įmonės arba įmonės, dalyvaujančios valdant jos kapitalą, balanso. |
| --- | --- |

ii)

1 % bendro patronuojančios įmonės arba įmonės, dalyvaujančios valdant jos kapitalą, balanso.

| c) | kai, už konsoliduotą priežiūrą atsakingų kompetentingų institucijų nuomone, atitinkamos įmonės finansinės padėties konsolidavimas būtų netinkamas arba klaidinantis, atsižvelgiant į kredito įstaigų priežiūros tikslus. |
| --- | --- |

c)

kai, už konsoliduotą priežiūrą atsakingų kompetentingų institucijų nuomone, atitinkamos įmonės finansinės padėties konsolidavimas būtų netinkamas arba klaidinantis, atsižvelgiant į kredito įstaigų priežiūros tikslus.

Jeigu pirmos pastraipos b punkte nurodytais atvejais kelios įmonės atitinka anksčiau išvardytus kriterijus, joms konsoliduota priežiūra vis dėlto taikoma tuo atveju, kai kartu paėmus įmonės yra svarbios, siekiant konkrečių tikslų.

2.   Kompetentingos institucijos turi reikalauti, kad dukterinės kredito įstaigos iš dalies konsoliduotai taikytų 75, 120 bei 123 straipsniuose ir 5 skirsnyje nurodytus reikalavimus, jeigu tos kredito įstaigos arba patronuojanti įmonė, kai ji yra finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, turi kredito įstaigą arba finansų įstaigą, arba turto valdymo bendrovę, kaip nurodyta Direktyvos 2002/87/EB 2 straipsnio 5 dalyje, kaip dukterinę įmonę trečiojoje šalyje, arba dalyvauja valdant tokios įmonės kapitalo.

3.   Kompetentingos institucijos turi reikalauti, kad patronuojančios ir dukterinės įmonės pagal šią direktyvą konsoliduotai arba iš dalies konsoliduotai vykdytų 22 straipsnyje nurodytus įpareigojimus, kad užtikrintų, jog jų priemonės, procesai ir mechanizmai būtų vieningi ir tinkamai integruoti ir kad būtų galima pateikti bet kokius su priežiūra susijusius duomenis ir informaciją.

2 poskirsnis

Reikalavimų apskaičiavimas

74 straipsnis

1.   Išskyrus atvejus, kai numatyta kitaip, turto ir nebalansinių straipsnių vertinimas atliekamas pagal apskaitos sistemą, kuri kredito įstaigai taikoma pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 ir Direktyvą 86/635/EEB.

2.   Nepažeidžiant 68–72 straipsniuose nurodytų reikalavimų, apskaičiavimai, skirti patikrinti, ar kredito įstaigos vykdo 75 straipsnyje numatytus įpareigojimus, atliekami ne rečiau kaip du kartus per metus.

Kredito įstaigos praneša rezultatus ir bet kokius reikalaujamus duomenų komponentus kompetentingoms institucijoms.

3 poskirsnis

Minimalus nuosavų lėšų lygis

75 straipsnis

Nepažeisdamos 136 straipsnio, valstybės narės reikalauja, kad kredito įstaigos turėtų nuosavų lėšų, kurios visuomet viršytų arba būtų lygios šių kapitalo poreikių sumai:

| a) | kredito rizikai ir gautinų sumų sumažėjimo rizikai visos jų veiklos atžvilgiu, išskyrus jų prekybos knygoje apskaitomą veiklą ir nelikvidų turtą, jei šios pozicijos atimamos iš nuosavų lėšų pagal Direktyvos 2006/.../EB 13 straipsnio 2 dalies d punktą, taikomi 8 % nuo visų jų pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, apskaičiuotų pagal 3 skirsnį; |
| --- | --- |

a)

kredito rizikai ir gautinų sumų sumažėjimo rizikai visos jų veiklos atžvilgiu, išskyrus jų prekybos knygoje apskaitomą veiklą ir nelikvidų turtą, jei šios pozicijos atimamos iš nuosavų lėšų pagal Direktyvos 2006/.../EB 13 straipsnio 2 dalies d punktą, taikomi 8 % nuo visų jų pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, apskaičiuotų pagal 3 skirsnį;

| b) | jų prekybos knygoje apskaitomos veiklos atžvilgiu pozicijos rizikai, atsiskaitymų ir sandorio šalies rizikai ir tiek, kiek leidžiama viršyti 111–117 straipsniuose numatytas ribas, didelėms pozicijoms, viršijančioms tokias ribas, taikomas Direktyvos 2006/.../EB 18 straipsnyje ir tos direktyvos V skyriaus 4 skirsnyje nustatytas kapitalo poreikis; |
| --- | --- |

b)

jų prekybos knygoje apskaitomos veiklos atžvilgiu pozicijos rizikai, atsiskaitymų ir sandorio šalies rizikai ir tiek, kiek leidžiama viršyti 111–117 straipsniuose numatytas ribas, didelėms pozicijoms, viršijančioms tokias ribas, taikomas Direktyvos 2006/.../EB 18 straipsnyje ir tos direktyvos V skyriaus 4 skirsnyje nustatytas kapitalo poreikis;

| c) | visos jų veiklos atžvilgiu užsienio valiutos kurso rizikai ir prekių rizikai taikomas Direktyvos 2006/.../EB 18 straipsnyje nustatytas kapitalo poreikis; ir |
| --- | --- |

c)

visos jų veiklos atžvilgiu užsienio valiutos kurso rizikai ir prekių rizikai taikomas Direktyvos 2006/.../EB 18 straipsnyje nustatytas kapitalo poreikis; ir

| d) | visos jų veiklos atžvilgiu operacinei rizikai taikomas 4 skirsnyje nustatytas kapitalo poreikis. |
| --- | --- |

d)

visos jų veiklos atžvilgiu operacinei rizikai taikomas 4 skirsnyje nustatytas kapitalo poreikis.

3 skirsnis

Minimalus nuosavų lėšų poreikis kredito rizikai padengti

76 straipsnis

Kredito įstaigos, norėdamos apskaičiuoti savo pagal riziką įvertintas pozicijas, kaip numatyta 75 straipsnio a punkte, taiko arba 78–83 straipsniuose numatytą standartizuotą metodą, arba 84–89 straipsniuose numatytą vidaus reitingais pagrįstą vertinimo metodą, jeigu, vadovaujantis 84 straipsniu, kompetentingos institucijos leidžia jį taikyti.

77 straipsnis

Šiame skirsnyje terminas,„pozicija“ reiškia turto arba nebalansinį straipsnį.

1 poskirsnis

Standartizuotas metodas

78 straipsnis

1.   Vadovaujantis šio straipsnio 2 dalimi, turto straipsnio pozicijos vertė yra jo balansinė vertė, o II priede nurodyto nebalansinio straipsnio pozicijos vertė bus lygi atitinkamai jos vertės procentinei daliai: 100 %, jei tai didelės rizikos straipsnis, 50 %,, jei vidutinės rizikos straipsnis, 20 %,, jei vidutinės arba mažos rizikos straipsnis, 0 %,, jei mažos rizikos straipsnis. Pirmame šios dalies sakinyje paminėti nebalansiniai straipsniai priskiriami II priede nurodytoms rizikos kategorijoms. Jeigu kredito įstaiga taiko VIII priedo 3 dalyje nurodytą išsamųjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą, o pozicijos – vertybiniai popieriai ar biržos prekės, parduotos, pateiktos ar paskolintos pagal atpirkimo sandorį ar pagal vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo ar skolinimosi sandorį, ir garantinės įmokos skolinimo sandorius, pozicijos vertė padidinama atitinkama nepastovumo korekcija, taikytina vertybiniams popieriams ar prekėms, kaip numatyta VIII priedo 3 dalies 34–59 punktuose.

2.   IV priede nurodytos išvestinės finansinės priemonės pozicijos vertė nustatoma pagal III priedą, atsižvelgiant į novacijos sutarčių ir kitų užskaitos sutarčių poveikį, kaip numatyta III priede. Atpirkimo, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi, ilgalaikių atsiskaitymo sandorių ir garantinės įmokos skolinimo sandorių pozicijos vertė gali būti nustatoma arba pagal III priedą, arba pagal VIII priedą.

3.   Jei pozicijai taikomas tiesioginis kredito užtikrinimas, pozicijos vertė gali būti pakoreguota pagal 3 poskirsnį.

4.   Nepaisant 2 dalies, kompetentingų institucijų apskaičiuotų neužtikrintų kredito rizikos pozicijų su pagrindine sandorio šalimi vertė nustatoma pagal III priedo 2 dalies 6 punktą, jei pagrindinės sandorio šalies kredito rizika, kylanti dėl visų jos sandorių dalyvių, kiekvieną dieną visiškai užtikrinta.

79 straipsnis

1.   Kiekviena pozicija priskiriama vienai iš šių pozicijų klasių:

| a) | pretenzijos ar galimos pretenzijos centrinei valdžiai ar centriniams bankams; |
| --- | --- |

a)

pretenzijos ar galimos pretenzijos centrinei valdžiai ar centriniams bankams;

| b) | pretenzijos ar galimos pretenzijos regioninėms ar vietos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

b)

pretenzijos ar galimos pretenzijos regioninėms ar vietos valdžios institucijoms;

| c) | pretenzijos ar galimos pretenzijos administraciniams vienetams ir pelno nesiekiančioms organizacijoms; |
| --- | --- |

c)

pretenzijos ar galimos pretenzijos administraciniams vienetams ir pelno nesiekiančioms organizacijoms;

| d) | pretenzijos ar galimos pretenzijos daugiašaliams plėtros bankams; |
| --- | --- |

d)

pretenzijos ar galimos pretenzijos daugiašaliams plėtros bankams;

| e) | pretenzijos ar galimos pretenzijos tarptautinėms organizacijoms; |
| --- | --- |

e)

pretenzijos ar galimos pretenzijos tarptautinėms organizacijoms;

| f) | pretenzijos ar galimos pretenzijos institucijoms; |
| --- | --- |

f)

pretenzijos ar galimos pretenzijos institucijoms;

| g) | pretenzijos ar galimos pretenzijos įmonėms; |
| --- | --- |

g)

pretenzijos ar galimos pretenzijos įmonėms;

| h) | mažmeninės pretenzijos ar galimos mažmeninės pretenzijos; |
| --- | --- |

h)

mažmeninės pretenzijos ar galimos mažmeninės pretenzijos;

| i) | pretenzijos ar galimos pretenzijos, užtikrintos nekilnojamuoju turtu; |
| --- | --- |

i)

pretenzijos ar galimos pretenzijos, užtikrintos nekilnojamuoju turtu;

| j) | pradelstos pozicijos; |
| --- | --- |

j)

pradelstos pozicijos;

| k) | reguliuojamos didelės rizikos kategorijoms priklausantys straipsniai; |
| --- | --- |

k)

reguliuojamos didelės rizikos kategorijoms priklausantys straipsniai;

| l) | pretenzijos padengtų obligacijų forma; |
| --- | --- |

l)

pretenzijos padengtų obligacijų forma;

| m) | pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos; |
| --- | --- |

m)

pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos;

| n) | trumpalaikės pretenzijos institucijoms ir įmonėms; |
| --- | --- |

n)

trumpalaikės pretenzijos institucijoms ir įmonėms;

| o) | pretenzijos kolektyvinio investavimo subjektų (KIS) forma; arba |
| --- | --- |

o)

pretenzijos kolektyvinio investavimo subjektų (KIS) forma; arba

| p) | kiti punktai. |
| --- | --- |

p)

kiti punktai.

2.   Kad būtų galima priskirti poziciją mažmeninių pozicijų klasei, kuri paminėta 1 dalies h punkte, ji turi atitikti šias sąlygas:

| a) | pozicija turi būti arba atskiram asmeniui ar asmenims, arba mažai ar vidutinio dydžio įmonei; |
| --- | --- |

a)

pozicija turi būti arba atskiram asmeniui ar asmenims, arba mažai ar vidutinio dydžio įmonei;

| b) | pozicija turi būti viena iš daugelio pozicijų, turinčių panašias savybes, kad su šiuo skolinimu susijusi rizika būtų žymiai mažesnė; ir |
| --- | --- |

b)

pozicija turi būti viena iš daugelio pozicijų, turinčių panašias savybes, kad su šiuo skolinimu susijusi rizika būtų žymiai mažesnė; ir

| c) | visa suma, kurią įsipareigojantysis klientas ar grupė susijusių klientų skolingi kredito įstaigai, patronuojančioms įmonėms ir jų dukterinėms įmonėms, įskaitant bet kokią pradelstą poziciją, bet neįskaitant pretenzijų arba galimų pretenzijų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, negali, kredito įstaigos žiniai, viršyti 1 mln. EUR. Kredito įstaiga privalo imtis reikiamų veiksmų, kad gautų šias žinias. |
| --- | --- |

c)

visa suma, kurią įsipareigojantysis klientas ar grupė susijusių klientų skolingi kredito įstaigai, patronuojančioms įmonėms ir jų dukterinėms įmonėms, įskaitant bet kokią pradelstą poziciją, bet neįskaitant pretenzijų arba galimų pretenzijų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, negali, kredito įstaigos žiniai, viršyti 1 mln. EUR. Kredito įstaiga privalo imtis reikiamų veiksmų, kad gautų šias žinias.

Vertybinių popierių negalima priskirti mažmeninių pozicijų klasei.

3.   Minimalių mažmeninio lizingo (finansinės nuomos) įmokų dabartinę vertę galima priskirti mažmeninių pozicijų klasei.

80 straipsnis

1.   Norint apskaičiuoti pagal riziką įvertintų pozicijų sumas, rizikos koeficientai turi būti taikomi visoms pozicijoms, jeigu jos neatimamos iš nuosavų lėšų, vadovaujantis VI priedo 1 dalies nuostatomis. Rizikos koeficientų taikymas priklauso nuo pozicijos klasės, kuriai pozicija priskiriama, ir nuo jos kredito kokybės tiek, kiek nurodyta VI priedo 1 dalyje. Kredito kokybę galima nustatyti, remiantis išorinės kredito rizikos vertinimo institucijų (ECAI) suteiktais kredito rizikos vertinimais, vadovaujantis 81–83 straipsnių nuostatomis arba eksporto kredito agentūrų suteiktais kredito rizikos vertinimais, kaip nurodyta VI priedo 1 dalyje.

2.   Norint taikyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą rizikos koeficientą, pozicijos vertė dauginama iš rizikos koeficiento, kuris nustatytas ar apibūdintas šiame poskirsnyje.

3.   Norint apskaičiuoti pagal riziką įvertintų pozicijų sumas institucijų pozicijoms, valstybės narės nusprendžia, ar taikyti metodą, pagrįstą centrinės valdžios, kurios jurisdikcijoje įsteigta ši institucija, kredito kokybe, ar metodą, pagrįstą pačios institucijos kredito kokybe, vadovaujantis VI priedu.

4.   Nepažeidžiant šio straipsnio 1 dalies, jei pozicijai taikomas kredito užtikrinimas, tai pozicijai taikomas rizikos koeficientas gali būti pakoreguotas pagal 3 poskirsnį.

5.   Pagal riziką įvertintų pozicijų sumos pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms apskaičiuojamos pagal 4 poskirsnį.

6.   Pozicijoms, kurių pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimas šiame poskirsnyje nenumatytas kitaip, taikomas 100 % rizikos koeficientas.

7.   Kompetentingos institucijos gali – išskyrus pozicijas, priskiriamas 57 straipsnio a–h punktams – netaikyti šio straipsnio 1 dalies reikalavimų kredito įstaigos pozicijoms sandorio šaliai, kuri yra jos patronuojanti įmonė, dukterinė įmonė ar jos patronuojančios įmonės dukterinė įmonė, arba pagal Direktyvos 83/349/EEB 12 straipsnio 1 dalį aprašytu būdu su ja susijusi įmonė, jei laikomasi šių sąlygų:

| a) | sandorio šalis yra institucija ar finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, finansų įstaiga, turto valdymo bendrovė ar pagalbines paslaugas teikianti įmonė, kurioms taikomi atitinkami riziką ribojantys reikalavimai; |
| --- | --- |

a)

sandorio šalis yra institucija ar finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, finansų įstaiga, turto valdymo bendrovė ar pagalbines paslaugas teikianti įmonė, kurioms taikomi atitinkami riziką ribojantys reikalavimai;

| b) | sandorio šalis įtraukta į tą patį pilną konsolidavimą, kaip ir kredito įstaiga; |
| --- | --- |

b)

sandorio šalis įtraukta į tą patį pilną konsolidavimą, kaip ir kredito įstaiga;

| c) | sandorio šaliai taikomos tokios pačios rizikos vertinimo, apskaičiavimo ir kontrolės procedūros, kaip ir kredito įstaigai; |
| --- | --- |

c)

sandorio šaliai taikomos tokios pačios rizikos vertinimo, apskaičiavimo ir kontrolės procedūros, kaip ir kredito įstaigai;

| d) | sandorio šalis įsteigta toje pačioje valstybėje narėje kaip ir kredito įstaiga; ir |
| --- | --- |

d)

sandorio šalis įsteigta toje pačioje valstybėje narėje kaip ir kredito įstaiga; ir

| e) | šiuo metu nėra ir nenumatoma esminių praktinių ar teisinių kliūčių sandorio šaliai skubiai pervesti nuosavas lėšas ar įvykdyti įsipareigojimus kredito įstaigai. |
| --- | --- |

e)

šiuo metu nėra ir nenumatoma esminių praktinių ar teisinių kliūčių sandorio šaliai skubiai pervesti nuosavas lėšas ar įvykdyti įsipareigojimus kredito įstaigai.

Tokiu atveju priskiriamas 0 % rizikos koeficientas.

8.   Kompetentingos institucijos gali – išskyrus įsipareigojimų pozicijas, priskiriamas 57 straipsnio a–h punktams – netaikyti šio straipsnio 1 dalies reikalavimų kredito įstaigos pozicijoms sandorio šaliai, kuri yra tos pačios kaip ir skolinančioji kredito įstaiga institucinės užtikrinimo sistemos narė, jei laikomasi šių sąlygų:

| a) | 7 dalies a, d ir e punktuose išdėstytų reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

7 dalies a, d ir e punktuose išdėstytų reikalavimų;

| b) | jei kredito įstaiga ir sandorio šalis sudarė sutartį ar atliko kitus teisiškai įpareigojančius veiksmus, kurie apsaugo šias institucijas ir ypač užtikrina jų likvidumą bei mokumą siekiant išvengti bankroto tuo atveju, jei tai tampa būtina (toliau minima kaip institucinė užtikrinimo sistema); |
| --- | --- |

b)

jei kredito įstaiga ir sandorio šalis sudarė sutartį ar atliko kitus teisiškai įpareigojančius veiksmus, kurie apsaugo šias institucijas ir ypač užtikrina jų likvidumą bei mokumą siekiant išvengti bankroto tuo atveju, jei tai tampa būtina (toliau minima kaip institucinė užtikrinimo sistema);

| c) | šie veiksmai užtikrina, kad institucinė užtikrinimo sistema pagal savo įsipareigojimus suteiktų reikiamą paramą savo disponuojamomis lėšomis; |
| --- | --- |

c)

šie veiksmai užtikrina, kad institucinė užtikrinimo sistema pagal savo įsipareigojimus suteiktų reikiamą paramą savo disponuojamomis lėšomis;

| d) | institucinė užtikrinimo sistema naudojasi tinkamomis ir vienodai nustatytomis rizikos kontrolės ir klasifikavimo sistemomis (jos visapusiškai atskleidžia atskirų sistemos narių rizikos padėtį ir visą institucinę užtikrinimo sistemą) ir atitinkamomis įtakos panaudojimo galimybėmis; remiantis VII priedo 4 dalies 44 punktu, šios sistemos tinkamai stebi įsipareigojimų neįvykdymą; |
| --- | --- |

d)

institucinė užtikrinimo sistema naudojasi tinkamomis ir vienodai nustatytomis rizikos kontrolės ir klasifikavimo sistemomis (jos visapusiškai atskleidžia atskirų sistemos narių rizikos padėtį ir visą institucinę užtikrinimo sistemą) ir atitinkamomis įtakos panaudojimo galimybėmis; remiantis VII priedo 4 dalies 44 punktu, šios sistemos tinkamai stebi įsipareigojimų neįvykdymą;

| e) | institucinės užtikrinimo sistemos nustatoma rizika perduodama atskiriems tos sistemos nariams; |
| --- | --- |

e)

institucinės užtikrinimo sistemos nustatoma rizika perduodama atskiriems tos sistemos nariams;

| f) | institucinėje užtikrinimo sistemoje numatyta kartą per metus sudaryti ir skelbti konsoliduotą pranešimą, kuris apima visos institucinės užtikrinimo sistemos balansą, pelno (nuostolio) ataskaitą, pranešimą apie padėtį ir pranešimą apie riziką arba pranešimą, kuris apima visos institucinės užtikrinimo sistemos apibendrintą balansą, apibendrintą pelno (nuostolio) ataskaitą, pranešimą apie padėtį ir pranešimą apie riziką; |
| --- | --- |

f)

institucinėje užtikrinimo sistemoje numatyta kartą per metus sudaryti ir skelbti konsoliduotą pranešimą, kuris apima visos institucinės užtikrinimo sistemos balansą, pelno (nuostolio) ataskaitą, pranešimą apie padėtį ir pranešimą apie riziką arba pranešimą, kuris apima visos institucinės užtikrinimo sistemos apibendrintą balansą, apibendrintą pelno (nuostolio) ataskaitą, pranešimą apie padėtį ir pranešimą apie riziką;

| g) | jei institucinės užtikrinimo sistemos nariai nori išeiti iš sistemos, jie privalo įspėti apie tai mažiausiai prieš 24 mėnesius; |
| --- | --- |

g)

jei institucinės užtikrinimo sistemos nariai nori išeiti iš sistemos, jie privalo įspėti apie tai mažiausiai prieš 24 mėnesius;

| h) | pašalinamas pakartotinis elementų, kurie taikomi apskaičiuojant nuosavas lėšas, naudojimas („daugybinis panaudojimas“) ir bet koks netinkamas nuosavų lėšų sudarymas tarp institucinės užtikrinimo sistemos narių; |
| --- | --- |

h)

pašalinamas pakartotinis elementų, kurie taikomi apskaičiuojant nuosavas lėšas, naudojimas („daugybinis panaudojimas“) ir bet koks netinkamas nuosavų lėšų sudarymas tarp institucinės užtikrinimo sistemos narių;

| i) | institucinės užtikrinimo sistemos dauguma narių yra panašia veiklos kryptimi veikiančios kredito įstaigos; ir |
| --- | --- |

i)

institucinės užtikrinimo sistemos dauguma narių yra panašia veiklos kryptimi veikiančios kredito įstaigos; ir

| j) | sistemų, paminėtų d punkte, tinkamumą tvirtina atitinkamos kompetentingos institucijos, kurios taip pat vykdo šių sistemų reguliarią priežiūrą; |
| --- | --- |

j)

sistemų, paminėtų d punkte, tinkamumą tvirtina atitinkamos kompetentingos institucijos, kurios taip pat vykdo šių sistemų reguliarią priežiūrą;

Tokiu atveju priskiriamas 0 %, rizikos koeficientas.

81 straipsnis

1.   Išorinis kredito rizikos vertinimas gali būti naudojamas, norint nustatyti rizikos koeficientą pozicijai pagal 80 straipsnį tik tuomet, jei kompetentingos institucijos pripažįsta šį kredito rizikos vertinimą suteikusią ECAI (toliau taikant šį poskirsnį – reikalavimus atitinkanti ECAI).

2.   Kompetentingos institucijos pripažįsta ECAI atitinkančia reikalavimus 80 straipsnyje numatytoms užduotims atlikti tik tuomet, jei jos mano, kad šios institucijos vertinimo metodika atitinka objektyvumo, nepriklausomumo, nuolatinės peržiūros ir skaidrumo reikalavimus ir kad gaunami kredito rizikos vertinimai atitinka patikimumo ir skaidrumo reikalavimus. Siekdamos šių tikslų kompetentingos institucijos atsižvelgia į VI priedo 2 dalyje numatytus techninius kriterijus.

3.   Jei vienos valstybės narės kompetentingos institucijos pripažino ECAI atitinkančia reikalavimus, kitos valstybės narės kompetentingos institucijos gali pripažinti šią ECAI atitinkančia reikalavimus ir pačios neatlikdamos įvertinimo.

4.   Kompetentingos institucijos viešai skelbia ECAI pripažinimo proceso išaiškinimą ir atitinkančių reikalavimus ECAI sąrašą.

82 straipsnis

1.   Kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į VI priedo 2 dalyje nurodytus techninius kriterijus, nusprendžia, kokiems šio priedo 1 dalyje numatytiems kredito kokybės žingsniams priskirti reikalavimus atitinkančios ECAI atitinkamus kredito rizikos vertinimus. Tokie sprendimai turi būti objektyvūs ir nuoseklūs.

2.   Kai vienos valstybės narės kompetentingos institucijos jau priėmė sprendimą pagal šio straipsnio 1 dalį, kitų valstybių narių kompetentingos institucijos gali pripažinti tą sprendimą, pačios nevykdydamos sprendimo priėmimo proceso.

83 straipsnis

1.   ECAI kredito rizikos vertinimai, skirti kredito įstaigos pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimui, turi būti naudojami nuosekliai ir laikantis VI priedo 3 dalies nuostatų. Kredito rizikos vertinimų negalima naudoti pasirinktinai.

2.   Kredito įstaigos naudoja užsakytus kredito rizikos vertinimus. Tačiau, leidus atitinkamai kompetentingai institucijai, jos gali naudoti ir neužsakytus kredito rizikos vertinimus.

2 poskirsnis

Vidaus reitingais pagrįstas metodas

84 straipsnis

1.   Vadovaudamosi šiuo poskirsniu kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms apskaičiuoti savo pagal riziką įvertintas pozicijų sumas, taikant vidaus reitingais pagrįstą metodą („IRB metodą“). Kiekviena kredito įstaiga turi gauti aiškų leidimą.

2.   Leidimas duodamas tik tuomet, jei kompetentinga institucija mano, kad kredito įstaigos kredito rizikos pozicijų valdymo ir reitingų sistemos yra patikimos ir nuosekliai įgyvendintos, o ypač, kad jos atitinka šiuos standartus, kaip numatyta VII priedo 4 dalyje:

| a) | kredito įstaigos reitingų sistemos reikšmingai įvertina įsipareigojančiojo asmens ir sandorio ypatybes, prasmingai diferencijuoja riziką, pateikia tikslius ir nuoseklius kiekybinius rizikos įverčius; |
| --- | --- |

a)

kredito įstaigos reitingų sistemos reikšmingai įvertina įsipareigojančiojo asmens ir sandorio ypatybes, prasmingai diferencijuoja riziką, pateikia tikslius ir nuoseklius kiekybinius rizikos įverčius;

| b) | vidaus reitingai bei įsipareigojimų neįvykdymo ir nuostolio įverčiai, naudojami kapitalo poreikio apskaičiavimui, taip pat susijusios sistemos ir procesai vaidina esminį vaidmenį kredito įstaigoje valdant riziką ir priimant sprendimus, tvirtinant kreditus, paskirstant kapitalą viduje ir valdant įstaigą; |
| --- | --- |

b)

vidaus reitingai bei įsipareigojimų neįvykdymo ir nuostolio įverčiai, naudojami kapitalo poreikio apskaičiavimui, taip pat susijusios sistemos ir procesai vaidina esminį vaidmenį kredito įstaigoje valdant riziką ir priimant sprendimus, tvirtinant kreditus, paskirstant kapitalą viduje ir valdant įstaigą;

| c) | kredito įstaiga turi kredito rizikos kontrolės padalinį, atsakingą už jos reitingų sistemas, kuris yra pakankamai nepriklausomas ir jam nedaroma netinkama įtaka; |
| --- | --- |

c)

kredito įstaiga turi kredito rizikos kontrolės padalinį, atsakingą už jos reitingų sistemas, kuris yra pakankamai nepriklausomas ir jam nedaroma netinkama įtaka;

| d) | kredito įstaiga renka ir kaupia visus svarbius duomenis tam, kad veiksmingai palaikytų savo kredito rizikos vertinimo ir valdymo procesą; ir |
| --- | --- |

d)

kredito įstaiga renka ir kaupia visus svarbius duomenis tam, kad veiksmingai palaikytų savo kredito rizikos vertinimo ir valdymo procesą; ir

| e) | kredito įstaiga dokumentais patvirtina savo reitingų sistemas, jų struktūros loginį pagrindą ir vertina jų patikimumą. |
| --- | --- |

e)

kredito įstaiga dokumentais patvirtina savo reitingų sistemas, jų struktūros loginį pagrindą ir vertina jų patikimumą.

Jei ES patronuojanti kredito įstaiga ir jos dukterinės įmonės arba ES patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė ir jos dukterinės įmonės vieningai taiko IRB metodą, tai kompetentingos institucijos gali leisti patronuojančiai įstaigai ir jos dukterinėms įmonėms kartu atitikti VII priedo 4 dalyje nurodytus minimalius reikalavimus.

3.   Kredito įstaiga, teikdama prašymą naudoti IRB metodą, turi parodyti, kad vertindama atitinkamų pozicijų klases pagal IRB metodą, ji naudojo tokias reitingų sistemas, kurios didžiąja dalimi atitiko minimalius VII priedo 4 dalyje numatytus reikalavimus, vidiniam rizikos vertinimui ir valdymui ne mažiau kaip trejus metus iki tol, kol jai buvo suteikta teisė naudoti IRB metodą.

4.   Kredito įstaiga, teikdama prašymą naudoti savus nuostolio įsipareigojimų neįvykdymo atveju (LGD) įverčius ir (arba) konvertavimo veiksnius, turi parodyti, kad ji, vertindama ir naudodama savus LGD įverčius ir (arba) konvertavimo veiksnius, laikėsi didžiosios dalies VII priedo 4 dalyje numatytų minimalių reikalavimų, keliamų saviems tų parametrų įverčiams, ne mažiau kaip trejus metus iki tol, kol jai buvo suteikta teisė naudoti savus LGD įverčius ir (arba) konvertavimo veiksnius.

5.   Jeigu kredito įstaiga nustoja laikytis šiame poskirsnyje nurodytų reikalavimų, ji turi arba pateikti kompetentingai institucijai planą, kada vėl pradės vykdyti reikalavimus, arba parodyti, kad reikalavimų nevykdymo poveikis yra nereikšmingas.

6.   Jeigu ES patronuojanti kredito įstaiga ir jos dukterinės įmonės arba ES patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė ir jos dukterinės įmonės ketina taikyti IRB metodą, įvairių juridinių asmenų kompetentingos institucijos turi glaudžiai bendradarbiauti, kaip numatyta 129–132 straipsniuose.

85 straipsnis

1.   Nepažeisdamos 89 straipsnio kredito įstaigos ir bet kuri patronuojanti įmonė ir jos dukterinės įmonės IRB metodą turi įgyvendinti visoms pozicijoms.

Gavus kompetentingų institucijų patvirtinimą, IRB metodą galima nuosekliai įgyvendinti įvairioms 86 straipsnyje nurodytoms pozicijų klasėms tame pačiame verslo padalinyje, įvairiuose tos pačios grupės verslo padaliniuose arba savų LGD įverčių ir (arba) konvertavimo veiksnių rizikos koeficientų skaičiavimui įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijoms.

Vertinant 86 straipsnio 1 dalies d punkte minimą mažmeninių pozicijų klasę, IRB galima nuosekliai įgyvendinti pozicijų kategorijoms, kurioms taikomos skirtingos koreliacijos, nurodytos VII priedo 1 dalies 10–13 punktuose.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje numatytas įgyvendinimas turi būti atliekamas per priimtiną laikotarpį, kuris turi būti suderintas su kompetentingomis institucijomis. Įgyvendinimas turi būti vykdomas pagal griežtas kompetentingų institucijų nustatytas sąlygas. Šios sąlygos turi užtikrinti, kad šio straipsnio 1 dalyje numatytas lankstumas nebūtų naudojamas pasirinktinai, siekiant sumažinti minimalų kapitalo poreikį toms pozicijų klasėms ar verslo padaliniams, kuriems dar tik bus taikomas IRB metodas, ar naudojant savus LGD įverčius ir (arba) konvertavimo veiksnius.

3.   Kredito įstaigos, taikydamos IRB metodą bet kuriai pozicijos klasei, IRB metodą tuo pat metu taip pat turi taikyti ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijų klasei.

4.   Atsižvelgdamos į šio straipsnio 1–3 dalis ir 89 straipsnį, kredito įstaigos, pagal 84 straipsnį gavusios leidimą naudoti IRB metodą, negali grįžti prie pirmame poskirsnyje nurodyto pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimo, išskyrus atvejus, kai to reikia dėl akivaizdžios rimtos priežasties ir gavus kompetentingų institucijų leidimą.

5.   Atsižvelgdamos į šio straipsnio 1 ir 2 dalis bei 89 straipsnį, kredito įstaigos, pagal 87 straipsnio 9 dalį gavusios leidimą naudoti savus LGD įverčius ir konvertavimo veiksnius, negali grįžti prie 87 straipsnio 8 dalyje nurodytų LGD įverčių ir konvertavimo veiksnių naudojimo, išskyrus atvejus, kai to reikia dėl akivaizdžios rimtos priežasties ir gavus kompetentingų institucijų leidimą.

86 straipsnis

1.   Kiekviena pozicija priskiriama vienai iš šių pozicijų klasių:

| a) | pretenzijos ar galimos pretenzijos centrinei valdžiai ar centriniams bankams; |
| --- | --- |

a)

pretenzijos ar galimos pretenzijos centrinei valdžiai ar centriniams bankams;

| b) | pretenzijos ar galimos pretenzijos institucijoms; |
| --- | --- |

b)

pretenzijos ar galimos pretenzijos institucijoms;

| c) | pretenzijos ar galimos pretenzijos įmonėms; |
| --- | --- |

c)

pretenzijos ar galimos pretenzijos įmonėms;

| d) | mažmeninės pretenzijos ar galimos mažmeninės pretenzijos; |
| --- | --- |

d)

mažmeninės pretenzijos ar galimos mažmeninės pretenzijos;

| e) | nuosavybės vertybinių popierių pretenzijos; |
| --- | --- |

e)

nuosavybės vertybinių popierių pretenzijos;

| f) | pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos; arba |
| --- | --- |

f)

pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos; arba

| g) | kitas ne kreditinių įsipareigojimų turtas. |
| --- | --- |

g)

kitas ne kreditinių įsipareigojimų turtas.

2.   Šios pozicijos turi būti laikomos centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijomis:

| a) | regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijos arba valstybinio sektoriaus subjektų pozicijos, kurios pagal 1 poskirsnį priskiriamos prie centrinės valdžios pozicijų; ir |
| --- | --- |

a)

regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijos arba valstybinio sektoriaus subjektų pozicijos, kurios pagal 1 poskirsnį priskiriamos prie centrinės valdžios pozicijų; ir

| b) | daugiašalių plėtros bankų ir tarptautinių organizacijų pozicijos, kurių rizikos koeficientas pagal 1 poskirsnį yra 0 %. |
| --- | --- |

b)

daugiašalių plėtros bankų ir tarptautinių organizacijų pozicijos, kurių rizikos koeficientas pagal 1 poskirsnį yra 0 %.

3.   Šios pozicijos laikomos institucijų pozicijomis:

| a) | regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijos, kurios pagal 1 poskirsnį nepriskiriamos prie centrinės valdžios pozicijų; |
| --- | --- |

a)

regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijos, kurios pagal 1 poskirsnį nepriskiriamos prie centrinės valdžios pozicijų;

| b) | valstybinio sektoriaus subjektų pozicijos, kurios pagal 1 poskirsnį priskiriamos prie institucijų pozicijų; ir |
| --- | --- |

b)

valstybinio sektoriaus subjektų pozicijos, kurios pagal 1 poskirsnį priskiriamos prie institucijų pozicijų; ir

| c) | daugiašalių plėtros bankų pozicijos, kurių rizikos koeficientas pagal 1 poskirsnį nėra 0 %. |
| --- | --- |

c)

daugiašalių plėtros bankų pozicijos, kurių rizikos koeficientas pagal 1 poskirsnį nėra 0 %.

4.   Tam, kad būtų galima priskirti pozicijas mažmeninių pozicijų klasei, kuri paminėta 1 dalies d punkte, jos turi atitikti šiuos kriterijus:

| a) | jos turi būti arba atskiram asmeniui ar asmenims, arba mažai ar vidutinio dydžio įmonei, su sąlyga, kad pastaruoju atveju visa suma, kurią įsipareigojantysis klientas ar grupė susijusių klientų skolingi kredito įstaigai ir patronuojančioms įmonėms ir jos dukterinėms įmonėms, įskaitant bet kokią pradelstą poziciją, bet neįskaitant reikalavimų arba galimų reikalavimų, užtikrintų įkeistu nekilnojamuoju gyvenamosios paskirties turtu, neturi viršyti 1 mln. EUR, remiantis kredito įstaigos, kuri turėjo imtis reikiamų veiksmų tai patvirtinti, turima informacija; |
| --- | --- |

a)

jos turi būti arba atskiram asmeniui ar asmenims, arba mažai ar vidutinio dydžio įmonei, su sąlyga, kad pastaruoju atveju visa suma, kurią įsipareigojantysis klientas ar grupė susijusių klientų skolingi kredito įstaigai ir patronuojančioms įmonėms ir jos dukterinėms įmonėms, įskaitant bet kokią pradelstą poziciją, bet neįskaitant reikalavimų arba galimų reikalavimų, užtikrintų įkeistu nekilnojamuoju gyvenamosios paskirties turtu, neturi viršyti 1 mln. EUR, remiantis kredito įstaigos, kuri turėjo imtis reikiamų veiksmų tai patvirtinti, turima informacija;

| b) | kredito įstaiga, valdydama savo riziką, šias pozicijas vertina nuosekliai ir vienodai; |
| --- | --- |

b)

kredito įstaiga, valdydama savo riziką, šias pozicijas vertina nuosekliai ir vienodai;

| c) | jos nevaldomos taip individualiai, kaip tai daroma su pozicijomis, priklausančiomis įmonių pozicijų klasei; ir |
| --- | --- |

c)

jos nevaldomos taip individualiai, kaip tai daroma su pozicijomis, priklausančiomis įmonių pozicijų klasei; ir

| d) | kiekviena iš jų yra viena iš daugelio panašiai valdomų pozicijų. |
| --- | --- |

d)

kiekviena iš jų yra viena iš daugelio panašiai valdomų pozicijų.

Minimalių mažmeninio lizingo (finansinės nuomos) įmokų dabartinę vertę galima priskirti mažmeninių pozicijų klasei.

5.   Šios pozicijos priskiriamos kaip nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms:

| a) | ne skolos pozicijos, nukreipiančios subordinuotą, likutinę pretenziją į emitento turtą arba pajamas; ir |
| --- | --- |

a)

ne skolos pozicijos, nukreipiančios subordinuotą, likutinę pretenziją į emitento turtą arba pajamas; ir

| b) | skolos pozicijos, kurių ekonominė esmė panaši į a punkte nurodytų pozicijų. |
| --- | --- |

b)

skolos pozicijos, kurių ekonominė esmė panaši į a punkte nurodytų pozicijų.

6.   Įmonių pozicijų klasėje kredito įstaigos turi išskirti specializuoto skolinimo pozicijas, kurioms būdingi šie požymiai:

| a) | pozicija yra subjektui, kuris buvo specialiai sukurtas materialaus turto finansavimui ir (arba) valdymui; |
| --- | --- |

a)

pozicija yra subjektui, kuris buvo specialiai sukurtas materialaus turto finansavimui ir (arba) valdymui;

| b) | sutarties sąlygos suteikia skolintojui pakankamai teisių kontroliuoti turtą ir jo sukuriamas pajamas; ir |
| --- | --- |

b)

sutarties sąlygos suteikia skolintojui pakankamai teisių kontroliuoti turtą ir jo sukuriamas pajamas; ir

| c) | pirminis įsipareigojimo grąžinimo šaltinis – pajamos iš finansuojamo turto, o ne platesnės komercinės veiklos savarankiškų galimybių. |
| --- | --- |

c)

pirminis įsipareigojimo grąžinimo šaltinis – pajamos iš finansuojamo turto, o ne platesnės komercinės veiklos savarankiškų galimybių.

7.   Bet koks kreditinis įsipareigojimas, nepriskiriamas 1 dalies a, b ir d–f punktuose nurodytoms pozicijų klasėms, priskiriamas šios dalies c punkte nurodytai pozicijų klasei.

8.   Į 1 dalies g punkte nurodytą pozicijų klasę įtraukiama lizingo (finansinės nuomos) objektu esančio turto likutinė vertė, kuri neįtraukta į lizingo (finansinės nuomos) poziciją kaip nustatyta VII priedo 3 dalies 4 punkte.

9.   Metodika, kuria kredito įstaiga naudojasi, priskirdama pozicijas skirtingoms pozicijų klasėms, visuomet turi būti tinkama ir nuosekli.

87 straipsnis

1.   Vertinant kredito riziką, pagal riziką įvertintos pozicijų sumos pozicijoms, priskiriamoms vienai iš 86 straipsnio 1 dalies a–e arba g punktuose nurodytų pozicijų klasių, jei neatimamos iš nuosavų lėšų, apskaičiuojamos pagal VII priedo 1 dalies 1–27 punktus.

2.   Vertinant įsigytų gautinų sumų sumažėjimo riziką, pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal VII priedo 1 dalies 28 punktą. Jei kredito įstaiga dėl įsigytų gautinų sumų įsipareigojimų nevykdymo rizikos ir sumažėjimo rizikos turi neapribotą regreso teisę į įsigytų gautinų sumų pardavėją, turi būti taikomos 87 ir 88 straipsnių nuostatos, susijusios su įsigytomis gautinomis sumomis. Tada ši pozicija turi būti vertinama kaip įkeista pozicija.

3.   Vertinant kredito riziką ir gautinų sumų sumažėjimo riziką, pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos, remiantis atitinkamais, su konkrečia pozicija susijusiais rodikliais. Jie apima įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę (PD), LGD, terminą (M) ir pozicijos vertę. PD ir LGD galima vertinti atskirai arba kartu pagal VII priedo 2 dalį.

4.   Nepaisant 3 dalies, vertinant kredito riziką visoms pozicijoms, priskiriamoms 86 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytai pozicijų klasei, pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal VII priedo 1 dalies 17–26 punktus, gavus kompetentingų institucijų leidimą. Kompetentingos institucijos leidžia kredito įstaigai taikyti VII priedo 1 dalies 25 ir 26 punktuose numatytą metodą tik tuomet, jei ta kredito įstaiga laikosi VII priedo 4 dalies 115–123 punktuose nurodytų minimalių reikalavimų.

5.   Nepaisant šio straipsnio 3 dalies, vertinant kredito riziką specializuoto skolinimo pozicijoms, pagal riziką įvertintos pozicijų sumos gali būti apskaičiuojamos pagal VII priedo 1 dalies 6 punktą. Kompetentingos institucijos paskelbia gaires, kaip kredito įstaigos turėtų priskirti rizikos koeficientus specializuoto skolinimo pozicijoms pagal VII priedo 1 dalies 6 punktą, ir patvirtina kredito įstaigų naudojamą priskyrimo metodiką.

6.   Kredito įstaigos, vertindamos pozicijas, priklausančias 86 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nurodytų pozicijų klasėms, naudoja savus PD įverčius, vadovaudamosi 84 straipsniu ir VII priedo 4 dalimi.

7.   Kredito įstaigos, vertindamos pozicijas, priklausančias 86 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytai pozicijų klasei, naudoja savus LGD įverčius ir konvertavimo veiksnius, vadovaudamosi 84 straipsniu ir VII priedo 4 dalimi.

8.   Kredito įstaigos, vertindamos pozicijas, priklausančias 86 straipsnio 1 dalies a–c punktuose nurodytų pozicijų klasėms, taiko LGD įverčius, nurodytus VII priedo 2 dalies 8 punkte, ir konvertavimo veiksnius, nurodytus VII priedo 3 dalies 9 punkto a–d papunkčiuose.

9.   Nepaisant 8 dalies, kompetentingos institucijos kredito įstaigoms vertinant visas pozicijas, priklausančias 86 straipsnio 1 dalies a–c punktuose nurodytoms pozicijų klasėms, gali leisti naudoti savus LGD įverčius ir konvertavimo veiksnius, vadovaujantis 84 straipsniu ir VII priedo 4 dalimi.

10.   Vertinant pakeistas vertybiniais popieriais pozicijas ir pozicijas, priklausančias 86 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytai pozicijų klasei, pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos, vadovaujantis 4 poskirsniu.

11.   Kai kolektyvinio investavimo subjekto (KIS) pavidalo pozicijos atitinka VI priedo 1 dalies 77–78 punktuose nurodytus kriterijus ir kredito įstaigai žinomos visos KIS pagrindinės pozicijos, kredito įstaiga turi peržiūri tas pagrindines pozicijas, kad galėtų apskaičiuoti pagal riziką įvertintas pozicijų sumas ir tikėtino nuostolio sumas, vadovaudamasi šiame poskirsnyje nurodytais metodais.

Kai kredito įstaiga neatitinka sąlygų taikyti metodus, nurodytus šiame poskirsnyje, pagal riziką įvertintos pozicijų sumos ir tikėtino nuostolio sumos apskaičiuojamas tokiais būdais:

| a) | pozicijoms, kurios priklauso 86 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytai pozicijų klasei, – VII priedo 1 dalies 19–21 punktuose nurodytu būdu. Jei siekdama šių tikslų kredito įstaiga negali atskirti privataus kapitalo nuosavybės vertybinių popierių, nuosavybės vertybinių popierių, kuriais prekiaujama biržoje, ir kitų nuosavybės vertybinių popierių pozicijų, ji laiko tokias pozicijas kitomis nuosavybės vertybinių popierių pozicijomis; |
| --- | --- |

a)

pozicijoms, kurios priklauso 86 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytai pozicijų klasei, – VII priedo 1 dalies 19–21 punktuose nurodytu būdu. Jei siekdama šių tikslų kredito įstaiga negali atskirti privataus kapitalo nuosavybės vertybinių popierių, nuosavybės vertybinių popierių, kuriais prekiaujama biržoje, ir kitų nuosavybės vertybinių popierių pozicijų, ji laiko tokias pozicijas kitomis nuosavybės vertybinių popierių pozicijomis;

| b) | visoms kitoms pagrindinėms pozicijoms – 1 poskirsnyje nurodytas būdas, darant šiuos pakeitimus:






  i) | pozicijos priskiriamos atitinkamai pozicijų klasei ir joms taikomas paskesnis didesnis, nei įprastai būtų taikomas tokioms pozicijoms, kredito kokybės žingsnio rizikos koeficientas; ir |
| --- | --- | --- |

b)

visoms kitoms pagrindinėms pozicijoms – 1 poskirsnyje nurodytas būdas, darant šiuos pakeitimus:

i)

pozicijos priskiriamos atitinkamai pozicijų klasei ir joms taikomas paskesnis didesnis, nei įprastai būtų taikomas tokioms pozicijoms, kredito kokybės žingsnio rizikos koeficientas; ir

| ii) | pozicijoms, priskiriamoms aukštesniems kredito kokybės žingsniams, kuriems paprastai būtų taikomas 150 % rizikos koeficientas, taikomas 200 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

ii)

pozicijoms, priskiriamoms aukštesniems kredito kokybės žingsniams, kuriems paprastai būtų taikomas 150 % rizikos koeficientas, taikomas 200 % rizikos koeficientas.

12.   Kai KIS pavidalo pozicijos neatitinka VI priedo 1 dalies 77 ir 78 punktuose nurodytų kriterijų arba kredito įstaigai nėra žinomos visos KIS pagrindinės pozicijos, kredito įstaiga turi peržiūrėti pagrindines pozicijas ir apskaičiuoti pagal riziką įvertintas pozicijų sumas ir tikėtino nuostolio sumas, vadovaudamasi VII priedo 1 dalies 19–21 punktuose nurodytu būdu. Jei šiuo tikslu kredito įstaiga negali atskirti privataus kapitalo nuosavybės vertybinių popierių, nuosavybės vertybinių popierių, kuriais prekiaujama biržoje, ir kitų nuosavybės vertybinių popierių pozicijų, ji laiko tokias pozicijas kitomis nuosavybės vertybinių popierių pozicijomis. Šiais tikslais ne nuosavybės vertybinių popierių pozicijos priskiriamos vienai iš klasių (privataus kapitalo nuosavybės vertybinių popierių, nuosavybės vertybinių popierių, kuriais prekiaujama biržoje, ar kitų nuosavybės vertybinių popierių), nurodytų VII priedo 1 dalies 19 punkte, o nežinomos pozicijos priskiriamos kitų nuosavybės vertybinių popierių klasei.

Alternatyviai pirmiau paminėtam metodui, kredito įstaigos gali skaičiuoti pačios arba pasikliauti trečiąja šalimi, kuri apskaičiuotų ir pateiktų ataskaitą apie vidutines pagal riziką įvertintas pozicijų sumas, remdamasi KIS pagrindinėmis pozicijomis ir atsižvelgdama į šiuos metodus su sąlyga, kad būtų tinkamai užtikrintas šio apskaičiavimo ir ataskaitos teisingumas:

| a) | pozicijoms, kurios priklauso 86 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytai pozicijų klasei, – VII priedo 1 dalies 19–21 punktuose nurodytas būdas. Jei šiuo tikslu kredito įstaiga negali atskirti privataus kapitalo nuosavybės vertybinių popierių, nuosavybės vertybinių popierių, kuriais prekiaujama biržoje, ir kitų nuosavybės vertybinių popierių, pozicijų, ji laiko tokias pozicijas kitomis nuosavybės vertybinių popierių pozicijomis; arba |
| --- | --- |

a)

pozicijoms, kurios priklauso 86 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytai pozicijų klasei, – VII priedo 1 dalies 19–21 punktuose nurodytas būdas. Jei šiuo tikslu kredito įstaiga negali atskirti privataus kapitalo nuosavybės vertybinių popierių, nuosavybės vertybinių popierių, kuriais prekiaujama biržoje, ir kitų nuosavybės vertybinių popierių, pozicijų, ji laiko tokias pozicijas kitomis nuosavybės vertybinių popierių pozicijomis; arba

| b) | visoms kitoms pagrindinėms pozicijoms – 1 poskirsnyje nurodytas būdas, darant šiuos pakeitimus:






  i) | pozicijos priskiriamos atitinkamai pozicijų klasei ir joms taikomas paskesnis didesnis, nei įprastai būtų taikomas tokioms pozicijoms, kredito kokybės žingsnio rizikos koeficientas; ir |
| --- | --- | --- |

b)

visoms kitoms pagrindinėms pozicijoms – 1 poskirsnyje nurodytas būdas, darant šiuos pakeitimus:

i)

pozicijos priskiriamos atitinkamai pozicijų klasei ir joms taikomas paskesnis didesnis, nei įprastai būtų taikomas tokioms pozicijoms, kredito kokybės žingsnio rizikos koeficientas; ir

| ii) | pozicijoms, priskiriamoms aukštesniems kredito kokybės žingsniams, kuriems paprastai būtų taikomas 150 % rizikos koeficientas, priskiriamas 200 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

ii)

pozicijoms, priskiriamoms aukštesniems kredito kokybės žingsniams, kuriems paprastai būtų taikomas 150 % rizikos koeficientas, priskiriamas 200 % rizikos koeficientas.

88 straipsnis

1.   Pozicijų, kurios priklauso 86 straipsnio 1 dalies a–e punktuose nurodytoms pozicijų klasėms, tikėtino nuostolio sumos apskaičiuojamas pagal VII priedo 1 dalies 29–35 punktuose nurodytus metodus.

2.   Skaičiuojant tikėtino nuostolio sumas pagal VII priedo 1 dalies 29–35 punktus, kiekvienai pozicijai naudojami tie patys PD, LGD ir pozicijos vertės įvesties dydžiai, kaip ir apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas, vadovaujantis 87 straipsniu. Įsipareigojimų neįvykdančioms pozicijoms, kai kredito įstaigos naudojasi savais LGD įverčiais, tikėtinas nuostolis („EL“) turi būti kredito įstaigos tiksliausias tikėtino nuostolio įvertinimas („ELBE“) įsipareigojimų neįvykdančiai pozicijai pagal VII priedo 4 dalies 80 punktą.

3.   Pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų tikėtino nuostolio sumos apskaičiuojamos pagal 4 poskirsnį.

4.   Pozicijų, priklausančių 86 straipsnio 1 dalies g punkte nurodytai pozicijų klasei, tikėtino nuostolio suma lygi nuliui.

5.   Įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikos tikėtino nuostolio sumos apskaičiuojamos pagal VII priedo 1 dalies 35 punkte nurodytus metodus.

6.   Pozicijų, nurodytų 87 straipsnio 11 ir 12 dalyse, tikėtino nuostolio sumos apskaičiuojamos pagal VII priedo 1 dalies 29–35 punktuose nurodytus metodus.

89 straipsnis

1.   Gavusios kompetentingų institucijų leidimą, kredito įstaigos, kurioms leista naudoti IRB metodą apskaičiuojant vienos ar daugiau pozicijų klasių pagal riziką įvertintas pozicijų sumas ir tikėtino nuostolio sumas, gali taikyti 1 poskirsnio nuostatas šiais atvejais:

| a) | 86 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytai pozicijų klasei, kai reikšmingų sandorio šalių skaičius yra ribotas ir kredito įstaigai būtų pernelyg sunku taikyti reitingų sistemą šioms sandorio šalims; |
| --- | --- |

a)

86 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytai pozicijų klasei, kai reikšmingų sandorio šalių skaičius yra ribotas ir kredito įstaigai būtų pernelyg sunku taikyti reitingų sistemą šioms sandorio šalims;

| b) | 86 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytai pozicijų klasei, kai reikšmingų sandorio šalių skaičius yra ribotas ir kredito įstaigai būtų pernelyg sunku taikyti reitingų sistemą šioms sandorio šalims; |
| --- | --- |

b)

86 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytai pozicijų klasei, kai reikšmingų sandorio šalių skaičius yra ribotas ir kredito įstaigai būtų pernelyg sunku taikyti reitingų sistemą šioms sandorio šalims;

| c) | pozicijoms nereikšminguose verslo padaliniuose, taip pat pozicijų klasėms, kurių dydis ir numanomos rizikos pobūdis yra nereikšmingi; |
| --- | --- |

c)

pozicijoms nereikšminguose verslo padaliniuose, taip pat pozicijų klasėms, kurių dydis ir numanomos rizikos pobūdis yra nereikšmingi;

| d) | pozicijoms buveinės valstybės narės centrinei valdžiai ir jos regioninei valdžiai ir vietos valdžiai, su sąlyga, kad:






  i) | dėl specifinės valstybinės santvarkos nėra rizikos skirtumų tarp tos centrinės valdžios pozicijų ir tų kitų pozicijų; ir |
| --- | --- | --- |

d)

pozicijoms buveinės valstybės narės centrinei valdžiai ir jos regioninei valdžiai ir vietos valdžiai, su sąlyga, kad:

i)

dėl specifinės valstybinės santvarkos nėra rizikos skirtumų tarp tos centrinės valdžios pozicijų ir tų kitų pozicijų; ir

| ii) | centrinės valdžios pozicijoms taikomas 0 %, dydžio rizikos koeficientas pagal 1 poskirsnį. |
| --- | --- |

ii)

centrinės valdžios pozicijoms taikomas 0 %, dydžio rizikos koeficientas pagal 1 poskirsnį.

| e) | kredito įstaigos pozicijoms sandorio šaliai, kuri yra jos patronuojanti įmonė, dukterinė įmonė ar patronuojančios įmonės dukterinė įmonė, su sąlyga, kad ši sandorio šalis yra institucija ar finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, finansų įstaiga, turto valdymo bendrovė ar papildomas paslaugas teikianti įmonė, kurioms taikomi atitinkami riziką ribojantys reikalavimai arba Direktyvos 83/349/EEB 12 straipsnio 1 dalyje numatytu būdu su ja susijusi įmonė ir kredito įstaigų, kurios atitinka 80 straipsnio 8 dalyje nustatytus reikalavimus, pozicijos; |
| --- | --- |

e)

kredito įstaigos pozicijoms sandorio šaliai, kuri yra jos patronuojanti įmonė, dukterinė įmonė ar patronuojančios įmonės dukterinė įmonė, su sąlyga, kad ši sandorio šalis yra institucija ar finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, finansų įstaiga, turto valdymo bendrovė ar papildomas paslaugas teikianti įmonė, kurioms taikomi atitinkami riziką ribojantys reikalavimai arba Direktyvos 83/349/EEB 12 straipsnio 1 dalyje numatytu būdu su ja susijusi įmonė ir kredito įstaigų, kurios atitinka 80 straipsnio 8 dalyje nustatytus reikalavimus, pozicijos;

| f) | nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms subjektams, kurių kreditiniams įsipareigojimams pagal 1 poskirsnį taikomas nulinis rizikos koeficientas (įskaitant tuos valstybės remiamus subjektus, kuriems galima taikyti 0 %, dydžio rizikos koeficientą); |
| --- | --- |

f)

nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms subjektams, kurių kreditiniams įsipareigojimams pagal 1 poskirsnį taikomas nulinis rizikos koeficientas (įskaitant tuos valstybės remiamus subjektus, kuriems galima taikyti 0 %, dydžio rizikos koeficientą);

| g) | nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, susidariusioms pagal teisės aktuose numatytas programas, skirtas remti konkrečius ekonomikos sektorius, kurios suteikia kredito įstaigai dideles subsidijas investicijoms ir investicijoms į nuosavybės vertybinius popierius taiko tam tikrą valstybės priežiūros formą ir apribojimus. Šios išimties riba – 10 %, pirminių nuosavų lėšų ir papildomų nuosavų lėšų sumos; |
| --- | --- |

g)

nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, susidariusioms pagal teisės aktuose numatytas programas, skirtas remti konkrečius ekonomikos sektorius, kurios suteikia kredito įstaigai dideles subsidijas investicijoms ir investicijoms į nuosavybės vertybinius popierius taiko tam tikrą valstybės priežiūros formą ir apribojimus. Šios išimties riba – 10 %, pirminių nuosavų lėšų ir papildomų nuosavų lėšų sumos;

| h) | VI priedo 1 dalies 40 punkte išdėstytoms pozicijoms, atitinkančioms jame nurodytas sąlygas; arba |
| --- | --- |

h)

VI priedo 1 dalies 40 punkte išdėstytoms pozicijoms, atitinkančioms jame nurodytas sąlygas; arba

| i) | valstybės garantijoms ir valstybės perdraustoms garantijoms pagal VIII priedo 2 dalies 19 punktą. |
| --- | --- |

i)

valstybės garantijoms ir valstybės perdraustoms garantijoms pagal VIII priedo 2 dalies 19 punktą.

Ši dalis neužkerta kelio kitos valstybės narės kompetentingoms institucijoms leisti taikyti 1 poskirsnio taisykles nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kurias buvo leista taip vertinti kitose valstybėse narėse.

2.   Taikant 1 dalį, kredito įstaigos nuosavybės vertybinių popierių pozicijų klasė laikoma reikšminga, jei jos bendra vertė, atėmus nuosavybės vertybinių popierių pozicijas, susidariusias pagal įstatymuose numatytas programas, kaip nurodyta 1 dalies g punkte, viršija 10 % kredito įstaigos nuosavų lėšų, skaičiuojant vidutiniškai per praėjusius metus. Jeigu tokių nuosavybės vertybinių popierių pozicijų skaičius yra mažesnis kaip 10, tuomet tas limitas yra 5 % kredito įstaigos nuosavų lėšų.

3 poskirsnis

Kredito rizikos mažinimas

90 straipsnis

Šiame poskirsnyje „skolinančioji kredito įstaiga“ – tai kredito įstaiga, turinti poziciją, kuri susidaro dėl paskolų ar kitų skolinimo sandorių.

91 straipsnis

Kredito įstaigos, taikančios standartizuotą metodą pagal 78–83 straipsnius arba IRB metodą pagal 84–89 straipsnius, bet netaikančios savo LGD įverčių ir konvertavimo veiksnių pagal 87–88 straipsnius, gali pripažinti kredito rizikos mažinimą pagal šį poskirsnį, skaičiuodamos pagal riziką įvertintas pozicijas 75 straipsnio a punkte nurodytais tikslais arba, jei reikia, skaičiuodamos tikėtiną nuostolį 57 straipsnio q punkte ir 63 straipsnio 3 dalyje nurodytais tikslais.

92 straipsnis

1.   Skolinančioji kredito įstaiga taiko tokį kredito užtikrinimą bei atlieka atitinkamus veiksmus, laikosi procedūrų ir strategijos, kad visose atitinkamose jurisdikcijose susitarimai dėl kredito užtikrinimo būtų teisiškai galiojantys ir vykdytini.

2.   Skolinančioji kredito įstaiga imasi visų atitinkamų veiksmų, kad būtų užtikrintas susitarimo dėl kredito užtikrinimo veiksmingumas ir valdoma susijusi rizika.

3.   Norint, kad tiesioginio kredito užtikrinimo atveju turtas, kuriuo užtikrinama, būtų pripažintas, jis turi būti pakankamai likvidus, o jo vertė laikui bėgant pakankamai stabili, kad suteiktų atitinkamą kredito užtikrinimą, į kurį atsižvelgiama, taikant pagal riziką įvertintų pozicijų apskaičiavimo metodą ir atsižvelgiant į leidžiamą pripažinimo laipsnį. Reikalavimus atitinkantis turtas nurodytas VIII priedo 1 dalyje.

4.   Taikant tiesioginį kredito užtikrinimą, skolinančioji kredito įstaiga (arba turto saugotojas) įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo, nemokumo ar bankroto atveju, arba įvykus kitam su kreditu susijusiam sandorio dokumentuose numatytam atvejui, turi teisę laiku likviduoti ar perimti turtą, kuriuo užtikrinama. Koreliacijos laipsnis tarp turto, kuriuo garantuojama, vertės ir įsipareigojančiojo asmens kredito kokybės negali būti per didelis.

5.   Norint, kad netiesioginio kredito užtikrinimo atveju garantiją suteikianti sandorio šalis būtų pripažinta, ji turi būti pakankamai patikima, o užtikrinimo sutartis turi būti teisiškai veiksminga ir įgyvendinama atitinkamose jurisdikcijose, kad suteiktų atitinkamą kredito užtikrinimą, kuris pasiektas, į kurį atsižvelgiama, taikant pagal riziką įvertintų pozicijų apskaičiavimo metodą ir leidžiamą pripažinimo laipsnį. Reikalavimus atitinkantys užtikrinimo teikėjai ir užtikrinimo sutarčių tipai nurodyti VIII priedo 1 dalyje.

6.   Reikia vykdyti minimalius VIII priedo 2 dalyje numatytus reikalavimus.

93 straipsnis

1.   Jei vykdomi 92 straipsnio reikalavimai, pagal riziką įvertintų pozicijų ir, jei reikia, tikėtino nuostolio apskaičiavimą galima pakoreguoti pagal VIII priedo 3–6 dalis.

2.   Jokia pagal riziką įvertinta pozicija, kurios kredito rizika mažinama, negali būti didesnė arba jos tikėtini nuostoliai didesni už identišką pagal riziką įvertintą poziciją, kurios kredito rizika nemažinama.

3.   Jei kredito užtikrinimas jau įtraukiamas į pagal riziką įvertintą poziciją, vadovaujantis 78–83 ar 84–89 straipsniais, kredito užtikrinimo apskaičiavimas pagal šį poskirsnį papildomai nebus pripažįstamas.

4 poskirsnis

Pakeitimas vertybiniais popieriais

94 straipsnis

Kai kredito įstaiga taiko 78–83 straipsniuose nurodytą standartizuotą metodą, norėdama apskaičiuoti pagal riziką įvertintas pozicijų sumas, priklausančias pozicijų klasei, kuriai būtų priskirtos pakeistos vertybiniais popieriais pozicijos pagal 79 straipsnį, ji apskaičiuoja pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos pagal riziką įvertintą pozicijos sumą, vadovaudamasi IX priedo 4 dalies 1–36 punktais.

Visais kitais atvejais ji apskaičiuoja pagal riziką įvertintą pozicijos sumą, vadovaudamasi IX priedo 4 dalies 1–5 ir 37–76 punktais.

95 straipsnis

1.   Kai reikšminga kredito rizika, susijusi su pakeistomis vertybiniais popieriais pozicijomis, perleidžiama iš kredito įstaigos iniciatorės pagal IX priedo 2 dalies sąlygas, ta kredito įstaiga gali:

| a) | tradicinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju neįtraukti į pagal riziką įvertintų pozicijų sumų ir, atitinkamai, tikėtino nuostolio sumų apskaičiavimą pozicijų, kurias ji pakeitė vertybiniais popieriais; ir |
| --- | --- |

a)

tradicinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju neįtraukti į pagal riziką įvertintų pozicijų sumų ir, atitinkamai, tikėtino nuostolio sumų apskaičiavimą pozicijų, kurias ji pakeitė vertybiniais popieriais; ir

| b) | sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju apskaičiuoti pagal riziką įvertintas pozicijų sumas ir, atitinkamai, tikėtino nuostolio sumas pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų atžvilgiu, vadovaudamasi IX priedo 2 dalimi. |
| --- | --- |

b)

sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju apskaičiuoti pagal riziką įvertintas pozicijų sumas ir, atitinkamai, tikėtino nuostolio sumas pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų atžvilgiu, vadovaudamasi IX priedo 2 dalimi.

2.   Kai taikoma 1 dalis, kredito įstaiga iniciatorė apskaičiuoja turimų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų pagal riziką įvertintas pozicijų sumas, nurodytas IX priede.

Kai kredito įstaiga iniciatorė neperleidžia reikšmingos kredito rizikos pagal 1 dalį, jai nereikia apskaičiuoti pagal riziką įvertintų pozicijų sumų jokioms turimoms pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms.

96 straipsnis

1.   Norint apskaičiuoti pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos pagal riziką įvertintą pozicijos sumą, reikia priskirti rizikos koeficientus pozicijos vertei pagal IX priedą, remiantis pozicijos kredito kokybe, kurią galima nustatyti, remiantis ECAI kredito rizikos vertinimu ar kitokiu, IX priede nurodytu, būdu.

2.   Kai pozicija yra skirtingiems pakeitimo vertybiniais popieriais segmentams, kiekvieno segmento pozicija laikoma atskira pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija. Laikoma, kad kredito užtikrinimo pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms teikėjai turi pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas. Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos apima su palūkanų normos ar valiutos išvestinių finansinių priemonių sandoriais susijusio pakeitimo vertybiniais popieriais, pozicijas.

3.   Kai pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija susijusi su tiesioginiu ar netiesioginiu kredito užtikrinimu, tai pozicijai taikomą rizikos koeficientą galima pakoreguoti pagal 90–93 straipsnius, kurie skaitomi kartu su IX priedu.

4.   Atsižvelgiant į 57 straipsnio r punktą ir 66 straipsnio 2 dalį, pagal riziką įvertinta pozicijos suma turi būti įtraukta į bendrą kredito įstaigos pagal riziką įvertintų pozicijų sumų vertą, taikant 75 straipsnio a punktą.

97 straipsnis

1.   Norint nustatyti pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos rizikos koeficientą, galima naudoti ECAI kredito rizikos vertinimą pagal 96 straipsnį tik tuomet, jei kompetentingos institucijos pripažįsta, kad ECAI (toliau – reikalavimus atitinkanti ECAI) atitinka reikalavimus šiam tikslui.

2.   Kompetentingos institucijos pripažįsta ECAI atitinkančia reikalavimus 1 dalies tikslais tik tuomet, jei jas tenkina tai, kaip laikomasi 81 straipsnyje nurodytų reikalavimų, atsižvelgiant į VI priedo 2 dalies techninius kriterijus, ir kai institucija įrodo savo gebėjimus pakeitimo vertybiniais popieriais srityje, ir didelis pripažinimas rinkoje gali tai patvirtinti.

3.   Jei taikant šio straipsnio 1 dalį vienos valstybės narės kompetentingos institucijos pripažino ECAI atitinkančia reikalavimus, kitų valstybių narių kompetentingos institucijos gali pripažinti šią ECAI atitinkančia reikalavimus tais pačiais tikslais, neatlikdamos savo įvertinimo.

4.   Kompetentingos institucijos viešai paskelbia pripažinimo procesą ir reikalavimus atitinkančių ECAI sąrašą.

5.   Norint 1 dalies tikslais panaudoti reikalavimus atitinkančios ECAI kredito rizikos vertinimą, jis turi atitikti IX priedo 3 dalyje smulkiau apibūdintus patikimumo ir skaidrumo principus.

98 straipsnis

1.   Norėdamos taikyti rizikos koeficientus pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, kompetentingos institucijos nustato, kokiems IX priede nurodytiems kredito kokybės žingsniams turi būti priskiriami atitinkami reikalavimus atitinkančios ECAI kredito rizikos vertinimai. Tokie sprendimai yra objektyvūs ir nuoseklūs.

2.   Kai vienos valstybės narės kompetentingos institucijos jau priėmė sprendimą pagal šio straipsnio 1 dalį, kitų valstybių narių kompetentingos institucijos gali pripažinti tą sprendimą, pačios nevykdydamos sprendimo priėmimo proceso.

99 straipsnis

ECAI kredito rizikos vertinimai, skirti kredito įstaigos pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimui pagal 96 straipsnį, turi būti naudojami nuosekliai ir laikantis IX priedo 3 dalies nuostatų. Kredito rizikos vertinimai neturi būti naudojami pasirinktinai.

100 straipsnis

1.   Atnaujinamų pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais su išankstinės amortizacijos nuostata atveju, kredito įstaiga iniciatorė pagal IX priedą apskaičiuoja papildomą pagal riziką įvertintą pozicijos sumą, atsižvelgdama į riziką, kad kredito rizikos lygiai, su kuriais ji susijusi, gali išaugti, įgyvendinus išankstinės amortizacijos nuostatą.

2.   Tuo tikslu atnaujinama pozicija yra pozicija, kai klientų nesumokėtos sumos pagal susitarimą gali svyruoti iki sutarto limito, remiantis jų sprendimais skolintis ir grąžinti, o išankstinės amortizacijos nuostata yra sutartinė sąlyga, pagal kurią, įvykus nustatytiems įvykiams, reikia apmokėti investuotojų pozicijas nepasibaigus pradiniam išleistų vertybinių popierių terminui.

101 straipsnis

1.   Kredito įstaiga iniciatorė, kuri pakeitimo vertybiniais popieriais atveju pagal riziką įvertintų pozicijų sumas apskaičiavo vadovaudamasi 95 straipsniu, ar kredito įstaiga rėmėja, neturi, siekiant sumažinti investuotojams galimus ar esamus nuostolius, teikti paramos pakeitimui vertybiniais popieriais ne pagal savo sutartinius įsipareigojimus.

2.   Jeigu kredito įstaiga iniciatorė ar kredito įstaiga rėmėja nesilaiko šio straipsnio 1 dalies pakeitimo vertybiniais popieriais atžvilgiu, kompetentinga institucija turi reikalauti laikyti mažiausiai tiek kapitalo visoms pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, lyg jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais. Kredito įstaiga turi viešai paskelbti, kad ji suteikė paramą ne pagal sutarties nuostatas ir kokią tai turėjo įtaką reguliuojamam kapitalui.

4 skirsnis

Minimalus nuosavų lėšų poreikis operacinei rizikai padengti

102 straipsnis

1.   Kompetentingos institucijos reikalauja, kad kredito įstaigos turėtų nuosavų lėšų operacinei rizikai padengti pagal 103, 104 ir 105 straipsniuose nurodytus metodus.

2.   Nepažeisdamos šio straipsnio 4 dalies, kredito įstaigos, kurios taiko 104 straipsnyje nurodytą metodą, nebegalės grįžti prie 103 straipsnyje nurodyto metodo, išskyrus atvejus, kai to reikia dėl pagrįstos rimtos priežasties ir gavus kompetentingų institucijų leidimą.

3.   Nepažeisdamos šio straipsnio 4 dalies, kredito įstaigos, kurios taiko 105 straipsnyje nurodytą metodą, nebegalės grįžti prie 103 ar 104 straipsniuose nurodytų metodų, išskyrus atvejus, kai to reikia dėl akivaizdžios rimtos priežasties ir gavus kompetentingų institucijų leidimą.

4.   Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms naudoti metodų derinį pagal X priedo 4 dalį.

103 straipsnis

Kapitalo poreikis operacinei rizikai padengti pagal bazinio indikatoriaus metodą yra tam tikras atitinkamo indikatoriaus procentas pagal X priedo 1 dalyje nurodytus parametrus.

104 straipsnis

1.   Pagal standartizuotą metodą kredito įstaigos turi suskirstyti savo veiklą į keletą verslo linijų, kaip nurodyta X priedo 2 dalyje.

2.   Kiekvienai verslo linijai kredito įstaigos apskaičiuoja kapitalo poreikį operacinei rizikai padengti, kaip tam tikrą atitinkamo indikatoriaus procentą pagal X priedo 2 dalyje nurodytus parametrus.

3.   Tam tikroms verslo linijoms tam tikromis sąlygomis kompetentingos institucijos pagal X priedo 2 dalies 5–11 punktus gali suteikti leidimą kredito įstaigai naudoti alternatyvų susijusį indikatorių, kad nustatytų savo kapitalo poreikį operacinei rizikai padengti.

4.   Kapitalo poreikis operacinei rizikai padengti pagal standartizuotą metodą yra kapitalo poreikių operacinei rizikai padengti visose atskirose verslo linijose suma.

5.   Standartizuoto metodo parametrai nustatyti X priedo 2 dalyje.

6.   Jeigu kredito įstaigos nori taikyti standartizuotą metodą, jos turi atitikti X priedo 2 dalyje nurodytus kriterijus.

105 straipsnis

1.   Kredito įstaigos gali naudoti pažangųjį vertinimo metodą, remdamosi savo operacinės rizikos vertinimo sistemomis, su sąlyga, kad kompetentinga institucija suteikia leidimą atitinkamų metodų naudojimui, apskaičiuojant nuosavų lėšų poreikį.

2.   Kredito įstaigos privalo įrodyti savo kompetentingoms institucijoms, kad jos atitinka X priedo 3 dalyje nurodytus tinkamumo kriterijus.

3.   Jeigu ES patronuojanti kredito įstaiga ir jos dukterinės įmonės arba ES patronuojančios finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės dukterinės įmonės ketina taikyti pažangųjį vertinimo metodą, įvairių juridinių asmenų kompetentingos institucijos turi glaudžiai bendradarbiauti, kaip numatyta 129–132 straipsniuose. Paraiška šio metodo taikymui apima X priedo 3 dalyje išvardytus elementus.

4.   Jei ES patronuojanti kredito įstaiga ir jos dukterinės įmonės arba ES patronuojanti finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės dukterinės įmonės vieningai taiko pažangųjį vertinimo metodą, tai kompetentingos institucijos gali leisti, kad X priedo 3 dalyje nurodytus tinkamumo kriterijus kartu atitiktų patronuojanti įstaiga ir jos dukterinės įmonės.

5 skirsnis

Didelė rizika

106 straipsnis

1.   „Pozicija“, taikant šį skirsnį, yra bet koks turto ar nebalansinis straipsnis, nurodytas 3 skirsnio 1 poskirsnyje, netaikant jame numatytų rizikos koeficientų ar laipsnių.

Pozicijos, susidarančios dėl straipsnių, nurodytų IV priede, vertė turi būti apskaičiuojama pagal vieną iš III priede išdėstytų metodų. Šiam skirsniui taip pat taikoma III priedo 2 dalies 2 punktas.

Kompetentingoms institucijoms sutikus, visi nuosavų lėšų elementai, be išlygų priskiriami nuosavoms lėšoms, gali būti neįtraukiami į pozicijos apibrėžimą, jei tokie nuosavų lėšų elementai nėra įtraukti į kredito įstaigos nuosavų lėšų 75 straipsnio tikslais arba kitų nuolatinio stebėjimo koeficientų, numatytų šioje direktyvoje ir kituose Bendrijos teisės aktuose, apskaičiavimą.

2.   Pozicijai nepriskiriamas nė vienas iš dviejų variantų:

| a) | jei atliekamos užsienio valiutos operacijos – įprastinio atsiskaitymo pozicijos, atsirandančios per 48 valandas nuo apmokėjimo; arba |
| --- | --- |

a)

jei atliekamos užsienio valiutos operacijos – įprastinio atsiskaitymo pozicijos, atsirandančios per 48 valandas nuo apmokėjimo; arba

| b) | jei atliekamos vertybinių popierių pirkimo ar pardavimo operacijos – įprastinio atsiskaitymo pozicijos, atsirandančios per penkias darbo dienas po apmokėjimo ar vertybinių popierių pristatymo priklausomai nuo to, kas įvyksta pirmiau. |
| --- | --- |

b)

jei atliekamos vertybinių popierių pirkimo ar pardavimo operacijos – įprastinio atsiskaitymo pozicijos, atsirandančios per penkias darbo dienas po apmokėjimo ar vertybinių popierių pristatymo priklausomai nuo to, kas įvyksta pirmiau.

107 straipsnis

Šio skirsnio taikymo tikslais, sąvoka „kredito įstaiga“ apima:

| a) | kredito įstaigą, įskaitant jos filialus trečiosiose šalyse; ir |
| --- | --- |

a)

kredito įstaigą, įskaitant jos filialus trečiosiose šalyse; ir

| b) | bet kurią privačią ar viešąją įmonė, įskaitant jos filialus, atitinkančią pateiktą „kredito įstaigos“ apibrėžimą ir gavusią leidimą veiklai trečiojoje šalyje. |
| --- | --- |

b)

bet kurią privačią ar viešąją įmonė, įskaitant jos filialus, atitinkančią pateiktą „kredito įstaigos“ apibrėžimą ir gavusią leidimą veiklai trečiojoje šalyje.

108 straipsnis

Kredito įstaigos pozicija vienam klientui ar susijusių klientų grupei laikoma didele, kai jos vertė yra lygi arba viršija 10 % kredito įstaigos nuosavų lėšų.

109 straipsnis

Kompetentingos institucijos privalo reikalauti, kad kiekviena kredito įstaiga turėtų patikimas valdymo ir apskaitos procedūras bei tinkamus vidinius kontrolės mechanizmus, kad galėtų nustatyti ir registruoti visas dideles pozicijas bei vėlesnius jų pokyčius pagal šią direktyvą, taip pat kad tokią poziciją būtų galima stebėti atsižvelgiant į kiekvienos kredito įstaigos nuosavas pozicijų politikas.

110 straipsnis

1.   Kredito įstaiga praneša kompetentingoms institucijoms apie kiekvieną didelę poziciją.

Valstybės narės, pasinaudodamos pasirinkimo teise, užtikrina tokios informacijos teikimą pagal vieną iš dviejų toliau pateiktų metodų:

| a) | informacija apie visas dideles pozicijas teikiama ne rečiau kaip kartą per metus, taip pat visus metus informuojama apie visas naujas dideles pozicijas bei apie dabartinių didelių pozicijų padidėjimą mažiausiai 20 %, palyginti su ankstesniais duomenimis; arba |
| --- | --- |

a)

informacija apie visas dideles pozicijas teikiama ne rečiau kaip kartą per metus, taip pat visus metus informuojama apie visas naujas dideles pozicijas bei apie dabartinių didelių pozicijų padidėjimą mažiausiai 20 %, palyginti su ankstesniais duomenimis; arba

| b) | informacija apie visas dideles pozicijas teikiama ne rečiau kaip keturis kartus per metus. |
| --- | --- |

b)

informacija apie visas dideles pozicijas teikiama ne rečiau kaip keturis kartus per metus.

2.   Išskyrus kredito įstaigas, kurios remiasi 114 straipsniu dėl užtikrinimo priemonės pripažinimo, apskaičiuojant pozicijų vertę 111 straipsnio 1, 2 ir 3 dalių tikslais, apie pozicijas, kurioms pagal 113 straipsnio 3 dalies a–d, f, g ir h punktus taikomos išlygos, nereikia pranešti vadovaujantis šio straipsnio 1 dalyje nurodytais metodais, o informacijos apie pozicijas, kurios apibūdintos 113 straipsnio 3 dalies e ir i punktuose bei 115 ir 116 straipsniuose, teikimo dažnumas, nurodytas šio straipsnio 1 dalies b punkte, gali būti sumažintas iki dviejų kartų per metus.

Tuo atveju, kai kredito įstaiga vadovaujasi šios dalies nuostatomis, ji ne mažiau kaip vienerius metus po įvykio, dėl kurio gali būti taikoma išlyga, saugo įrašus apie išlygos taikymo motyvus, kad atsakingos valdžios institucijos galėtų nustatyti, ar tai yra pateisinama.

3.   Valstybės narės gali reikalauti kredito įstaigų analizuoti jų pozicijas dėl galimų koncentracijų užtikrinimo priemonės emitentų atžvilgiu ir, jei reikia, imtis veiksmų ar pateikti bet kokią svarbią informaciją kompetentingai institucijai.

111 straipsnis

1.   Kredito įstaigos pozicija vienam klientui ar susijusių klientų grupei, negali viršyti 25 % jos nuosavų lėšų.

2.   Kai klientas ar susijusių klientų grupė yra kredito įstaigos patronuojanti arba dukterinė įmonė ir (arba) viena ar daugiau tos patronuojančios įmonės dukterinių įmonių, 1 dalyje nurodytas procentinis dydis sumažinamas iki 20 %, Tačiau valstybės narės gali netaikyti tokių klientų pozicijoms 20 % apribojimo, jei jos yra numačiusios specialų tokios rizikos stebėjimą naudojant kitas priemones ar taikant kitas procedūras. Apie tokių priemonių ar procedūrų turinį jos privalo informuoti Komisiją ir Europos bankininkystės komitetą.

3.   Kredito įstaigos didelių pozicijų suma negali viršyti 800 % jos nuosavų lėšų.

4.   Kredito įstaiga visada turi laikytis 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų ribų, taikomų jos pozicijoms. Jei ypatingu atveju pozicijos viršija minėtas ribas, apie šį faktą privaloma nedelsiant informuoti atsakingas valdžios institucijas, kurios, jei aplinkybės leidžia, gali skirti kredito įstaigai tam tikrą laiką, per kurį ji galėtų įvykdyti reikalavimus dėl apribojimų.

112 straipsnis

1.   113–117 straipsniuose „garantija“ apima kredito išvestines finansines priemones, pripažintas pagal 90–93 straipsnius, kitokias nei su kreditu susijusius vekselius.

2.   Taikant šio straipsnio 3 dalį, jeigu pagal 113–117 straipsnius gali būti leidžiama pripažinti tiesioginį arba netiesioginį kredito užtikrinimą, tai turi būti laikomasi pripažinimo reikalavimų ir kitų minimalių reikalavimų, nurodytų 90–93 straipsniuose pagal riziką įvertintoms pozicijų sumoms apskaičiuoti, vadovaujantis 78–83 straipsniais.

3.   Kai kredito įstaiga vadovaujasi 114 straipsnio 2 dalimi, finansuojamo kredito užtikrinimo pripažinimas priklauso nuo atitinkamų 84–89 straipsnių reikalavimų.

113 straipsnis

1.   Valstybės narės gali nustatyti griežtesnes ribas negu tos, kurios nurodytos 111 straipsnyje.

2.   Valstybės narės gali visiškai ar iš dalies netaikyti 111 straipsnio 1, 2 ir 3 nuostatų kredito įstaigos pozicijoms savo patronuojančiai įmonei, kitoms tos patronuojančios įmonės dukterinėms įmonėms arba savo pačios dukterinėms įmonėms, jei konsoliduota priežiūra, vykdoma vadovaujantis šia direktyva arba analogiškais trečiojoje šalyje galiojančiais koeficientais, kuri taikoma kredito įstaigai, apima ir šias įmones.

3.   Valstybės narės gali visiškai ar iš dalies netaikyti 111 straipsnio:

| a) | turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos centrinei valdžiai ar centriniams bankams, kuriems neužtikrintiems būtų priskirtas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius; |
| --- | --- |

a)

turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos centrinei valdžiai ar centriniams bankams, kuriems neužtikrintiems būtų priskirtas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius;

| b) | turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos tarptautinėms organizacijoms ar daugiašaliams plėtros bankams, kuriems neužtikrintiems būtų priskirtas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius; |
| --- | --- |

b)

turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos tarptautinėms organizacijoms ar daugiašaliams plėtros bankams, kuriems neužtikrintiems būtų priskirtas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius;

| c) | turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos, apdraustos centrinės valdžios, centrinių bankų, tarptautinių organizacijų, daugiašalių plėtros bankų arba valstybinio sektoriaus subjektų tiesioginėmis garantijomis, kai garanto neužtikrintoms pretenzijoms būtų priskirtas 0 %, rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius; |
| --- | --- |

c)

turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos, apdraustos centrinės valdžios, centrinių bankų, tarptautinių organizacijų, daugiašalių plėtros bankų arba valstybinio sektoriaus subjektų tiesioginėmis garantijomis, kai garanto neužtikrintoms pretenzijoms būtų priskirtas 0 %, rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius;

| d) | kitoms pozicijoms centrinei valdžiai, centriniams bankams, tarptautinėms organizacijoms, daugiašaliams plėtros bankams arba valstybinio sektoriaus subjektams arba pozicijoms, apdraustoms šių subjektų garantijomis, kai šių subjektų neužtikrintoms pretenzijoms būtų priskirtas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius; |
| --- | --- |

d)

kitoms pozicijoms centrinei valdžiai, centriniams bankams, tarptautinėms organizacijoms, daugiašaliams plėtros bankams arba valstybinio sektoriaus subjektams arba pozicijoms, apdraustoms šių subjektų garantijomis, kai šių subjektų neužtikrintoms pretenzijoms būtų priskirtas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius;

| e) | turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos ir kitos pirmiau a punkte nepaminėtos centrinės valdžios arba centrinių bankų pozicijos, išreikštos ir tam tikrais atvejais finansuojamos skolininkų nacionaline valiuta; |
| --- | --- |

e)

turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos ir kitos pirmiau a punkte nepaminėtos centrinės valdžios arba centrinių bankų pozicijos, išreikštos ir tam tikrais atvejais finansuojamos skolininkų nacionaline valiuta;

| f) | turto straipsniams ir kitoms pozicijoms, užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiais skolos vertybiniais popieriais, išleistais centrinės valdžios arba centrinių bankų, tarptautinių organizacijų, daugiašalių plėtros bankų, valstybių narių regioninės valdžios, vietos valdžios institucijų, arba valstybinio sektoriaus subjektų, kurių vertybiniai popieriai sudaro pretenzijas savo emitentui, kuriam būtų priskirtas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius; |
| --- | --- |

f)

turto straipsniams ir kitoms pozicijoms, užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiais skolos vertybiniais popieriais, išleistais centrinės valdžios arba centrinių bankų, tarptautinių organizacijų, daugiašalių plėtros bankų, valstybių narių regioninės valdžios, vietos valdžios institucijų, arba valstybinio sektoriaus subjektų, kurių vertybiniai popieriai sudaro pretenzijas savo emitentui, kuriam būtų priskirtas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius;

| g) | turto straipsniams ir kitoms pozicijoms, užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiais grynųjų pinigų indėliais, laikomais skolinančioje kredito įstaigoje arba kredito įstaigoje, kuri yra skolinančios įstaigos patronuojanti arba dukterinė įmonė; |
| --- | --- |

g)

turto straipsniams ir kitoms pozicijoms, užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiais grynųjų pinigų indėliais, laikomais skolinančioje kredito įstaigoje arba kredito įstaigoje, kuri yra skolinančios įstaigos patronuojanti arba dukterinė įmonė;

| h) | turto straipsniams ir kitoms pozicijoms, užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiais skolinančios kredito įstaigos arba kredito įstaigos, kuri yra skolinančios kredito įstaigos patronuojanti arba dukterinė įmonė, išleistais indėlių sertifikatais, laikomais vienoje iš šių įmonių; |
| --- | --- |

h)

turto straipsniams ir kitoms pozicijoms, užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiais skolinančios kredito įstaigos arba kredito įstaigos, kuri yra skolinančios kredito įstaigos patronuojanti arba dukterinė įmonė, išleistais indėlių sertifikatais, laikomais vienoje iš šių įmonių;

| i) | turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos, ir kitos institucijų pozicijos i, kurių mokėjimo terminas ne ilgesnis kaip vieneri metai, bet kurios nėra tų įstaigų nuosavos lėšos; |
| --- | --- |

i)

turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos, ir kitos institucijų pozicijos i, kurių mokėjimo terminas ne ilgesnis kaip vieneri metai, bet kurios nėra tų įstaigų nuosavos lėšos;

| j) | turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos ir kitos pozicijos institucijoms, kurios nėra kredito įstaigos, bet kurios atitinka VI priedo 1 dalies 85 punkte nurodytas sąlygas, kai mokėjimo terminas yra ne ilgesnis kaip vieneri metai, o pozicijos užtikrintos tame pačiame punkte nurodyta tvarka; |
| --- | --- |

j)

turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos ir kitos pozicijos institucijoms, kurios nėra kredito įstaigos, bet kurios atitinka VI priedo 1 dalies 85 punkte nurodytas sąlygas, kai mokėjimo terminas yra ne ilgesnis kaip vieneri metai, o pozicijos užtikrintos tame pačiame punkte nurodyta tvarka;

| k) | prekybos ir kitiems panašiems vekseliams, kurių mokėjimo terminas yra ne ilgesnis kaip vieneri metai ir kurie yra pasirašyti kitų kredito įstaigų; |
| --- | --- |

k)

prekybos ir kitiems panašiems vekseliams, kurių mokėjimo terminas yra ne ilgesnis kaip vieneri metai ir kurie yra pasirašyti kitų kredito įstaigų;

| l) | padengtoms obligacijoms, apibrėžtoms VI priedo 1 dalies 68–70 punktuose; |
| --- | --- |

l)

padengtoms obligacijoms, apibrėžtoms VI priedo 1 dalies 68–70 punktuose;

| m) | tolesnio derinimo metu – 122 straipsnio 1 dalyje nurodytoms draudimo bendrovių akcijoms, sudarančioms ne daugiau kaip 40 % tokias akcijas įsigyjančios kredito įstaigos nuosavų lėšų; |
| --- | --- |

m)

tolesnio derinimo metu – 122 straipsnio 1 dalyje nurodytoms draudimo bendrovių akcijoms, sudarančioms ne daugiau kaip 40 % tokias akcijas įsigyjančios kredito įstaigos nuosavų lėšų;

| n) | turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos regioninėms ar centrinėms kredito įstaigoms, su kuriomis, remiantis teisinėmis ar įstatymuose išdėstytomis nuostatomis, skolinanti kredito įstaiga sudaro vieną sistemą ir kurios, remiantis tomis nuostatomis, yra atsakingos už grynųjų pinigų kliringo operacijas toje sistemoje; |
| --- | --- |

n)

turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos regioninėms ar centrinėms kredito įstaigoms, su kuriomis, remiantis teisinėmis ar įstatymuose išdėstytomis nuostatomis, skolinanti kredito įstaiga sudaro vieną sistemą ir kurios, remiantis tomis nuostatomis, yra atsakingos už grynųjų pinigų kliringo operacijas toje sistemoje;

| o) | pozicijoms, užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiais vertybiniais popieriais, išskyrus tuos, kurie nurodyti f punkte; |
| --- | --- |

o)

pozicijoms, užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiais vertybiniais popieriais, išskyrus tuos, kurie nurodyti f punkte;

| p) | paskoloms, užtikrintoms, įkeičiant kompetentingas institucijas tenkinančią gyvenamosios paskirties nuosavybę ar akcijas Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių, veikiančių pagal 1991 m. priimtą Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių įstatymą ar vėliau priimtus lygiaverčius teisės aktus ar lizingo (finansinės nuomos) sandorius, pagal kuriuos nuomotojas išlaiko visišką teisę į nuomojamo gyvenamosios paskirties nuosavybę tol, kol nuomininkas nepasinaudoja galimybe ją išpirkti, – visais atvejais iki 50 % atitinkamos gyvenamosios paskirties nuosavybės vertės; |
| --- | --- |

p)

paskoloms, užtikrintoms, įkeičiant kompetentingas institucijas tenkinančią gyvenamosios paskirties nuosavybę ar akcijas Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių, veikiančių pagal 1991 m. priimtą Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių įstatymą ar vėliau priimtus lygiaverčius teisės aktus ar lizingo (finansinės nuomos) sandorius, pagal kuriuos nuomotojas išlaiko visišką teisę į nuomojamo gyvenamosios paskirties nuosavybę tol, kol nuomininkas nepasinaudoja galimybe ją išpirkti, – visais atvejais iki 50 % atitinkamos gyvenamosios paskirties nuosavybės vertės;

| q) | toliau pateiktoms pozicijoms, kurioms pagal 78–83 straipsnius būtų priskiriamas 50 % rizikos koeficientas ir tik iki 50 % atitinkamos nuosavybės vertės:






  i) | pozicijoms, užtikrintoms įkeičiant biurus ar kitas komercinės paskirties patalpas, arba Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių, veikiančių pagal 1991 m. priimtą Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių įstatymą ar vėliau priimtus lygiaverčius teisės aktus dėl biurų ir kitų komercinės paskirties patalpų, akcijas ir |
| --- | --- | --- |

q)

toliau pateiktoms pozicijoms, kurioms pagal 78–83 straipsnius būtų priskiriamas 50 % rizikos koeficientas ir tik iki 50 % atitinkamos nuosavybės vertės:

i)

pozicijoms, užtikrintoms įkeičiant biurus ar kitas komercinės paskirties patalpas, arba Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių, veikiančių pagal 1991 m. priimtą Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių įstatymą ar vėliau priimtus lygiaverčius teisės aktus dėl biurų ir kitų komercinės paskirties patalpų, akcijas ir

| ii) | pozicijoms, susijusioms su turto lizingo (finansinės nuomos) sandoriais dėl biurų ar kitų komercinės paskirties patalpų. |
| --- | --- |

ii)

pozicijoms, susijusioms su turto lizingo (finansinės nuomos) sandoriais dėl biurų ar kitų komercinės paskirties patalpų.

Taikant ii punktą, iki 2011 m. gruodžio 31 d. kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms pripažinti 100 % atitinkamo turto vertės. Šio laikotarpio pabaigoje tokį traktavimą reikia peržiūrėti. Valstybės narės turi informuoti Komisiją, kiek jos naudojasi šiuo lengvatiniu režimu:

| r) | 50 % vidutinės arba mažos rizikos nebalansiniams straipsniams, išvardytiems šios direktyvos II priede; |
| --- | --- |

r)

50 % vidutinės arba mažos rizikos nebalansiniams straipsniams, išvardytiems šios direktyvos II priede;

| s) | kompetentingoms institucijoms pritarus, garantijoms (išskyrus paskolų garantijas), kurios pagrįstos teisinėmis ar priežiūros nuostatomis ir kurias savo nariams yra suteikę savitarpio garantijų fondai, turintys kredito įstaigų statusą, jų bendrai sumai taikant 20 % rizikos koeficientą; ir |
| --- | --- |

s)

kompetentingoms institucijoms pritarus, garantijoms (išskyrus paskolų garantijas), kurios pagrįstos teisinėmis ar priežiūros nuostatomis ir kurias savo nariams yra suteikę savitarpio garantijų fondai, turintys kredito įstaigų statusą, jų bendrai sumai taikant 20 % rizikos koeficientą; ir

| t) | mažos rizikos nebalansiniams straipsniams, nurodytiems II priede, jei su klientu ar su susijusių klientų grupe buvo sudaryta sutartis, pagal kurią pozicija gali atsirasti tik tuo atveju, jei nustatyta, kad dėl jos nebus viršytos pagal 111 straipsnio 1–3 dalis taikytinų apribojimų ribos. |
| --- | --- |

t)

mažos rizikos nebalansiniams straipsniams, nurodytiems II priede, jei su klientu ar su susijusių klientų grupe buvo sudaryta sutartis, pagal kurią pozicija gali atsirasti tik tuo atveju, jei nustatyta, kad dėl jos nebus viršytos pagal 111 straipsnio 1–3 dalis taikytinų apribojimų ribos.

Pagal kredito įstaigos išleistą su kreditu susijusį vekselį gautiems gryniesiems pinigams, taip pat sandorio šalies paskoloms ir indėliams kredito įstaigai arba kredito įstaigoje, kuriems taikoma užskaitymo sandorių sutartis, pripažinta pagal 90–93 straipsnius, turi būti taikomas g punktas.

Taikant o punktą vertybiniai popieriai, naudojami kaip užtikrinimo priemonė, turi būti įvertinti rinkos kaina, jų vertė turi būti didesnė už apdraustų pozicijų vertę, taip pat jais turi būti prekiaujama vertybinių popierių biržoje arba jie turi būti pakankamai likvidūs ir būti reguliariai kotiruojami rinkoje, kurioje veikia profesionalūs biržos makleriai, ir kuriems, tenkinant valstybės narės, kurioje įsteigta kredito įstaiga, kompetentingų institucijų reikalavimus, galima nustatyti tokią objektyvią kainą, kad bet kada būtų galima patikrinti perviršinę vertybinių popierių vertę. Privaloma perviršinė vertė yra 100 %. Tačiau ji turi siekti 150 %, jei tai yra akcijos, ir 50 %, jei tai yra skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleido institucijos, valstybės narės regioninės valdžios ar vietos valdžios institucijos, išskyrus tuos, kurie nurodyti f punkte, taip pat jei tai yra skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleido daugiašaliai plėtros bankai, išskyrus tuos, kuriems pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas. Kai yra pozicijos ir kredito užtikrinimo priemonės terminų nesutapimas, užtikrinimo priemonė neturi būti pripažįstama. Vertybiniai popieriai, naudojami kaip užtikrinimo priemonė, negali būti kredito įstaigų nuosavos lėšos.

Taikant p punktą, nuosavybės vertė, tenkinant kompetentingų institucijų reikalavimus, apskaičiuojama remiantis griežtomis vertinimo normomis, kurios nurodytos įstatymuose ir kituose teisės aktuose. Vertinama ne rečiau kaip kartą per metus. P punkte gyvenamosios paskirties nuosavybė – gyvenamasis plotas, kuriame gyvena arba kurį nuomoja skolininkas.

Kad būtų užkirstas kelias konkurencijos iškraipymams, valstybės narės informuoja Komisiją apie visus s punkte numatomus netaikymo atvejus.

114 straipsnis

1.   Taikant 3 dalį, apskaičiuodamos 111 straipsnio 1–3 dalyse numatytą pozicijų vertę, valstybės narės, užuot pasinaudojusios 113 straipsnio 3 dalies f, g, h ir o punktuose numatyta visiško arba dalinio netaikymo galimybe, gali kredito įstaigoms naudojančioms išsamųjį metodą pagal 90–93 straipsnius, leisti naudoti mažesnę vertę negu pozicijos vertė, bet ne mažesnę nei bendra jų pozicijų klientui arba susijusių klientų grupei visiškai pakoreguotų pozicijų verčių suma.

Šiais tikslais „visiškai pakoreguota pozicijos vertė“ – tai vertė, apskaičiuota pagal 90–93 straipsnius, atsižvelgiant į kredito rizikos mažinimą, kintamumo koregavimus ir bet kokį terminų nesutapimą E*.

Kai ši dalis taikoma kredito įstaigai, 113 straipsnio 3 dalies f, g, h ir o punktai atitinkamai kredito įstaigai netaikomi.

2.   Taikant 3 dalį, kredito įstaigai, kuriai leidžiama naudoti savus LGD įverčius ir konvertavimo veiksnius 84–89 straipsniuose nurodytai pozicijų klasei, gali būti leidžiama, jei ji, kompetentingų institucijų nuomone, yra pajėgi įvertinti finansinės užtikrinimo priemonės poveikį jų pozicijoms atskirai nuo kitų su LGD susijusių aspektų, pripažinti tokį poveikį, apskaičiuojant pozicijų vertes, taikant 111 straipsnio 1–3 dalis.

Kompetentingos institucijos turi įsitikinti, kad kredito įstaigų pateiktų įverčių tinkamumo naudoti pozicijos vertei sumažinti, siekiant laikytis 111 straipsnio nuostatų.

Jei kredito įstaigai leidžiama naudoti savus finansinės užtikrinimo priemonės poveikio įverčius, ji tai daro remdamasi pagrindu, kuris būtų suderinamas su metodu, priimtu apskaičiuojant kapitalo poreikį.

Kredito įstaigoms, kurioms leidžiama naudoti savus LGD įverčius ir konvertavimo veiksnius pozicijų klasei pagal 84–89 straipsnius ir kurios neskaičiuoja savo pozicijų vertės, naudodamos pirmoje pastraipoje nurodytą metodą, gali būti leista naudoti 1 dalyje nurodytą metodą arba 113 straipsnio 3 dalies o punkte nurodytą išimtį pozicijų vertei apskaičiuoti. Kredito įstaiga turi naudotis tik vienu iš šių dviejų metodų.

3.   Kredito įstaiga, kuriai leista naudoti 1 ir 2 dalyse apibūdintus metodus pozicijų vertės skaičiavimui, taikant 111 straipsnio 1–3 dalis, turi atlikti periodinius savo kredito rizikos koncentracijos, įskaitant bet kokios gautos užtikrinimo priemonės realizuotiną vertę, testavimus nepalankiausiomis sąlygomis.

Tie periodiniai testavimai nepalankiausiomis sąlygomis turi būti taikomi rizikai, kylančiai dėl galimų rinkos sąlygų pokyčių, kurie galėtų neigiamai paveikti kredito įstaigų nuosavų lėšų pakankamumą, ir rizikai, kylančiai dėl užtikrinimo priemonės realizavimo nepalankiausiomis sąlygomis.

Kompetentingos institucijos turi įsitikinti, kad kredito įstaigos atliktas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis yra pakankamas ir tinkamas tokios rizikos įvertinimui.

Jeigu toks testavimas nepalankiausiomis sąlygomis rodo mažesnę gautos užtikrinimo priemonės realizuotiną vertę, negu kad būtų leista atsižvelgti pagal 1 ir 2 dalis, užtikrinimo priemonės vertė, kurią leidžiama pripažinti, apskaičiuojant pozicijų vertę, taikant 111 straipsnio 1–3 dalis, turi būti atitinkamai sumažinta.

Valdydamos koncentracijos riziką tokios kredito įstaigos į savo strategijas turi įtraukti:

| a) | politiką ir procedūras, kuriomis valdytų riziką, kylančią dėl pozicijų ir bet kokio šių pozicijų kredito užtikrinimo terminų nesutapimo; |
| --- | --- |

a)

politiką ir procedūras, kuriomis valdytų riziką, kylančią dėl pozicijų ir bet kokio šių pozicijų kredito užtikrinimo terminų nesutapimo;

| b) | politiką ir procedūras, skirtas valdyti situaciją, kai testavimas nepalankiausiomis sąlygomis rodo mažesnę užstato realizuotiną vertę, negu atsižvelgta pagal 1 ir 2 dalis; ir |
| --- | --- |

b)

politiką ir procedūras, skirtas valdyti situaciją, kai testavimas nepalankiausiomis sąlygomis rodo mažesnę užstato realizuotiną vertę, negu atsižvelgta pagal 1 ir 2 dalis; ir

| c) | politiką ir procedūras, susijusias su koncentracijos rizika, kylančia, taikant kredito rizikos mažinimo metodus, o ypač susijusius su didelėmis netiesioginėmis kredito pozicijomis (pvz., su vienu vertybinių popierių, kurie priimami kaip užtikrinimo priemonė, emitentu); |
| --- | --- |

c)

politiką ir procedūras, susijusias su koncentracijos rizika, kylančia, taikant kredito rizikos mažinimo metodus, o ypač susijusius su didelėmis netiesioginėmis kredito pozicijomis (pvz., su vienu vertybinių popierių, kurie priimami kaip užtikrinimo priemonė, emitentu);

4.   Kai užtikrinimo priemonės poveikis pripažįstamas pagal 1 arba 2 dalis, valstybės narės gali laikyti bet kurią padengtą pozicijos dalį tenkančia užtikrinimo priemonės emitentui, o ne klientui.

115 straipsnis

1.   Taikydamos 111 straipsnio 1–3 dalis, valstybės narės gali priskirti 20 % rizikos koeficientą turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos valstybių narių regioninės valdžios ir vietos valdžios institucijoms, jei toms pretenzijoms pagal 78–83 straipsnius būtų priskiriamas 20 % rizikos koeficientas, ir kitoms pozicijoms, kurios priskiriamos tokiai valdžiai ir valdžios institucijoms arba kurios apdraustos jų garantijomis, jei jų atžvilgiu pretenzijoms priskiriamas 20 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius. Tačiau valstybės narės gali sumažinti šį koeficientą iki 0 % turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos valstybių narių regioninės valdžios ir vietos valdžios institucijoms, jei šioms pretenzijoms būtų priskirtas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius, ir kitoms pozicijoms, kurios priskiriamos tokiai valdžiai ir valdžios institucijoms arba kurios apdraustos jų garantijomis, jei jų atžvilgiu pretenzijoms priskiriamas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius.

2.   Taikydamos 111 straipsnio 1–3 dalis, valstybės narės gali priskirti 20 % rizikos koeficientą tiems turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos institucijoms, ir kitoms institucijų pozicijoms, kurių mokėjimo terminas ne trumpesnis kaip vieneri, bet ne ilgesnis kaip treji metai, ir 50 % rizikos koeficientą tiems turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos institucijoms, kurių terminas ilgesnis kaip treji metai, jei tos pretenzijos yra institucijos išleistos skolos priemonės ir jei jos, kompetentingų institucijų nuomone, yra pakankamai likvidžios reguliuojamoje rinkoje, kurioje veikia profesionalūs biržos makleriai, bei kiekvieną dieną kotiruojamos toje rinkoje, arba kurias išleisti leido valstybės narės, kurioje įsteigta institucija, kompetentingos institucijos. Nė vienas iš šių turto straipsnių jokiu būdu negali būti įtraukiamas į nuosavas lėšas.

116 straipsnis

Nukrypdamos nuo 113 straipsnio 3 dalies i punkto ir 115 straipsnio 2 dalies, valstybės narės gali priskirti 20 % rizikos koeficientą tiems turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos institucijoms, ir kitoms institucijų pozicijoms, nepriklausomai nuo mokėjimo termino.

117 straipsnis

1.   Kai rizika, kylanti dėl kliento, yra apdrausta trečiosios šalies garantija arba užstatu, kurį sudaro trečiosios šalies išleisti vertybiniai popieriai, vadovaudamosi 113 straipsnio 3 dalies o punkte nurodytomis sąlygomis, valstybės narės gali:

| a) | laikyti tokią poziciją garantijos išleidėjo, o ne kliento pozicija; arba |
| --- | --- |

a)

laikyti tokią poziciją garantijos išleidėjo, o ne kliento pozicija; arba

| b) | laikyti tokią poziciją trečiosios šalies, o ne kliento pozicija, jei pozicija, apibūdinta 113 straipsnio 3 dalies o punkte, apdrausta užtikrinimo priemone tame punkte nurodytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

b)

laikyti tokią poziciją trečiosios šalies, o ne kliento pozicija, jei pozicija, apibūdinta 113 straipsnio 3 dalies o punkte, apdrausta užtikrinimo priemone tame punkte nurodytomis sąlygomis.

2.   Kai valstybės narės taiko 1 dalies a punkte numatytą būdą:

| a) | kai garantija yra išreikšta kita valiuta nei ta, kuria išreikšta pozicija, pozicijos suma, kuri laikoma padengta, bus apskaičiuojama pagal VIII priede nurodytas valiutos nesutapimo traktavimo nuostatas netiesioginio kredito užtikrinimo atveju; |
| --- | --- |

a)

kai garantija yra išreikšta kita valiuta nei ta, kuria išreikšta pozicija, pozicijos suma, kuri laikoma padengta, bus apskaičiuojama pagal VIII priede nurodytas valiutos nesutapimo traktavimo nuostatas netiesioginio kredito užtikrinimo atveju;

| b) | pozicijos ir užtikrinimo priemonės terminų nesutapimas bus traktuojamas pagal VIII priede apibrėžto terminų nesutapimo traktavimo nuostatas; ir |
| --- | --- |

b)

pozicijos ir užtikrinimo priemonės terminų nesutapimas bus traktuojamas pagal VIII priede apibrėžto terminų nesutapimo traktavimo nuostatas; ir

| c) | dalinis padengimas gali būti pripažįstamas, vadovaujantis VIII priede nurodytu būdu. |
| --- | --- |

c)

dalinis padengimas gali būti pripažįstamas, vadovaujantis VIII priede nurodytu būdu.

118 straipsnis

Kai kredito įstaigos atskiras arba iš dalies konsoliduotas šiame skirsnyje nustatytų įsipareigojimų laikymasis netaikomas, vadovaujantis 69 straipsnio 1 dalimi, arba kai taikomos 70 straipsnio nuostatos patronuojančių kredito įstaigų valstybėje narėje atveju, privalu imtis priemonių, kad būtų užtikrintas priimtinas rizikos pasiskirstymas grupėje.

119 straipsnis

Iki 2007 m. gruodžio 31 d. Komisija turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šio skirsnio taikymą kartu su visais atitinkamais pasiūlymais.

6 skirsnis

Kvalifikuotoji akcijų paketo dalis, turima ne finansų sektoriaus įmonėse

120 straipsnis

1.   Kredito įstaiga negali turėti įmonės, kuri nėra nei kredito, nei finansų įstaiga, nei įmonė, užsiimanti veikla, kuri tiesiogiai pratęsia bankinę veiklą arba pagalbinę bankinėms paslaugoms veiklą, tokią kaip lizingas (finansinė nuoma), faktoringas, investicinių fondų valdymas, duomenų apdorojimo paslaugų valdymas ar bet kokia kita panaši veikla, kvalifikuotosios akcijų paketo dalies, didesnės kaip 15 % jos pačios nuosavų lėšų.

2.   Bendra kredito įstaigos turimų įmonių, kurios nėra nei kredito, nei finansų įstaigos, nei įmonė, užsiimanti veikla, kuri tiesiogiai pratęsia bankinę veiklą arba pagalbinę bankinėms paslaugoms veiklą, tokią kaip lizingas (finansinė nuoma), faktoringas, investicinių fondų valdymas, duomenų apdorojimo paslaugų valdymas ar bet kokia kita panaši veikla, kvalifikuotųjų akcijų paketų dalių suma negali būti didesnė kaip 60 % jos pačios nuosavų lėšų.

3.   Viršyti 1 ir 2 dalyse nustatytus dydžius galima tik esant išimtinėms aplinkybėms. Tačiau tokiais atvejais kompetentingos institucijos reikalauja, kad kredito įstaiga padidintų savo nuosavas lėšas arba imtųsi kitų lygiaverčių priemonių.

121 straipsnis

Akcijos, laikinai turimos finansinio reorganizavimo ar sanavimo metu arba gautos įprastam išplatinimui atlikti, arba savo institucijos vardu kitų naudai, nėra laikomos akcijų paketais, kai yra apskaičiuojamos 120 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytos ribos. Akcijos, kurios nėra ilgalaikis finansinis turtas, kaip apibrėžta Direktyvos 86/635/EEB 35 straipsnio 2 dalyje, į apskaičiavimą neįtraukiamos.

122 straipsnis

1.   Valstybės narės 120 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų apribojimų gali netaikyti kapitalo dalims, kurios įsigyjamos Direktyvose 73/239/EEB ir 2002/83/EB apibrėžtose draudimo bendrovėse arba Direktyvoje 98/78/EB apibrėžtose perdraudimo bendrovėse.

2.   Valstybės narės gali numatyti, kad kompetentingos institucijos netaiko 120 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų ribų, jeigu jos numato, kad kredito įstaigos nuosavomis lėšomis 100 % padengtų tą sumą, kuria jų kvalifikuotosios akcijų paketų dalys viršija minėtus dydžius, ir kad ta suma nebūtų įtraukiama į apskaičiavimą, reikalaujamą pagal 75 straipsnį. Jei abi 120 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytos ribos yra viršytos, nuosavomis lėšomis reikia padengti didesnę iš jų.

3 skyrius

Kredito įstaigų vertinimo procesas

123 straipsnis

Kredito įstaigos taiko patikimas, veiksmingas ir išbaigtas strategijas ir procesus, siekdamos nuolat įvertinti ir palaikyti vidaus kapitalo, kurį jos laiko pakankamu padengti rizikos, su kuria susiduria arba gali susidurti, pobūdžiui ir lygiui, sumas, tipus ir paskirstymą.

Šios strategijos ir procesai turi būti nuolat viduje peržiūrimi, siekiant užtikrinti, kad jie liktų visaverčiai ir proporcingi atitinkamos kredito įstaigos veiklos pobūdžiui, mastui ir sudėtingumui.

4 skyrius

Kompetentingų institucijų vykdoma priežiūra ir informacijos atskleidimas

1 skirsnis

Priežiūra

124 straipsnis

1.   Atsižvelgdamos į XI priede nurodytus techninius kriterijus, kompetentingos institucijos peržiūri susitarimus, strategijas, procesus ir mechanizmus, kuriuos įdiegė kredito įstaigos, siekdamos laikytis šios direktyvos nuostatų ir įvertinti riziką, su kuria kredito įstaigos susiduria arba gali susidurti.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta peržiūros ir įvertinimo apimtis atitinka šios direktyvos reikalavimus.

3.   Remdamosi 1 dalyje nurodyta peržiūra ir įvertinimu, kompetentingos institucijos nustato, ar susitarimai, strategijos, procesai ir mechanizmai, kuriuos įdiegė kredito įstaigos, bei jų turimos nuosavos lėšos užtikrina patikimą jų rizikos valdymą ir padengimą.

4.   Kompetentingos institucijos nustato 1 dalyje nurodytos peržiūros ir įvertinimo dažnumą ir intensyvumą, atsižvelgdamos į atitinkamos kredito įstaigos dydį, veiklos sisteminę svarbą, pobūdį, apimtį ir sudėtingumą, ir tai darydamos atsižvelgia į proporcingumo principą. Peržiūra ir įvertinimas atliekami bent kartą per metus.

5.   Kompetentingų institucijų vykdoma peržiūra ir įvertinimas apima kredito įstaigoms tenkančią palūkanų normos riziką, kylančią iš ne prekybos veiklos. Reikalaujama imtis priemonių tų įstaigų atžvilgiu, kurių ekonominė vertė sumažėja daugiau nei 20 % jų nuosavų lėšų dėl staigaus ir netikėto palūkanų normų pokyčio, kurio dydį nurodo kompetentingos institucijos ir kuris turi būti vienodas visoms kredito įstaigoms.

125 straipsnis

1.   Jeigu patronuojanti įmonė yra patronuojanti kredito įstaiga valstybėje narėje arba ES patronuojanti kredito įstaiga, jos konsoliduotą priežiūrą atlieka kompetentingos institucijos, išdavusios jai leidimą veiklai pagal 6 straipsnį.

2.   Jeigu kredito įstaigos patronuojanti įmonė yra patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė valstybėje narėje arba ES patronuojančioji finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, jos konsoliduotą priežiūrą atlieka kompetentingos institucijos, išdavusios šiai kredito įstaigai leidimą veiklai pagal 6 straipsnį.

126 straipsnis

1.   Jeigu kredito įstaigos, turinčios leidimus veiklai dviejų arba kelių valstybių narių teritorijose, priklauso tai pačiai patronuojančiai finansų kontroliuojančiajai (holdingo) bendrovei valstybėje narėje arba tai pačiai ES patronuojančiai finansų kontroliuojančiajai (holdingo) bendrovei, šių kredito įstaigų konsoliduotą priežiūrą atlieka valstybės narės, kurioje įkurta finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, kompetentingos institucijos.

Jeigu kredito įstaigos, turinčios leidimus veiklai dviejų arba daugiau valstybių narių teritorijose, priklauso daugiau nei vienai patronuojančiai finansų kontroliuojančiajai (holdingo) bendrovei, kurių pagrindinės buveinės yra skirtingose valstybėse narėse, o kiekvienoje iš šių valstybių yra kredito įstaiga, konsoliduotą priežiūrą atlieka kredito įstaigos, turinčios didžiausią bendrą balansą, kompetentinga institucija.

2.   Jeigu daugiau nė viena kredito įstaiga, turinti leidimą veiklai Bendrijoje, priklauso tai pačiai patronuojančiai finansų kontroliuojančiajai (holdingo) bendrovei, ir nei viena iš šių kredito įstaigų neturi leidimo veiklai valstybėje narėje, kurioje įkurta finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, konsoliduotą priežiūrą vykdo kompetentinga institucija, kuri išdavė leidimą veiklai kredito įstaigai, turinčiai didžiausią bendrą balansą, kuri šioje direktyvoje bus laikoma kredito įstaiga, kurią kontroliuoja ES patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė.

3.   Tam tikrais atvejais kompetentingos institucijos bendro susitarimo pagrindu gali netaikyti 1 ir 2 dalyse nurodytų kriterijų, jeigu jų taikymas būtų netinkamas, atsižvelgiant į kredito įstaigas ir jų veiklos santykinį svarbumą įvairiose šalyse, bei paskirti kitą kompetentingą instituciją konsoliduotos priežiūros vykdymui. Šiais atvejais, prieš priimdamos sprendimą, kompetentingos institucijos suteikia ES patronuojančiai kredito įstaigai ar ES patronuojančiai finansų kontroliuojančiajai (holdingo) bendrovei arba kredito įstaigai, turinčiai didžiausią bendrą balansą, galimybę pareikšti savo nuomonę dėl to sprendimo.

4.   Kompetentingos institucijos praneša Komisijai apie bet kokius susitarimus, kuriems taikoma 3 dalis.

127 straipsnis

1.   Prireikus, valstybės narės priima priemones, būtinas finansų kontroliuojančiosioms (holdingo) bendrovėms įtraukti į konsoliduotą priežiūrą. Nepažeidžiant 135 straipsnio, finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės finansinės padėties konsolidavimas jokiu būdu nereiškia, kad kompetentingos institucijos turi vykdyti individualią finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės priežiūrą.

2.   Jeigu vienu iš 73 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų atvejų valstybės narės kompetentingos institucijos dukterinei kredito įstaigai netaiko konsoliduotos priežiūros, valstybės narės, kurios teritorijoje yra dukterinė kredito įstaiga, kompetentingos institucijos gali prašyti patronuojančios įmonės suteikti informaciją, kuri palengvintų minėtos kredito įstaigos priežiūrą.

3.   Valstybės narės numato, kad jų kompetentingos institucijos, kurios atsako už konsoliduotą priežiūrą, galėtų prašyti kredito įstaigoms arba finansų kontroliuojančiosioms (holdingo) bendrovėms priklausančių dukterinių įmonių, kurioms nėra taikoma konsoliduota priežiūra, pateikti 137 straipsnyje nurodytą informaciją. Šiuo atveju taikoma tame straipsnyje nustatyta informacijos perdavimo ir patikrinimo tvarka.

128 straipsnis

Jeigu valstybėse narėse yra daugiau kaip viena kompetentinga institucija, atliekanti riziką ribojančiais principais pagrįstą kredito ir finansų įstaigų priežiūrą, valstybės narės imasi būtinų priemonių tokių institucijų veiksmų koordinavimui organizuoti.

129 straipsnis

1.   Be įpareigojimų, nustatytų šios direktyvos nuostatomis, kompetentinga institucija, atsakinga už ES patronuojančių kredito įstaigų ir kredito įstaigų, kurias kontroliuoja ES patronuojančios finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės, konsoliduotos priežiūros vykdymą, atlieka šias užduotis:

| a) | svarbios ar esminės informacijos rinkimo ir skleidimo koordinavimas keliančiose susirūpinimą ir kritinėse situacijose; ir |
| --- | --- |

a)

svarbios ar esminės informacijos rinkimo ir skleidimo koordinavimas keliančiose susirūpinimą ir kritinėse situacijose; ir

| b) | priežiūros veiklos planavimas ir koordinavimas keliančiose susirūpinimą ir kritinėse situacijose, įskaitant veiklą, minimą 124 straipsnyje, bendradarbiaujant su priežiūroje dalyvaujančiomis kompetentingomis institucijomis. |
| --- | --- |

b)

priežiūros veiklos planavimas ir koordinavimas keliančiose susirūpinimą ir kritinėse situacijose, įskaitant veiklą, minimą 124 straipsnyje, bendradarbiaujant su priežiūroje dalyvaujančiomis kompetentingomis institucijomis.

2.   Kai ES patronuojanti kredito įstaiga ir jos dukterinės įmonės arba ES patronuojančios finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės dukterinės įmonės kartu pateikia paraiškas dėl 84 straipsnio 1 dalyje, 87 straipsnio 9 dalyje ir 105 straipsnyje bei III priedo 6 dalyje nurodytų leidimų, kompetentingos institucijos turi bendradarbiauti ir konsultuotis visais būtinais klausimais, siekdamos nuspręsti, duoti prašomą leidimą ar ne, ir, jei reikia, nustatyti sąlygas, kurios turėtų būti taikomos tokiam leidimui.

Paraiška, nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje, turi būti pateikiama tik 1 dalyje nurodytai kompetentingai institucijai.

Kompetentingos institucijos imasi visų įmanomų veiksmų siekdamos per šešių mėnesių laikotarpį priimti bendrą sprendimą dėl paraiškos. 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija šį bendrą sprendimą turi išdėstyti ir visiškai pagrįsti dokumente bei pateikti pareiškėjui.

Trečioje pastraipoje nurodytas laikotarpis prasideda tada, kai 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija gauna tinkamai užpildytą paraišką. 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija tinkamai užpildytą paraišką nedelsdama persiunčia kitoms kompetentingoms institucijoms.

Jei per šešis mėnesius kompetentingos institucijos nepriima bendro sprendimo, 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija priima savo sprendimą dėl paraiškos. Šis sprendimas turi būti išdėstytas ir visiškai pagrįstas dokumente ir jame turi būti atsižvelgta į kitų kompetentingų institucijų per šešių mėnesių laikotarpį išsakytą nuomonę ir išlygas. 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija pateikia šį sprendimą pareiškėjui ir kitoms kompetentingoms institucijoms.

Trečioje ir penktoje pastraipose minimi sprendimai yra galutiniai ir yra taikomi atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų.

130 straipsnis

1.   Bankų grupės viduje susidarius kritinei situacijai, kuri kelia galimą grėsmę finansinės sistemos stabilumui vienoje iš valstybių narių, kurioje atitinkamos grupės įmonės turėjo leidimus veiklai, kompetentinga institucija, atsakinga už konsoliduotos priežiūros vykdymą, iš karto, kai tik praktiškai tai bus įmanoma padaryti, vadovaudamasi 1 skyriaus 2 skirsniu, turi įspėti 49 straipsnio a punkte ir 50 straipsnyje nurodytas institucijas. Šis įsipareigojimas taikomas visoms 125 ir 126 straipsniuose nurodytoms kompetentingoms institucijoms, susijusioms su tam tikra grupe, ir 129 straipsnio 1 dalyje nurodytai kompetentingai institucijai. Kiek įmanoma, kompetentingos institucijos naudojasi esamais nustatytais informavimo kanalais.

2.   Kai kompetentingai institucijai, atsakingai už konsoliduotą priežiūrą, reikia informacijos, kuri jau buvo pateikta kitai kompetentingai institucijai, tai pirmiau paminėtoji institucija kreipiasi į pastarąją instituciją, kai tik įmanoma, siekdama išvengti dvigubo informacijos pateikimo įvairioms institucijoms, dalyvaujančioms priežiūroje.

131 straipsnis

Siekdamos palengvinti ir įdiegti veiksmingą priežiūros procesą, kompetentinga institucija, atsakinga už konsoliduotą priežiūrą, ir kitos kompetentingos institucijos turi turėti raštiškus koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimus.

Vadovaujantis šiais susitarimais, papildomos užduotys gali būti pavestos kompetentingai institucijai, atsakingai už konsoliduotą priežiūrą, o sprendimų priėmimo proceso ir bendradarbiavimo su kitomis kompetentingomis institucijomis procedūros gali būti tiksliai apibrėžtos.

Kompetentingos institucijos, kurios atsako už leidimo veiklai išdavimą patronuojančios įmonės, kuri yra kredito įstaiga, dukterinei įmonei, dvišalio susitarimo pagrindu gali perduoti įgaliojimus atlikti dukterinės įmonės priežiūrą kompetentingoms institucijoms, kurios leidimą veiklai yra išdavusios patronuojančiai įmonei ir kurios atlieka patronuojančios įmonės priežiūrą tokiu būdu, kad yra prisiimama atsakomybė už dukterinės įmonės priežiūrą pagal šią direktyvą. Apie tokius susitarimus ir jų turinį būtina informuoti Komisiją. Komisija perduoda šią informaciją kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos bankininkystės komitetui.

132 straipsnis

1.   Kompetentingos institucijos turi glaudžiai bendradarbiauti viena su kita. Jos turi teikti viena kitai visą informaciją, kuri yra esminė ar svarbi pagal šią direktyvą kitų institucijų vykdomoms priežiūros funkcijoms atlikti. Atsižvelgdamos į tai, kompetentingos institucijos turi perduoti visą svarbią informaciją pagal pareikalavimą bei perduoti visą esminę informaciją savo iniciatyva.

Šios dalies pirmojoje pastraipoje nurodyta informacija laikoma esmine, jeigu ji galėtų ženkliai paveikti kitoje valstybėje narėje esančios kredito ar finansų įstaigos finansinio patikimumo vertinimą.

Kompetentingos institucijos, atsakingos už konsoliduotą ES patronuojančių kredito įstaigų ir kredito įstaigų, kurias kontroliuoja ES patronuojančios finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės, priežiūrą, teikia visą svarbią informaciją kompetentingoms institucijoms kitose valstybėse narėse, kurios prižiūri šių patronuojančių įmonių dukterines įmones. Nustatant svarbios informacijos apimtį, reikia atsižvelgti į šių dukterinių įmonių svarbą tų valstybių narių finansinėje sistemoje.

Šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyta esminė informacija visų pirma turi apimti šiuos dalykus:

| a) | grupę sudarančių visų didelių kredito įstaigų grupės struktūros bei kompetentingų institucijų, prižiūrinčių grupei priklausančias kredito įstaigas, nustatymą; |
| --- | --- |

a)

grupę sudarančių visų didelių kredito įstaigų grupės struktūros bei kompetentingų institucijų, prižiūrinčių grupei priklausančias kredito įstaigas, nustatymą;

| b) | informacijos surinkimo iš kredito įstaigų grupės procedūras ir tos informacijos patikrinimą; |
| --- | --- |

b)

informacijos surinkimo iš kredito įstaigų grupės procedūras ir tos informacijos patikrinimą;

| c) | neigiamus pokyčius kredito įstaigose arba kitose grupės įmonėse, kurie galėtų rimtai paveikti kredito įstaigas; ir |
| --- | --- |

c)

neigiamus pokyčius kredito įstaigose arba kitose grupės įmonėse, kurie galėtų rimtai paveikti kredito įstaigas; ir

| d) | esmines sankcijas ir išskirtines priemones, kurias kompetentingos institucijos yra pritaikę pagal šią direktyvą, įskaitant papildomo kapitalo poreikio įvedimą pagal 136 straipsnį ir bet kokių apribojimų, taikomų pažangiojo vertinimo metodo naudojimui, apskaičiuojant nuosavų lėšų poreikį pagal 105 straipsnį, įvedimą. |
| --- | --- |

d)

esmines sankcijas ir išskirtines priemones, kurias kompetentingos institucijos yra pritaikę pagal šią direktyvą, įskaitant papildomo kapitalo poreikio įvedimą pagal 136 straipsnį ir bet kokių apribojimų, taikomų pažangiojo vertinimo metodo naudojimui, apskaičiuojant nuosavų lėšų poreikį pagal 105 straipsnį, įvedimą.

2.   Kompetentingos institucijos, atsakingos už kredito įstaigų, kurias kontroliuoja ES patronuojanti kredito įstaiga, priežiūrą, kai tik įmanoma, turi kreiptis į 129 straipsnio 1 dalyje nurodytą kompetentingą instituciją, kai joms reikia informacijos apie šioje direktyvoje nurodytų metodų ir metodikos įgyvendinimą, kurią jau gali turėti ta kompetentinga institucija.

3.   Prieš priimdamos sprendimą, atitinkamos kompetentingos institucijos turi konsultuotis viena su kita dėl toliau išvardytų punktų, kai šie sprendimai svarbūs kitų kompetentingų institucijų atliekamoms priežiūros funkcijoms:

| a) | pokyčiai grupei priklausančių kredito įstaigų akcininkų, organizacinėje arba valdymo struktūroje, kurių įgyvendinimas reikalauja kompetentingų institucijų patvirtinimo arba leidimo; ir |
| --- | --- |

a)

pokyčiai grupei priklausančių kredito įstaigų akcininkų, organizacinėje arba valdymo struktūroje, kurių įgyvendinimas reikalauja kompetentingų institucijų patvirtinimo arba leidimo; ir

| b) | esminės sankcijos ar išskirtinės priemonės, kurias yra pritaikę kompetentingos institucijos, įskaitant papildomo kapitalo poreikio įvedimą pagal 136 straipsnį ir bet kokių apribojimų, taikomų pažangiojo vertinimo metodo nuosavų lėšų poreikio apskaičiavimui pagal 105 straipsnį naudojimui, įvedimą. |
| --- | --- |

b)

esminės sankcijos ar išskirtinės priemonės, kurias yra pritaikę kompetentingos institucijos, įskaitant papildomo kapitalo poreikio įvedimą pagal 136 straipsnį ir bet kokių apribojimų, taikomų pažangiojo vertinimo metodo nuosavų lėšų poreikio apskaičiavimui pagal 105 straipsnį naudojimui, įvedimą.

b punkto tikslais visada turi būti konsultuojamasi su kompetentinga institucija, atsakinga už konsoliduotą priežiūrą.

Tačiau kompetentinga institucija gali nuspręsti nesikonsultuoti skubiais atvejais arba tada, kai dėl tokios konsultacijos galėtų nukentėti sprendimų veiksmingumas. Šiuo atveju kompetentinga institucija neatidėliodama turi informuoti kitas kompetentingas institucijas.

133 straipsnis

1.   Kompetentingos institucijos, kurios atsako už konsoliduotą priežiūrą, priežiūros tikslais turi reikalauti, kad visos kredito ir finansų įstaigos, kurios yra patronuojančios įmonės dukterinės įmonės, būtų pilnai konsoliduojamos.

Tačiau kompetentingos institucijos gali reikalauti tiktai proporcinio konsolidavimo tais atvejais, kai, jų nuomone, patronuojančios įmonės, valdančios kapitalo dalį, atsakomybė yra apribota tik ta kapitalo dalimi, kitų akcininkų ar narių, kurių mokumo būklė patenkinama, atsakomybės atžvilgiu. Būtina aiškiai nustatyti kitų akcininkų ir narių atsakomybę, prireikus, pasirašant oficialius įsipareigojimo dokumentus.

Jeigu įmones sieja Direktyvos 83/349/EEB 12 straipsnio 1 dalyje apibrėžti santykiai, kompetentingos institucijos nustato, kaip turi būti vykdomas jų konsolidavimas.

2.   Už konsoliduotą priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos turi pareikalauti, jog įmonė, įtraukta į konsolidavimą kartu su viena arba keliomis įmonėmis, kurios nėra įtrauktos į konsolidavimą, ir dalyvaujanti valdant kapitalo dalį kredito ir finansų įstaigose, proporcingai konsoliduotų šią kapitalo dalį, jeigu tų įmonių atsakomybė yra apribota jų valdomo kapitalo dalimi.

3.   Kitais, negu 1 ir 2 dalyse nurodytais dalyvavimo valdant kapitalą arba su įmonės kapitalu susijusių ryšių atvejais kompetentingos institucijos nustato, ar konsolidavimas turi būti atliekamas ir kokiu būdu atliekamas. Pirmiausia jos gali leisti arba pareikalauti, kad būtų taikomas nuosavybės metodas. Tačiau šio metodo taikymas nereiškia, kad atitinkamos įmonės yra įtraukiamos į konsoliduotą priežiūrą.

134 straipsnis

1.   Nepažeisdamos 133 straipsnio nuostatų, kompetentingos institucijos nustato, ar būtina atlikti konsolidavimą ir kokiu būdu jį atlikti šiais atvejais:

| a) | jeigu, kompetentingų institucijų nuomone, kredito įstaiga turi reikšmingą įtaką vienai ar kelioms kredito arba finansų įstaigoms, tačiau nedalyvauja valdant šių įstaigų kapitalą arba neturi kitų su jų kapitalu susijusių ryšių; ir |
| --- | --- |

a)

jeigu, kompetentingų institucijų nuomone, kredito įstaiga turi reikšmingą įtaką vienai ar kelioms kredito arba finansų įstaigoms, tačiau nedalyvauja valdant šių įstaigų kapitalą arba neturi kitų su jų kapitalu susijusių ryšių; ir

| b) | jeigu viena ar kelios kredito arba finansų įstaigos priklauso vienai vadovavimo sistemai, tačiau ne tai, kuri nurodyta jų steigimo sutartyje arba įstatuose. |
| --- | --- |

b)

jeigu viena ar kelios kredito arba finansų įstaigos priklauso vienai vadovavimo sistemai, tačiau ne tai, kuri nurodyta jų steigimo sutartyje arba įstatuose.

Kompetentingos institucijos pirmiausia gali leisti arba pareikalauti, kad būtų taikomas Direktyvos 83/349/EEB 12 straipsnyje nurodytas metodas. Tačiau šio metodo taikymas nereiškia, kad atitinkamos įmonės yra įtraukiamos į konsoliduotą priežiūrą.

2.   Jeigu būtina taikyti konsoliduotą priežiūrą, vadovaujantis 125 ir 126 straipsniais, papildomas paslaugas teikiančios įmonės ir turto valdymo bendrovės, kaip apibrėžta Direktyvoje 2002/87/EB, įtraukiamos į konsoliduotą priežiūrą 133 straipsnyje ir šio straipsnio 1 dalyje nurodytais atvejais ir taikant juose nurodytus metodus.

135 straipsnis

Valstybės narės reikalauja, kad finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės veiklai veiksmingai vadovautų pakankamai geros reputacijos asmenys, turintys pakankamai patirties tokioms pareigoms vykdyti.

136 straipsnis

1.   Kompetentingos institucijos reikalauja, kad bet kuri kredito įstaiga, neatitinkanti šios direktyvos reikalavimų, anksti imtųsi būtinų veiksmų ar priemonių, kad ištaisytų šią situaciją.

Šiais tikslais kompetentingų institucijų turimos priemonės apima šias priemones:

| a) | įpareigojančias kredito įstaigas turėti nuosavų lėšų, viršijančių 75 straipsnyje nurodytą minimalų lygį; |
| --- | --- |

a)

įpareigojančias kredito įstaigas turėti nuosavų lėšų, viršijančių 75 straipsnyje nurodytą minimalų lygį;

| b) | reikalaujančias sutvirtinti susitarimus, procesus, mechanizmus ir strategijas, įdiegtas, siekiant laikytis 22 ir 123 straipsnių; |
| --- | --- |

b)

reikalaujančias sutvirtinti susitarimus, procesus, mechanizmus ir strategijas, įdiegtas, siekiant laikytis 22 ir 123 straipsnių;

| c) | reikalaujančias, kad kredito įstaigos taikytų specialią atidėjimų politiką ar turto traktavimą nuosavų lėšų reikalavimų atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

reikalaujančias, kad kredito įstaigos taikytų specialią atidėjimų politiką ar turto traktavimą nuosavų lėšų reikalavimų atžvilgiu;

| d) | suvaržančias arba ribojančias kredito įstaigų veiklą, operacijas ar tinklą; ir |
| --- | --- |

d)

suvaržančias arba ribojančias kredito įstaigų veiklą, operacijas ar tinklą; ir

| e) | reikalaujančias sumažinti veiklai, produktams ir sistemoms būdingą riziką, su kuria susiduria kredito įstaigos. |
| --- | --- |

e)

reikalaujančias sumažinti veiklai, produktams ir sistemoms būdingą riziką, su kuria susiduria kredito įstaigos.

Šios priemonės priimamos, remiantis 1 skyriaus 2 skirsniu.

2.   Kompetentingos institucijos taiko specialų nuosavų lėšų poreikį, viršijantį 75 straipsnyje nurodytą minimalų lygį, bent jau toms kredito įstaigoms, kurios neatitinka 22, 109 ir 123 straipsniuose išdėstytų reikalavimų arba kuriose, remiantis 124 straipsnio 3 dalimi, buvo nustatytas neigiamas rezultatas, jeigu nepanašu, kad vien tik kitų priemonių taikymas deramai pagerintų susitarimus, procesus, mechanizmus ir strategijas per tinkamą laikotarpį.

137 straipsnis

1.   Tolesnio konsolidavimo metodų derinimo metu valstybės narės numato, kad tuo atveju, kai patronuojanti įmonė, kuriai priklauso viena arba kelios kredito įstaigos, yra mišrią veiklą vykdanti kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, kompetentingos institucijos, kurios atsako už leidimų veiklai išdavimą šioms kredito įstaigoms bei jų priežiūrą, tiesiogiai arba per dukterines kredito įstaigas kreipdamosi į mišrią veiklą vykdančią kontroliuojančiąją (holdingo) bendrovę ir jos dukterines bendroves, reikalauja, kad būtų pateikta visa informacija, reikalinga atliekant dukterinių kredito įstaigų priežiūrą.

2.   Valstybės narės numato, kad jų kompetentingos institucijos, pasitelkdamos išorės inspektorius, gali vietoje patikrinti informaciją, kurią pateikė mišrią veiklą vykdanti kontroliuojančioji bendrovė arba jai priklausančios dukterinės įmonės. Jeigu mišrią veiklą vykdanti kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė arba viena iš jai priklausančių dukterinių įmonių yra draudimo įmonė, galima taikyti 140 straipsnio 1 dalyje nustatytą tvarką. Jeigu mišrią veiklą vykdanti kontroliuojančioji bendrovė arba viena iš jai priklausančių dukterinių įmonių yra ne tos valstybės narės teritorijoje, kurioje yra dukterinė kredito įstaiga, informacija vietoje turi būti tikrinama vadovaujantis 141 straipsnyje nustatyta tvarka.

138 straipsnis

1.   Nepažeidžiant 2 skyriaus 5 skirsnio, valstybės narės nustato, kad tais atvejais, kai vienos ar daugiau kredito įstaigų patronuojanti įmonė yra mišrią veiklą vykdanti kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, kompetentingos institucijos, atsakingos už minėtųjų kredito įstaigų priežiūrą, vykdo bendrą sandorių, vykdomų tarp kredito įstaigos ir mišrią veiklą vykdančios kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės bei jos dukterinių įmonių, priežiūrą.

2.   Kompetentingos institucijos reikalauja, kad kredito įstaigos taikytų atitinkamus rizikos valdymo procesus ir vidaus kontrolės mechanizmus, įskaitant patikimas atskaitomybės ir apskaitos procedūras, siekdamos tinkamai nustatyti, įvertinti, stebėti ir kontroliuoti su jų patronuojančia mišrią veiklą vykdančia kontroliuojančiąja (holdingo) bendrove ir jos dukterinėmis įmonėmis vykdomus sandorius. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad kredito įstaiga teiktų ataskaitas apie kiekvieną su minėtomis įmonėmis vykdomą svarbų sandorį, kitą nei 110 straipsnyje nurodyta operacija. Kompetentingos institucijos peržiūri taikomas procedūras ir svarbius sandorius.

Jeigu grupės vidaus vykdomi sandoriai kelia grėsmę kredito įstaigos finansinei padėčiai, kompetentinga institucija, atsakinga už įstaigos priežiūrą, imasi atitinkamų priemonių.

139 straipsnis

1.   Valstybės narės imasi reikalingų priemonių siekdamos garantuoti, kad nebus jokių teisinių kliūčių, neleidžiančių įmonėms, kurioms taikoma konsoliduota priežiūra, mišrią veiklą vykdančioms kontroliuojančiosioms (holdingo) bendrovėms ir joms priklausančioms dukterinėms įmonėms arba 127 straipsnio 3 dalyje nurodytoms dukterinėms įmonėms, laisvai tarpusavyje keistis visa informacija, reikalinga atlikti priežiūrą, vadovaujantis 124–138 ir šiuo straipsniais.

2.   Jeigu patronuojanti įmonė ir kuri nors iš jai priklausančių dukterinių kredito įstaigų yra skirtingų valstybių narių teritorijose, kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos viena kitai pateikia visą reikalingą informaciją, kuri gali leisti arba padėti atlikti konsoliduotą priežiūrą.

Jeigu valstybės narės, kurioje yra patronuojanti įmonė, kompetentingos institucijos pačios neatlieka konsoliduotos priežiūros vadovaudamosi 125 ir 126 straipsniais, šią priežiūrą atliekančios kompetentingos institucijos gali paprašyti, kad minėtos priežiūros neatliekančios institucijos iš patronuojančios įmonės pareikalautų pateikti visą informaciją, kurios prireikia atliekant konsoliduotą priežiūrą, ir perduotų šią informaciją jos prašančioms institucijoms.

3.   Valstybės narės įgalioja savo kompetentingas institucijas keistis 2 dalyje nurodyta informacija suprasdamos, jog tai jokiu būdu nereiškia, kad rinkdamos ir kaupdamos informaciją, susijusią su finansų kontroliuojančiosiomis (holdingo) bendrovėmis, finansų įstaigomis arba papildomas paslaugas teikiančiomis įmonėmis, kompetentingos institucijos turi atskirai atlikti minėtų institucijų arba įmonių priežiūrą.

Valstybės narės taip pat įgalioja savo kompetentingas institucijas keistis 137 straipsnyje nurodyta informacija suprasdamos, jog tai jokiu būdu nereiškia, kad rinkdamos ir kaupdamos informaciją, susijusią su mišrią veiklą vykdančia kontroliuojančiąja (holdingo) bendrove ir jos dukterinėmis įmonėmis, kurios nėra kredito įstaigos, arba su 127 straipsnio 3 dalyje nurodytomis dukterinėmis įmonėmis, kompetentingos institucijos atlieka jų priežiūrą.

140 straipsnis

1.   Jeigu kredito įstaiga, finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė arba mišrią veiklą vykdanti kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė kontroliuoja vieną arba kelias dukterines įmones, kurios yra draudimo įmonės arba kitos investavimo paslaugas teikiančios įmonės ir kurios turi gauti leidimą veiklai, kompetentingos institucijos ir institucijos, kurias valstybė įgaliojo atlikti draudimo įmonių ir investavimo paslaugas teikiančių įmonių priežiūrą, glaudžiai bendradarbiauja. Nepažeisdamos savo atitinkamų įsipareigojimų, šios institucijos teikia viena kitai visą informaciją, kuri gali palengvinti joms atlikti savo uždavinius ir leidžia atlikti jų prižiūrimų įmonių veiklos ir bendrosios finansinės padėties priežiūrą.

2.   Informacijai, gautai atliekant konsoliduotą priežiūrą, ypač bet kokiam šioje direktyvoje numatytam kompetentingų institucijų keitimuisi informacija, taikomas 1 skyriaus 2 skirsnyje apibrėžtas įsipareigojimas laikytis profesinės paslapties.

3.   Kompetentingos institucijos, kurios atsako už konsoliduotą priežiūrą, sudaro 71 straipsnio 2 dalyje nurodytų finansų kontroliuojančiųjų (holdingo) bendrovių sąrašus. Šie sąrašai perduodami kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Komisijai.

141 straipsnis

Jeigu, taikydamos šią direktyvą, valstybės narės kompetentingos institucijos konkrečiais atvejais pageidauja patikrinti informaciją, susijusią su kredito ar finansų įstaiga, finansų kontroliuojančiąja (holdingo) bendrove, pagalbines paslaugas teikiančia įmone, mišrią veiklą vykdančia kontroliuojančiąja (holdingo) bendrove, 137 straipsnyje arba 127 straipsnio 3 dalyje nurodytomis dukterinėmis įmonėmis, esančiomis kitos valstybės narės teritorijoje, jos turi paprašyti tos valstybės narės kompetentingų institucijų patikrinti informaciją. Tokį prašymą gavusios institucijos pagal savo kompetenciją patenkina jį pačios arba leidžia tai padaryti prašymą pateikusioms institucijoms, auditoriui arba ekspertui. Kompetentinga institucija, kuri pateikė prašymą, jei nori, gali dalyvauti tikrinimo procese, kai ji pati nevykdo patikrinimo.

142 straipsnis

Nepažeisdamos savo baudžiamosios teisės nuostatų, valstybės narės garantuoja, kad nuobaudos ir priemonės, skirtos pastebėtiems pažeidimams arba jų priežastims pašalinti, gali būti taikomos finansų kontroliuojančiosioms (holdingo) bendrovėms ir mišrią veiklą vykdančioms kontroliuojančiosioms (holdingo) bendrovėms, kurios pažeidžia įstatymus ir kitus teisės aktus, priimtus įgyvendinant 124–141 ir šį straipsnius, taip pat šių bendrovių vadovams. Kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad tos nuobaudos ir priemonės duotų pageidaujamų rezultatų, ypač jeigu finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės arba mišrią veiklą vykdančios kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės centrinė administracija arba pagrindinė įstaiga nėra įsikūrusios šių bendrovių pagrindinėse buveinėse.

143 straipsnis

1.   Jeigu kredito įstaigai, kurios patronuojanti įmonė yra kredito įstaiga arba finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, turinti pagrindinę buveinę trečiojoje šalyje, netaikoma 125 ir 126 straipsniuose nustatyta konsoliduota priežiūra, kompetentingos institucijos tikrina, ar trečiosios šalies kompetentingos institucijos vykdo pirmiau nurodytos kredito įstaigos konsoliduotą priežiūrą, lygiavertę šioje direktyvoje nustatytais principais reglamentuojamai priežiūrai.

Patronuojančios įmonės arba bet kurios iš Bendrijoje leidimą gavusių kontroliuojamų įmonių prašymu arba savo iniciatyva tikrinimą atlieka kompetentinga institucija, kuri, taikant šio straipsnio 3 dalį, būtų atsakinga už konsoliduotą priežiūrą. Minėtoji kompetentinga institucija konsultuojasi su kitomis susijusiomis kompetentingomis institucijomis.

2.   Komisija gali pareikalauti, kad Europos bankininkystės komitetas pateiktų bendrus nurodymus dėl to, ar trečiųjų šalių kompetentingų institucijų konsoliduotos priežiūros priemonėmis galima įgyvendinti šiame skyriuje nustatytus konsoliduotos priežiūros tikslus, susijusius su kredito įstaigomis, kurių patronuojančios įmonės pagrindinė buveinė yra trečiojoje šalyje. Komitetas nuolat peržiūri visus tokius nurodymus ir atsižvelgia į visus minėtųjų kompetentingų institucijų vykdomos konsoliduotos priežiūros pakeitimus.

Šio straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytą tikrinimą atliekanti kompetentinga institucija atsižvelgia į visus pirmiau minėtus nurodymus. Dėl to, prieš priimdama sprendimą, ji konsultuojasi su Komitetu.

3.   Jeigu pirmiau nurodyta lygiavertė priežiūra netaikoma, valstybės narės kredito įstaigoms analogiškai taiko šios direktyvos nuostatas arba leidžia savo kompetentingoms institucijoms taikyti kitus atitinkamus priežiūros metodus, kuriais įgyvendinami kredito įstaigų konsoliduotos priežiūros tikslai.

Tokiems priežiūros metodams, pasikonsultavusi su kitomis susijusiomis kompetentingomis institucijomis, turi pritarti kompetentinga institucija, kuri, būtų atsakinga už konsoliduotą priežiūrą.

Kompetentingos institucijos pirmiausia gali reikalauti finansų kontroliuojančiajai (holdingo) bendrovei, kurios pagrindinė buveinė yra Bendrijoje, ir minėtosios finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės konsoliduotai pozicijai taikyti konsoliduotos priežiūros nuostatas.

Pirmiau nurodyti priežiūros metodai užtikrina šiame skyriuje nustatytų konsoliduotos priežiūros tikslų įgyvendinimą ir apie juos pranešama kitoms susijusioms kompetentingoms institucijoms bei Komisijai.

2 skirsnis

Kompetentingų institucijų vykdomas informacijos atskleidimas

144 straipsnis

Kompetentingos institucijos atskleidžia šią informaciją:

| a) | įstatymų ir kitų teisės aktų bei bendrųjų nurodymų tekstus, priimtus jų valstybėse narėse riziką ribojančios priežiūros srityje; |
| --- | --- |

a)

įstatymų ir kitų teisės aktų bei bendrųjų nurodymų tekstus, priimtus jų valstybėse narėse riziką ribojančios priežiūros srityje;

| b) | pasirinkimo ir kompetencijos Bendrijos teisės aktuose taikymą; |
| --- | --- |

b)

pasirinkimo ir kompetencijos Bendrijos teisės aktuose taikymą;

| c) | bendruosius kriterijus ir metodiką, kurią jos naudoja 124 straipsnyje nurodytuose peržiūros bei įvertinimo procesuose; ir |
| --- | --- |

c)

bendruosius kriterijus ir metodiką, kurią jos naudoja 124 straipsnyje nurodytuose peržiūros bei įvertinimo procesuose; ir

| d) | nepažeidžiant 1 skyriaus 2 skirsnyje nurodytų nuostatų, suvestinius statistinius duomenis apie pagrindinius rizikos ribojimo principais pagrįstos sistemos įdiegimo kiekvienoje valstybėje narėje aspektus. |
| --- | --- |

d)

nepažeidžiant 1 skyriaus 2 skirsnyje nurodytų nuostatų, suvestinius statistinius duomenis apie pagrindinius rizikos ribojimo principais pagrįstos sistemos įdiegimo kiekvienoje valstybėje narėje aspektus.

Pagal pirmą pastraipą atskleidžiama informacija turi būti pakankama, siekiant užtikrinti reikšmingą skirtingų valstybių narių kompetentingų institucijų taikomų metodų palyginimą. Informacija pateikiama bendru formatu ir reguliariai atnaujinama. Informaciją galima gauti elektroniniu būdu, pasinaudojus vieningu adresu.

5 skyrius

Kredito įstaigų vykdomas informacijos atskleidimas

145 straipsnis

1.   Šioje direktyvoje kredito įstaigos viešai atskleidžia XII priedo 2 dalyje nurodytą informaciją, vadovaudamosi 146 straipsnio nuostatomis.

2.   Vadovaudamosi 2 skyriaus 3 skirsnio 2 ir 3 poskirsniais bei 105 straipsniu, kompetentingos institucijos pripažįsta XII priedo 3 dalyje nurodytas priemones ir metodiką su sąlyga, kad kredito įstaigos viešai atskleidžia ten pateiktą informaciją.

3.   Kredito įstaigos priima formalią politiką, siekdamos laikytis 1 ir 2 dalyse nurodytų informacijos atskleidimo reikalavimų, bei turėti savo atskleidžiamos informacijos tinkamumo, įskaitant jos patikrinimą ir dažnumą, įvertinimo politiką.

4.   Kredito įstaigos turėtų, jei prašoma, paaiškinti raštu savo sprendimus dėl reitingų paskoloms MVJ ir kitoms paraiškas paskoloms pateikusioms įmonėms. Jei šio sektoriaus atstovai laisva valia nevykdo savo įsipareigojimų, taikomos valstybių narių priemonės. Su tuo susijusios kredito įstaigų administracinės išlaidos turi atitikti paskolos dydį.

146 straipsnis

1.   Nepažeisdamos 145 straipsnio, kredito įstaigos gali neatskleisti XII priedo 2 dalyje išvardytų vienos ar daugiau informacijos rūšių, jeigu taip atskleista informacija, vadovaujantis XII priedo 1 dalies 1 punkte nurodytu kriterijumi, neturi būti laikoma esmine.

2.   Nepažeisdamos 145 straipsnio kredito įstaigos gali neatskleisti XII priedo 2 ir 3 dalyse išvardytų atskleidžiamos informacijos vieno ar daugiau elementų, jeigu tokie elementai apimtų informaciją, kuri, atsižvelgiant į XII priedo 1 dalies 2 punkte nurodytus kriterijus, laikoma nuosavybės teise priklausančia ar konfidencialia informacija.

3.   2 dalyje nurodytais išimtiniais atvejais atitinkama kredito įstaiga savo atskleidžiamoje informacijoje nurodo faktą, kad tam tikri informacijos elementai yra neatskleidžiami, tokio neatskleidimo priežastį ir paskelbia bendrą informaciją tuo klausimu, kuriam taikomi informacijos atskleidimo reikalavimai, jei ši informacija nelaikoma priklausančia arba konfidencialia pagal XII priedo 1 dalies 2 ir 3 punktuose išvardytus kriterijus.

147 straipsnis

1.   Kredito įstaigos paskelbia atskleidžiamą informaciją, kurios reikia pagal 145 straipsnį, rečiausiai kartą per metus. Atskleidžiama informacija turi būti paskelbta kiek įmanoma greičiau.

2.   Kredito įstaigos taip pat nusprendžia, ar reikia skelbti informaciją dažniau, nei numatyta 1 dalyje, atsižvelgiant į XII priedo 1 dalies 4 punkte nurodytus kriterijus.

148 straipsnis

1.   Kredito įstaigos pačios gali nuspręsti, koks turi būti tinkamas būdas, vieta ir tikrinimo priemonės, kad būtų tinkamai laikomasi 145 straipsnyje nurodytų informacijos atskleidimo reikalavimų. Tiek, kiek įmanoma, visa atskleidžiama informacija turi būti pateikiama vienodai ar vienoje vietoje.

2.   Gali būti laikoma, kad lygiavertė kredito įstaigų atskleidžiama informacija, vadovaujantis apskaitos, kotiravimo ar kitais reikalavimais, atitinka 145 straipsnį. Jeigu atskleidžiama informacija neįtraukta į finansines ataskaitas, kredito įstaigos nurodo, kur ją galima rasti.

149 straipsnis

Nepažeisdamos 146–148 straipsnių, valstybės narės įgalioja kompetentingas institucijas reikalauti, kad kredito įstaigos:

| a) | atskleistų vieną ar daugiau XII priedo 2 ir 3 dalyse nurodytų informacijos rūšių; |
| --- | --- |

a)

atskleistų vieną ar daugiau XII priedo 2 ir 3 dalyse nurodytų informacijos rūšių;

| b) | dažniau nei kartą per metus skelbtų vieną ar daugiau atskleidžiamos informacijos rūšių ir nustatytų galutinius terminus informacijos skelbimui; |
| --- | --- |

b)

dažniau nei kartą per metus skelbtų vieną ar daugiau atskleidžiamos informacijos rūšių ir nustatytų galutinius terminus informacijos skelbimui;

| c) | naudotų specialias priemones ir vietas informacijos, kitokios nei finansinės ataskaitos, atskleidimui; ir |
| --- | --- |

c)

naudotų specialias priemones ir vietas informacijos, kitokios nei finansinės ataskaitos, atskleidimui; ir

| d) | naudotų specialias tikrinimo priemones atskleidžiamai informacijai, kuriai netaikomas įstatymuose numatytas auditas. |
| --- | --- |

d)

naudotų specialias tikrinimo priemones atskleidžiamai informacijai, kuriai netaikomas įstatymuose numatytas auditas.

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

VYKDYMO ĮGALIOJIMAI

150 straipsnis

1.   Nepažeidžiant pasiūlymo, kurį pagal 62 straipsnį Komisija pateiks dėl nuosavų lėšų apibrėžimo, vadovaujantis 151 straipsnio 2 dalyje minima tvarka, priimami šie techniniai patikslinimai:

| a) | patikslinami apibrėžimai, atsižvelgiant į finansų rinkų pokyčius šios direktyvos taikymo metu; |
| --- | --- |

a)

patikslinami apibrėžimai, atsižvelgiant į finansų rinkų pokyčius šios direktyvos taikymo metu;

| b) | patikslinami apibrėžimai, kad būtų užtikrintas šios direktyvos taikymo vienodumas; |
| --- | --- |

b)

patikslinami apibrėžimai, kad būtų užtikrintas šios direktyvos taikymo vienodumas;

| c) | atsižvelgiant į priimtus aktus, taikomus kredito įstaigoms ir kitoms susijusioms sritims, suderinami terminai ir suformuluojami apibrėžimai; |
| --- | --- |

c)

atsižvelgiant į priimtus aktus, taikomus kredito įstaigoms ir kitoms susijusioms sritims, suderinami terminai ir suformuluojami apibrėžimai;

| d) | 2 straipsnyje pateikto sąrašo techniniai patikslinimai; |
| --- | --- |

d)

2 straipsnyje pateikto sąrašo techniniai patikslinimai;

| e) | pakeičiama 9 straipsnyje nustatyto pradinio kapitalo suma, kad būtų atspindėti ekonominės ir pinigų srities pokyčiai; |
| --- | --- |

e)

pakeičiama 9 straipsnyje nustatyto pradinio kapitalo suma, kad būtų atspindėti ekonominės ir pinigų srities pokyčiai;

| f) | atsižvelgiant į finansų rinkų plėtrą, išplečiamas 23 ir 24 straipsniuose nurodytas ir I priede pateikiamas sąrašas arba pakeičiami tame sąraše vartojami terminai; |
| --- | --- |

f)

atsižvelgiant į finansų rinkų plėtrą, išplečiamas 23 ir 24 straipsniuose nurodytas ir I priede pateikiamas sąrašas arba pakeičiami tame sąraše vartojami terminai;

| g) | keičiamos sritys, kuriose kompetentingos institucijos privalo keistis informacija, išvardyta 42 straipsnyje; |
| --- | --- |

g)

keičiamos sritys, kuriose kompetentingos institucijos privalo keistis informacija, išvardyta 42 straipsnyje;

| h) | atliekami techniniai 56–67 ir 74 straipsnių patikslinimai, kilę dėl apskaitos standartų ar reikalavimų pokyčių, kuriais atsižvelgiama į Bendrijos teisės aktus arba į priežiūros praktikų konvergenciją; |
| --- | --- |

h)

atliekami techniniai 56–67 ir 74 straipsnių patikslinimai, kilę dėl apskaitos standartų ar reikalavimų pokyčių, kuriais atsižvelgiama į Bendrijos teisės aktus arba į priežiūros praktikų konvergenciją;

| i) | pataisomas sąrašas pozicijų klasių, nurodytų 79 ir 86 straipsniuose nurodyta suma, atsižvelgiant į pokyčius finansų rinkose; |
| --- | --- |

i)

pataisomas sąrašas pozicijų klasių, nurodytų 79 ir 86 straipsniuose nurodyta suma, atsižvelgiant į pokyčius finansų rinkose;

| j) | peržiūrima 79 straipsnio 2 dalies c punkte, 86 straipsnio 4 dalies a punkte, VII priedo 1 dalies 5 punkte ir VII priedo 2 dalies 15 punkte nurodyta suma, atsižvelgiant į infliacijos poveikį; |
| --- | --- |

j)

peržiūrima 79 straipsnio 2 dalies c punkte, 86 straipsnio 4 dalies a punkte, VII priedo 1 dalies 5 punkte ir VII priedo 2 dalies 15 punkte nurodyta suma, atsižvelgiant į infliacijos poveikį;

| k) | peržiūrimi nebalansinių straipsnių, nurodytų II ir IV prieduose, sąrašai ir klasifikavimas, jų vertinimas, pagal V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnį nustatant pozicijų vertes; arba |
| --- | --- |

k)

peržiūrimi nebalansinių straipsnių, nurodytų II ir IV prieduose, sąrašai ir klasifikavimas, jų vertinimas, pagal V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnį nustatant pozicijų vertes; arba

| l) | patikslinamos V–XII priedų nuostatos, siekiant atsižvelgti į finansų rinkų (ypač į naujus finansų produktus) arba apskaitos standartų ar reikalavimų pokyčius, kuriais atsižvelgiama į Bendrijos teisės aktus arba atsižvelgiant į priežiūros praktikų konvergenciją. |
| --- | --- |

l)

patikslinamos V–XII priedų nuostatos, siekiant atsižvelgti į finansų rinkų (ypač į naujus finansų produktus) arba apskaitos standartų ar reikalavimų pokyčius, kuriais atsižvelgiama į Bendrijos teisės aktus arba atsižvelgiant į priežiūros praktikų konvergenciją.

2.   Komisija gali priimti šias įgyvendinimo priemones, vadovaudamasi 151 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

| a) | nustatyti 124 straipsnio 5 dalyje nurodytų staigių ir netikėtų palūkanų normų pokyčių dydį; |
| --- | --- |

a)

nustatyti 124 straipsnio 5 dalyje nurodytų staigių ir netikėtų palūkanų normų pokyčių dydį;

| b) | laikinai sumažinti minimalų nuosavų lėšų lygį, nurodytą 75 straipsnyje, ir (arba) rizikos koeficientus, nurodytus V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnyje, kad būtų atsižvelgta į konkrečias aplinkybes; |
| --- | --- |

b)

laikinai sumažinti minimalų nuosavų lėšų lygį, nurodytą 75 straipsnyje, ir (arba) rizikos koeficientus, nurodytus V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnyje, kad būtų atsižvelgta į konkrečias aplinkybes;

| c) | nepažeidžiant 119 straipsnyje nurodytos ataskaitos, paaiškinti 111 straipsnio 4 dalyje, 113, 115 ir 116 straipsniuose numatytas išimtis; |
| --- | --- |

c)

nepažeidžiant 119 straipsnyje nurodytos ataskaitos, paaiškinti 111 straipsnio 4 dalyje, 113, 115 ir 116 straipsniuose numatytas išimtis;

| d) | patikslinti pagrindinius aspektus dėl atskleidžiamų suvestinių statistinių duomenų pagal 144 straipsnio 1 dalies d punktą; arba |
| --- | --- |

d)

patikslinti pagrindinius aspektus dėl atskleidžiamų suvestinių statistinių duomenų pagal 144 straipsnio 1 dalies d punktą; arba

| e) | patikslinti 144 straipsnyje numatyto informacijos atskleidimo formatą, struktūrą, turinį ir metinio paskelbimo datą. |
| --- | --- |

e)

patikslinti 144 straipsnyje numatyto informacijos atskleidimo formatą, struktūrą, turinį ir metinio paskelbimo datą.

3.   Nė viena nustatyta įgyvendinimo priemonė negali pakeisti esminių šios direktyvos nuostatų.

4.   Nepažeidžiant jau priimtų įgyvendinimo priemonių, pasibaigus dvejų metų laikotarpiui po šios direktyvos priėmimo ir ne vėliau kaip iki 2008 m. balandžio 1 d. nebetaikomos šios direktyvos nuostatos, reikalaujančios priimti technines taisykles, pakeitimus ir sprendimus pagal 2 dalį. Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, gali pratęsti nuostatų taikymo laikotarpį pagal Sutarties 251 straipsnyje numatytą procedūrą, šiuo tikslu jos peržiūri šias nuostatas iki atitinkamai šioje dalyje minėto laikotarpio pabaigos ar minėtos datos, kas bebūtų anksčiau.

151 straipsnis

1.   Komisijai padeda Europos bankininkystės komitetas, įsteigtas Komisijos sprendimu 2004/10/EB (22).

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnyje nurodyta procedūra, atsižvelgiant į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 8 straipsnį.

Laikotarpis, nustatytas Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje, yra trys mėnesiai.

3.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

VII ANTRAŠTINĖ DALIS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

1 skyrius

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

152 straipsnis

1.   Kredito įstaigos, apskaičiuojančios pagal riziką įvertintų pozicijų sumas, vadovaudamosi 84–89 straipsniais per pirmąjį, antrąjį ir trečiąjį dvylikos mėnesių laikotarpius po 2006 m. gruodžio 31 d. turi užtikrinti nuosavas lėšas, kurios viršytų arba būtų lygios 3, 4 ir 5 dalyse nurodytoms sumoms.

2.   Kredito įstaigos, naudojančios pažangiuosius vertinimo metodus, kaip nurodyta 105 straipsnyje, apskaičiuodamos savo kapitalo poreikį operacinei rizikai padengti, per antrąjį ir trečiąjį dvylikos mėnesių laikotarpius po 2006 m. gruodžio 31 d. turi užtikrinti nuosavas lėšas, kurios viršytų arba būtų lygios 4 ir 5 dalyse nurodytoms sumoms.

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą pirmąjį dvylikos mėnesių laikotarpį nuosavų lėšų suma turi sudaryti 95 % visos minimalių nuosavų lėšų sumos, kurią kredito įstaiga privalėtų turėti per šį laikotarpį pagal 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvos 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (23) 4 straipsnį taip, kaip būtų reikalaujama pagal pastarąją direktyvą ir direktyvą 2000/12/EB galiojusias iki 2007 m. sausio 1 d.

4.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą antrąjį dvylikos mėnesių laikotarpį nuosavų lėšų suma turi sudaryti 90 %, visos minimalių nuosavų lėšų sumos, kurią kredito įstaiga privalėtų turėti per šį laikotarpį pagal Direktyvos 93/6/EEB 4 straipsnį taip, kaip būtų reikalaujama pagal pastarąją direktyvą ir Direktyvą 2000/12/EB galiojusias iki 2007 m. sausio 1 d.

5.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą trečiąjį dvylikos mėnesių laikotarpį nuosavų lėšų suma turi sudaryti 80 %, visos minimalių nuosavų lėšų sumos, kurią kredito įstaiga privalėtų turėti per šį laikotarpį pagal Direktyvos 93/6/EEB 4 straipsnį taip, kaip būtų reikalaujama pagal pastarąją direktyvą ir Direktyvą 2000/12/EB galiojusias iki 2007 m. sausio 1 d.

6.   Šio straipsnio 1–5 dalių reikalavimų laikymasis turi būti paremtas nuosavų lėšų sumomis, kurios yra visiškai pakoreguotos, kad atspindėtų skirtumus, apskaičiuojant nuosavas lėšas pagal Direktyvą 2000/12/EB ir Direktyvą 93/6/EEB, galiojusių iki 2007 m. sausio 1 d., ir apskaičiuojant nuosavas lėšas pagal šią direktyvą, atskirai traktuojant tikėtiną nuostolį ir netikėtiną nuostolį, vadovaujantis šios direktyvos 84–89 straipsniais.

7.   Taikant šio straipsnio 1–6 dalis taikomi 68–73 straipsniai.

8.   Iki 2008 m. sausio 1 d. kredito įstaigos gali pakeisti straipsnius, kurie sudaro V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnyje išdėstytą standartizuotą metodą, Direktyvos 2000/12/EB 42–46 straipsniais, galiojusiais iki 2007 m. sausio 1 d.

9.   Kai taikoma 8 dalyje nurodyta pasirinkimo teise, Direktyvos 2000/12/EB nuostatų atžvilgiu galioja šie punktai:

| a) | taikomos pastarosios direktyvos 42–46 straipsniuose nurodytos nuostatos taip, kaip tai būtų iki 2007 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

a)

taikomos pastarosios direktyvos 42–46 straipsniuose nurodytos nuostatos taip, kaip tai būtų iki 2007 m. sausio 1 d.;

| b) | „pagal riziką įvertinta vertė“, kaip nurodyta tos direktyvos 42 straipsnio 1 dalyje – tai „pagal riziką įvertintos pozicijos suma“; |
| --- | --- |

b)

„pagal riziką įvertinta vertė“, kaip nurodyta tos direktyvos 42 straipsnio 1 dalyje – tai „pagal riziką įvertintos pozicijos suma“;

| c) | pagal tos direktyvos 42 straipsnio 2 dalį apskaičiuotos sumos laikomos pagal riziką įvertintų pozicijų sumomis; |
| --- | --- |

c)

pagal tos direktyvos 42 straipsnio 2 dalį apskaičiuotos sumos laikomos pagal riziką įvertintų pozicijų sumomis;

| d) | „kredito išvestinės finansinės priemonės“ turi būti įtrauktos į tos direktyvos II priedo „didelės rizikos“ straipsnių sąrašą; ir |
| --- | --- |

d)

„kredito išvestinės finansinės priemonės“ turi būti įtrauktos į tos direktyvos II priedo „didelės rizikos“ straipsnių sąrašą; ir

| e) | tos direktyvos 43 straipsnio 3 dalyje nurodytas traktavimas taikomas tos direktyvos IV priede išvardytoms išvestinėms finansinėms priemonėms, nepriklausomai nuo to, ar kalbama apie balansinius, ar nebalansinius straipsnius, o sumos, gaunamos III priede nurodytu būdu, laikomos pagal riziką įvertintų pozicijų sumomis. |
| --- | --- |

e)

tos direktyvos 43 straipsnio 3 dalyje nurodytas traktavimas taikomas tos direktyvos IV priede išvardytoms išvestinėms finansinėms priemonėms, nepriklausomai nuo to, ar kalbama apie balansinius, ar nebalansinius straipsnius, o sumos, gaunamos III priede nurodytu būdu, laikomos pagal riziką įvertintų pozicijų sumomis.

10.   Kai taikoma 8 dalyje nurodyta pasirinkimo teisė, pozicijų, kurioms taikomas standartizuotas metodas, atžvilgiu galioja šie punktai:

| a) | V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 3 poskirsnis, susijęs su kredito rizikos mažinimo pripažinimu, netaikomas; |
| --- | --- |

a)

V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 3 poskirsnis, susijęs su kredito rizikos mažinimo pripažinimu, netaikomas;

| b) | kompetentingos institucijos gali netaikyti V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 4 poskirsnio, susijusio su pakeitimo vertybiniais popieriais traktavimu; |
| --- | --- |

b)

kompetentingos institucijos gali netaikyti V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 4 poskirsnio, susijusio su pakeitimo vertybiniais popieriais traktavimu;

11.   Kai taikoma 8 dalyje nurodyta pasirinkimo teisė, kapitalo poreikis operacinei rizikai padengti pagal 75 straipsnio d punktą turi būti sumažinamas tokia procentine dalimi, kuri atspindėtų kredito įstaigos pozicijų, kurioms pagal 8 dalyje nurodytą pasirinkimo teisė apskaičiuojamos pagal riziką įvertintų pozicijų sumos, vertės santykį su bendra tos įstaigos pozicijų verte.

12.   Kai kredito įstaiga apskaičiuoja pagal riziką įvertintų pozicijų sumas visoms savo pozicijoms pagal 8 dalyje nurodytą pasirinkimo teisė, gali būti taikomi Direktyvos 2000/12/EB 48–50 straipsniai, susiję su didelėmis paskolomis, taip, kaip tai būtų taikoma iki 2007 m. sausio 1 d.

13.   Kai taikoma 8 dalyje nurodyta pasirinkimo teisė, nuorodos į šios direktyvos 78–83 straipsnius skaitomos kaip nuorodos į Direktyvos 2000/12/EB 42–46 straipsnius taip, kaip tai būtų taikoma iki 2007 m. sausio 1 d.

14.   Jei pasinaudojama 8 dalyje nustatyta teise, tai 123, 124, 145 ir 149 straipsniai netaikomi iki ten nurodytos datos.

153 straipsnis

Apskaičiuojant pagal riziką įvertintų pozicijų sumas pozicijoms, kylančioms iš turto lizingo (finansinės nuomos) sandorių dėl biurų ar kitų komercinės paskirties patalpų, esančių jų teritorijoje, ir kurios atitinka VI priedo 1 dalies 54 punkte nurodytus kriterijus, kompetentingos institucijos iki 2012 m. gruodžio 31 d. gali leisti priskirti 50 % rizikos koeficientą, netaikydamos VI priedo 1 dalies 55 ir 56 punktų.

Iki 2010 m. gruodžio 31 d. kompetentingos institucijos, nustatydamos pradelstos pozicijos užtikrintą dalį VI priedo tikslais, gali pripažinti kitokias užtikrinimo priemones nei 90–93 straipsniuose nurodytos reikalavimus atitinkančios užtikrinimo priemonės.

Skaičiuojant pagal riziką įvertintų pozicijų sumas VI priedo 1 dalies 4 punkto tikslais iki 2012 m. gruodžio 31 d., valstybių narių centrinės valdžios ar centrinių bankų pozicijoms, išreikštoms ir finansuojamoms bet kokios valstybės narės nacionaline valiuta, priskiriamas toks pat rizikos koeficientas, koks būtų taikomas jų nacionaline valiuta išreikštoms ir finansuojamoms pozicijoms.

154 straipsnis

1.   Iki 2011 m. gruodžio 31 d. kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos taikydamos VI priedo 1 dalies 61 punktą gali nustatyti pradelstų uždelstų dienų skaičių (iki 180 dienų) VI priedo 1 dalies 12–17 ir 41–43 punktuose nurodytoms pozicijoms sandorio šalims, esančioms jų teritorijoje, jei tai leidžia vietos sąlygos. Įvairių rūšių produktams numatytas konkretus dienų skaičius gali skirtis.

Kompetentingos institucijos, kurios nepasinaudojo pirmoje pastraipoje numatyta pasirinkimo teise dėl pozicijų sandorio šalims, esančioms jų teritorijoje, gali nustatyti didesnį dienų skaičių sandorio šalių, esančių kitų valstybių narių teritorijoje, kurių kompetentingos institucijos pasinaudojo šia pasirinkimo teise, pozicijoms. Konkretus dienų skaičius gali patekti į intervalą nuo 90 dienų iki tokio skaičiaus, kurį kitos kompetentingos institucijos atitinkamų sandorio šalių pozicijoms nustatė savo teritorijoje.

2.   Kredito įstaigoms, teikiančioms prašymus naudoti IRB metodą iki 2010 m., kompetentingoms institucijoms leidus, 84 straipsnio 3 dalyje nustatytas trejų metų naudojimo reikalavimas iki 2009 m. gruodžio 31 d. gali būti sumažintas iki ne trumpesnio nei vienerių metų laikotarpio.

3.   Kredito įstaigoms, teikiančioms prašymus naudoti savus LGD įverčius ir (arba) konvertavimo veiksnius, 84 straipsnio 4 dalyje nustatytas trejų metų naudojimo reikalavimas iki 2008 m. gruodžio 31 d. gali būti sumažintas iki dvejų metų laikotarpio.

4.   Iki 2012 m. gruodžio 31 d. kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms dalyvauti valdant kapitalą, kaip numatyta 57 straipsnio o punkte, jei šis kapitalas buvo įgytas iki ... (24), kaip numatyta Direktyvos 2000/12/EB 38 straipsnyje, galiojusiame iki 2007 m. sausio 1 d.

5.   Iki 2010 m. gruodžio 31 d. visų mažmeninių pozicijų, užtikrintų nuosavomis gyvenamosiomis patalpomis ir kurioms netaikomos centrinės valdžios garantijos, svertinis LGD vidurkis neturi būti mažesnis nei 10 %.

6.   Iki 2017 m. gruodžio 31 d. valstybių narių kompetentingos institucijos gali netaikyti IRB metodo tam tikroms nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kurias kredito įstaigos ir ES kredito įstaigų dukterinės įmonės toje valstybėje narėje turėjo 2007 m. gruodžio 31 d.

Pozicijos, kurioms netaikomas IRB metodas, turi būti vertinamos kaip akcijų skaičius 2007 m. gruodžio 31 dienai ir bet kokios papildomos akcijos, tiesiogiai atsirandančios dėl šių akcijų turėjimo, tol, kol jos nepadidina bendrovėje turimų akcijų procentinės dalies.

Jeigu įsigijimas padidina procentinę tam tikro turimo akcijų paketo dalį, akcijų paketo perviršiui netaikoma minėta išimtis. Išimtis netaikoma taip pat ir akcijų paketams, kuriems iš pradžių buvo taikyta ši išimtis, bet kurie vėliau buvo parduoti, o po to vėl nupirkti atgal.

Nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kurias apima ši pereinamoji nuostata, turi būti taikomas kapitalo poreikio apskaičiavimas, pagal V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 1 poskirsnį.

7.   Iki 2011 m. gruodžio 31 d. kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos įmonių pozicijoms gali nustatyti pradelstų dienų skaičių, kurio turi laikytis visos jos jurisdikcijoje esančios kredito įstaigos pagal VII priedo 4 dalies 44 punkte nurodytą įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimą tokioms šioje valstybėje narėje esančioms sandorio šalių pozicijoms. Šis specialus skaičius patenka į intervalą nuo 90 iki 180 dienų, jeigu tai atitinka vietines sąlygas. Tokių sandorio šalių, kurios yra kitų valstybių narių teritorijose, pozicijoms kompetentingos institucijos turi nustatyti pradelstų dienų skaičių, kuris neviršija atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos nustatyto skaičiaus.

155 straipsnis

Iki 2012 m. gruodžio 31 d. valstybės narės gali taikyti 15 % prekybinės veiklos verslo linijai kredito įstaigose, kurių atitinkamas prekybinės veiklos verslo linijos indikatorius sudaro mažiausiai 50 % bendro indikatoriaus pagal X priedo 2 dalies 1–4 punktus.

2 skyrius

Baigiamosios nuostatos

156 straipsnis

Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir atsižvelgdama į Europos centrinio banko nuomonę, periodiškai stebi, ar ši visa direktyva kartu su Direktyva 2006/.../EB turi reikšmingą poveikį ekonominiam ciklui ir, atsižvelgdama į tą analizę, turi apsvarstyti, ar pateisinamos bet kokios pataisomojo pobūdžio priemonės.

Komisija, remdamasi ta analize ir atsižvelgdama į Europos centrinio banko nuomonę, parengia dvimetę ataskaitą ir kartu su bet kokiais tinkamais pasiūlymais pateikia ją Europos Parlamentui ir Tarybai. Rengiant ataskaitą, deramai atsižvelgiama į paskolų gavėjų ir teikėjų nuomones.

Iki 2012 m. sausio 1 d. Komisija peržiūri, kaip taikoma ši direktyva, parengia ataskaitą, ypatingą dėmesį skirdama visiems 68–73 straipsnių, 80 straipsnio 7 dalies, 80 straipsnio 8 dalies ir 129 straipsnio aspektams, ir šią ataskaitą kartu su tinkamais pasiūlymais pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.

157 straipsnis

1.   Valstybės narės iki 2006 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie būtini, siekiant laikytis 4, 22, 57, 61–64, 66, 68–106, 108, 110–115, 117–119, 123–127, 129–132, 133, 136, 144–149 ir 152–155 straipsnių bei II, III ir V–XII priedų. Jos nedelsdamos perduoda Komisijai tų nuostatų tekstus ir tų nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę.

Nepaisydamos 3 dalies, valstybės narės turi taikyti tas nuostatas nuo 2007 m. sausio 1 d.

Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jos taip pat turi įtraukti teiginį, kad nuorodos, esančios dabartiniuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose, į direktyvas, kurias panaikina ši direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Valstybės narės turi nuspręsti, kaip daryti tokią nuorodą ir kaip suformuluoti tą teiginį.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

3.   Valstybės narės nuo 2008 m. sausio 1 d. ir ne anksčiau turi taikyti įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie būtini, siekiant laikytis 87 straipsnio 9 dalies ir 105 straipsnio.

158 straipsnis

1.   Direktyva 2000/12/EB, iš dalies pakeista XIII priedo A dalyje išvardytomis direktyvomis, yra panaikinama, nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų dėl galutinių minėtų direktyvų perkėlimo terminų, nurodytų XIII priedo B dalyje.

2.   Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos, vadovaujantis XIV priede pateikta straipsnių atitikmenų lentele.

159 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

160 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ..., ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 234, 2005 9 22, p. 8.

1

(2)  OL C 52, 2005 3 2, p. 37.

2

(3)  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento nuomonė.

3

(4)  OL L 126, 2000 5 26, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/29/EC (OL L 70, 2006 3 9, p. 50).

4

(5)  OL L 3, 2004 1 7, p. 28.

5

(6)  OL L 372, 1986 12 31, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/51/EB (OL L 178, 2003 7 17, p. 16).

6

(7)  OL L 193, 1983 7 18, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/51/EB.

7

(8)  OL L 243, 2002 9 11, p. 1.

8

(9)  OL L ...

9

(10)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

10

(11)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

11

(12)  OL C 284 E, 2002 11 21, p. 115.

12

(13)  2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/46/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros (OL L 275, 2000 10 27, p. 39).

13

(14)  OL L 222, 1978 8 14, p 11. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/51/EB.

14

(15)  2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros (OL L 35, 2003 2 11, p. 1). Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2005/1/EB.

15

(16)  OL L 184, 2001 7 6, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2005/1/EB.

16

(17)  1984 m. balandžio 10 d. Aštuntoji Tarybos direktyva 84/253/EEB, paremta Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl asmenų, atsakingų už apskaitos dokumentų įstatymų numatyto audito atlikimą, patvirtinimo (OL L 126, 1984 5 12, p. 20).

17

(18)  1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIAVPS), derinimo (OL L 375, 1985 12 31, p. 3). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2005/1/EB.

18

(19)  1973 m. liepos 24 d. Pirmoji Tarybos direktyva 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (OL L 228, 1973 8 16, p. 3). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2005/1/EB.

19

(20)  2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/83/EB dėl gyvybės draudimo (OL L 345, 2002 12 19, p. 1). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2005/1/EB.

20

(21)  1998 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/78/EB dėl draudimo įmonių papildomos priežiūros draudimo grupėje (OL L 330, 1998 12 5, p. 1). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2005/1/EB.

21

(22)  OL L 3, 2004 1 7, p. 36.

22

(23)  OL L 141, 1993 6 11, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2005/1/EB.

23

(24)  šios direktyvos įsigaliojimo data.

24

I PRIEDAS

VEIKLOS RŪŠIŲ, KURIOMS TAIKOMAS ABIPUSIO PRIPAŽINIMO PRINCIPAS, SĄRAŠAS

| 1. | Indėlių ir kitų grąžintinų lėšų priėmimas |
| --- | --- |

1.

Indėlių ir kitų grąžintinų lėšų priėmimas

| 2. | Skolinimas, įskaitant inter alia: vartojimo kreditą, hipotekos kreditą, faktoringo operacijas (su atgręžtinio reikalavimo teise arba be jos), komercinių sandorių finansavimą (įskaitant teisės į turtą perėmimą). |
| --- | --- |

2.

Skolinimas, įskaitant inter alia: vartojimo kreditą, hipotekos kreditą, faktoringo operacijas (su atgręžtinio reikalavimo teise arba be jos), komercinių sandorių finansavimą (įskaitant teisės į turtą perėmimą).

| 3. | Lizingas (finansinė nuoma) |
| --- | --- |

3.

Lizingas (finansinė nuoma)

| 4. | Pinigų pervedimo paslaugos |
| --- | --- |

4.

Pinigų pervedimo paslaugos

| 5. | Mokėjimo priemonių (pvz., kredito kortelių, kelionių čekių ir banko čekių) išdavimas ir tvarkymas |
| --- | --- |

5.

Mokėjimo priemonių (pvz., kredito kortelių, kelionių čekių ir banko čekių) išdavimas ir tvarkymas

| 6. | Garantijos ir įsipareigojimai |
| --- | --- |

6.

Garantijos ir įsipareigojimai

| 7. | Prekyba savo arba klientų sąskaita:






  a) | pinigų rinkos priemonės (čekiai, vekseliai, indėlio pažymėjimai ir kt.); |
| --- | --- | --- |

7.

Prekyba savo arba klientų sąskaita:

a)

pinigų rinkos priemonės (čekiai, vekseliai, indėlio pažymėjimai ir kt.);

| b) | užsienio valiuta; |
| --- | --- |

b)

užsienio valiuta;

| c) | finansiniai ateities ir pasirinkimo sandoriai; |
| --- | --- |

c)

finansiniai ateities ir pasirinkimo sandoriai;

| d) | valiutos keitimo ir palūkanų normos priemonės; arba |
| --- | --- |

d)

valiutos keitimo ir palūkanų normos priemonės; arba

| e) | perleidžiamieji vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

e)

perleidžiamieji vertybiniai popieriai

| 8. | Dalyvavimas išleidžiant vertybinius popierius ir su jų išleidimu susijusių paslaugų teikimas |
| --- | --- |

8.

Dalyvavimas išleidžiant vertybinius popierius ir su jų išleidimu susijusių paslaugų teikimas

| 9. | Įmonių konsultavimas kapitalo struktūros, verslo strategijos ir su tuo susijusiais klausimais, taip pat su įmonių susijungimais ir pirkimais susijusios paslaugos |
| --- | --- |

9.

Įmonių konsultavimas kapitalo struktūros, verslo strategijos ir su tuo susijusiais klausimais, taip pat su įmonių susijungimais ir pirkimais susijusios paslaugos

| 10. | Finansų maklerio paslaugos |
| --- | --- |

10.

Finansų maklerio paslaugos

| 11. | Portfelio valdymas ir konsultavimas |
| --- | --- |

11.

Portfelio valdymas ir konsultavimas

| 12. | Vertybinių popierių saugojimas ir tvarkymas |
| --- | --- |

12.

Vertybinių popierių saugojimas ir tvarkymas

| 13. | Informacijos apie kreditavimą paslaugos |
| --- | --- |

13.

Informacijos apie kreditavimą paslaugos

| 14. | Saugojimo saugyklose, seifuose paslaugos
  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (1) I priedo A ir B skirsniuose numatytoms paslaugoms ir veiklai, kai kalbama apie finansines priemones, numatytas tos direktyvos I priedo C skirsnyje, pagal šią direktyvą taikomas tarpusavio pripažinimas. |
| --- | --- |

14.

Saugojimo saugyklose, seifuose paslaugos

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (1) I priedo A ir B skirsniuose numatytoms paslaugoms ir veiklai, kai kalbama apie finansines priemones, numatytas tos direktyvos I priedo C skirsnyje, pagal šią direktyvą taikomas tarpusavio pripažinimas.

---

(1)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/31/EC (OL L 114, 2006 4 27, p. 60).

II PRIEDAS

NEBALANSINIŲ STRAIPSNIŲ KLASIFIKAVIMAS

Didelė rizika:

| — | Garantijos, turinčios paskolas atstojančių savybių, |
| --- | --- |

—

Garantijos, turinčios paskolas atstojančių savybių,

| — | Kredito išvestinės finansinės priemonės, |
| --- | --- |

—

Kredito išvestinės finansinės priemonės,

| — | Akceptuoti vekseliai, |
| --- | --- |

—

Akceptuoti vekseliai,

| — | Patvirtinti vekseliai, kuriuose nėra įrašytas kitos kredito įstaigos pavadinimas, |
| --- | --- |

—

Patvirtinti vekseliai, kuriuose nėra įrašytas kitos kredito įstaigos pavadinimas,

| — | Sandoriai su atgręžtinį reikalavimą turinčiais vekseliais, |
| --- | --- |

—

Sandoriai su atgręžtinį reikalavimą turinčiais vekseliais,

| — | Neatšaukiamieji rezerviniai akredityvai, turintys paskolas atstojančių savybių, |
| --- | --- |

—

Neatšaukiamieji rezerviniai akredityvai, turintys paskolas atstojančių savybių,

| — | Turtas, įsigytas pagal vienakrypčio išankstinių pirkimo sandorių sutartis, |
| --- | --- |

—

Turtas, įsigytas pagal vienakrypčio išankstinių pirkimo sandorių sutartis,

| — | Išankstiniai sandoriai dėl indėlių, |
| --- | --- |

—

Išankstiniai sandoriai dėl indėlių,

| — | Nevisiškai apmokėtų akcijų ir vertybinių popierių neapmokėtoji dalis, |
| --- | --- |

—

Nevisiškai apmokėtų akcijų ir vertybinių popierių neapmokėtoji dalis,

| — | Turto pardavimo ir atpirkimo sandoriai, apibūdinti Direktyvos 86/635/EEB 12 straipsnio 3 ir 5 dalyse, ir |
| --- | --- |

—

Turto pardavimo ir atpirkimo sandoriai, apibūdinti Direktyvos 86/635/EEB 12 straipsnio 3 ir 5 dalyse, ir

| — | Kiti straipsniai, kuriems priskiriama didelė rizika. |
| --- | --- |

—

Kiti straipsniai, kuriems priskiriama didelė rizika.

Vidutinė rizika:

| — | Išduoti ir patvirtini dokumentiniai akredityvai (taip pat žr. Vidutinė arba maža rizika), |
| --- | --- |

—

Išduoti ir patvirtini dokumentiniai akredityvai (taip pat žr. Vidutinė arba maža rizika),

| — | Laidavimai ir nuostolių padengimo garantijos (įskaitant paraiškas konkursams, sutartinių įsipareigojimų vykdymą, garantinius raštus dėl muitų ir mokesčių mokėjimo) ir garantijos, neturinčios paskolas atstojančių savybių, |
| --- | --- |

—

Laidavimai ir nuostolių padengimo garantijos (įskaitant paraiškas konkursams, sutartinių įsipareigojimų vykdymą, garantinius raštus dėl muitų ir mokesčių mokėjimo) ir garantijos, neturinčios paskolas atstojančių savybių,

| — | Neatšaukiamieji akredityvai, neturintys paskolas atstojančių savybių, |
| --- | --- |

—

Neatšaukiamieji akredityvai, neturintys paskolas atstojančių savybių,

| — | Nepanaudotos kredito galimybės (susitarimai dėl paskolų, vertybinių popierių pirkimo, garantijų suteikimo ar akceptavimo priemonių), kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai, |
| --- | --- |

—

Nepanaudotos kredito galimybės (susitarimai dėl paskolų, vertybinių popierių pirkimo, garantijų suteikimo ar akceptavimo priemonių), kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai,

| — | Trumpalaikių skolinimosi eurovekselių rinkoje galimybės (NIF) ir vidutinės trukmės skolinimosi euroobligacijų rinkoje galimybės (RUF), ir |
| --- | --- |

—

Trumpalaikių skolinimosi eurovekselių rinkoje galimybės (NIF) ir vidutinės trukmės skolinimosi euroobligacijų rinkoje galimybės (RUF), ir

| — | Kiti vidutinės rizikos straipsniai ir kaip pranešta Komisijai. |
| --- | --- |

—

Kiti vidutinės rizikos straipsniai ir kaip pranešta Komisijai.

Vidutinė arba maža rizika:

| — | Dokumentiniai akredityvai, kurių užtikrinimo priemonė yra tuose akredityvuose įrašytos prekės, ir kiti savaime pasibaigiantys sandoriai, |
| --- | --- |

—

Dokumentiniai akredityvai, kurių užtikrinimo priemonė yra tuose akredityvuose įrašytos prekės, ir kiti savaime pasibaigiantys sandoriai,

| — | Nepanaudotos kredito galimybės (susitarimai dėl paskolų, vertybinių popierių pirkimo, garantijų suteikimo ar akceptavimo priemonių), kurių pradinis terminas – vieneri metai arba mažiau, kurių negalima bet kuriuo metu be išankstinio pranešimo besąlygiškai atšaukti arba kurios iš esmės nenumato automatinio atšaukimo dėl paskolos gavėjo kreditingumo pablogėjimo, ir |
| --- | --- |

—

Nepanaudotos kredito galimybės (susitarimai dėl paskolų, vertybinių popierių pirkimo, garantijų suteikimo ar akceptavimo priemonių), kurių pradinis terminas – vieneri metai arba mažiau, kurių negalima bet kuriuo metu be išankstinio pranešimo besąlygiškai atšaukti arba kurios iš esmės nenumato automatinio atšaukimo dėl paskolos gavėjo kreditingumo pablogėjimo, ir

| — | Kiti vidutinės arba mažos rizikos straipsniai ir kaip pranešta Komisijai. |
| --- | --- |

—

Kiti vidutinės arba mažos rizikos straipsniai ir kaip pranešta Komisijai.

Maža rizika:

| — | Nepanaudotos kredito galimybės (susitarimai dėl paskolų, vertybinių popierių pirkimo, garantijų suteikimo ar akceptavimo priemonių), kurių pradinis terminas – vieneri metai arba mažiau, kurias galima bet kuriuo metu be išankstinio pranešimo besąlygiškai atšaukti arba kurios iš esmės nenumato automatinio atšaukimo dėl paskolos gavėjo kreditingumo pablogėjimo. Mažmeninių kreditų linijas galima laikyti besąlygiškai atšaukiamomis, jei pagal sąlygas kredito įstaiga gali jas visiškai atšaukti tiek, kiek leidžia vartotojų apsaugos ir susiję teisės aktai; ir |
| --- | --- |

—

Nepanaudotos kredito galimybės (susitarimai dėl paskolų, vertybinių popierių pirkimo, garantijų suteikimo ar akceptavimo priemonių), kurių pradinis terminas – vieneri metai arba mažiau, kurias galima bet kuriuo metu be išankstinio pranešimo besąlygiškai atšaukti arba kurios iš esmės nenumato automatinio atšaukimo dėl paskolos gavėjo kreditingumo pablogėjimo. Mažmeninių kreditų linijas galima laikyti besąlygiškai atšaukiamomis, jei pagal sąlygas kredito įstaiga gali jas visiškai atšaukti tiek, kiek leidžia vartotojų apsaugos ir susiję teisės aktai; ir

| — | Kiti mažos rizikos straipsniai ir kaip pranešta Komisijai. |
| --- | --- |

—

Kiti mažos rizikos straipsniai ir kaip pranešta Komisijai.

III PRIEDAS

IŠVESTINIŲ FINANSINIŲ PRIEMONIŲ, ATPIRKIMO SANDORIŲ, VERTYBINIŲ POPIERIŲ ARBA BIRŽOS PREKIŲ SKOLINIMO AR SKOLINIMOSI SANDORIŲ, ILGALAIKIŲ ATSISKAITYMO SANDORIŲ IR GARANTINĖS ĮMOKOS SKOLINIMO SANDORIŲ SANDORIO ŠALIES KREDITO RIZIKOS VERTINIMAS

1 dalis: Sąvokų apibrėžimai

Šiame priede taikomi šie sąvokų apibrėžimai:

Bendrosios sąvokos

| 1. | Sandorio šalies kredito rizika (CCR) – rizika, kad sandorio šalis gali neįvykdyti savo įsipareigojimų anksčiau nei baigiasi su sandoriu susiję grynųjų pinigų srautai. |
| --- | --- |

1.

Sandorio šalies kredito rizika (CCR) – rizika, kad sandorio šalis gali neįvykdyti savo įsipareigojimų anksčiau nei baigiasi su sandoriu susiję grynųjų pinigų srautai.

| 2. | Pagrindinė sandorio šalis – subjektas, kuris teisinėmis priemonėmis tampa sandorio šalių tarpininku vienoje ar daugiau finansų rinkų, tapdamas pirkėju iš visų pardavėjų ir pardavėju visiems pirkėjams. |
| --- | --- |

2.

Pagrindinė sandorio šalis – subjektas, kuris teisinėmis priemonėmis tampa sandorio šalių tarpininku vienoje ar daugiau finansų rinkų, tapdamas pirkėju iš visų pardavėjų ir pardavėju visiems pirkėjams.

Sandorių rūšys

| 3. | Ilgalaikiai atsiskaitymo sandoriai – sandoriai, kuriais sandorio šalis įsipareigoja už grynuosius pinigus, finansines priemones ar biržos prekes pristatyti vertybinius popierius, biržos prekes ar užsienio valiutos sumą (arba atvirkščiai) atsiskaitymo ar pristatymo dieną, kuri susitarime nurodyta vėlesnė už rinkoje įprastą trumpiausią laikotarpį atlikti tokį sandorį ir yra penkiomis darbo dienomis vėlesnė už kredito įstaigos sandorio sudarymo dieną. |
| --- | --- |

3.

Ilgalaikiai atsiskaitymo sandoriai – sandoriai, kuriais sandorio šalis įsipareigoja už grynuosius pinigus, finansines priemones ar biržos prekes pristatyti vertybinius popierius, biržos prekes ar užsienio valiutos sumą (arba atvirkščiai) atsiskaitymo ar pristatymo dieną, kuri susitarime nurodyta vėlesnė už rinkoje įprastą trumpiausią laikotarpį atlikti tokį sandorį ir yra penkiomis darbo dienomis vėlesnė už kredito įstaigos sandorio sudarymo dieną.

| 4. | Garantinės įmokos skolinimo sandoriai – sandoriai, kuriais kredito įstaiga suteikia kreditą prekiauti vertybiniais popieriais, jų įsigyti, juos parduoti ar platinti. Garantinės įmokos skolinimo sandoriams nepriskiriamos kitos paskolos, už kurias garantuojama vertybinių popierių užstatu. |
| --- | --- |

4.

Garantinės įmokos skolinimo sandoriai – sandoriai, kuriais kredito įstaiga suteikia kreditą prekiauti vertybiniais popieriais, jų įsigyti, juos parduoti ar platinti. Garantinės įmokos skolinimo sandoriams nepriskiriamos kitos paskolos, už kurias garantuojama vertybinių popierių užstatu.

Užskaitos grupės, apsidraudimo grupės ir susijusios sąvokos

| 5. | Užskaitos grupė – sandoriai su viena sandorio šalimi, kuriems taikoma teisinėmis priemonėmis vykdoma dvišalės užskaitos tvarka ir kurių atveju užskaita galima pagal šio priedo 7 dalį ir 90–93 straipsnius. Kiekvienas sandoris, kuriam netaikoma teisinėmis priemonėmis vykdoma ir pagal šio priedo 7 dalį galima dvišalės užskaitos tvarka, šiame priede laikomas atskira užskaitos grupe. |
| --- | --- |

5.

Užskaitos grupė – sandoriai su viena sandorio šalimi, kuriems taikoma teisinėmis priemonėmis vykdoma dvišalės užskaitos tvarka ir kurių atveju užskaita galima pagal šio priedo 7 dalį ir 90–93 straipsnius. Kiekvienas sandoris, kuriam netaikoma teisinėmis priemonėmis vykdoma ir pagal šio priedo 7 dalį galima dvišalės užskaitos tvarka, šiame priede laikomas atskira užskaitos grupe.

| 6. | Rizikos pozicija – rizikos lygis, kuriam sandoris priskiriamas pagal 5 dalyje išdėstytą standartizuotą metodą, naudojant nustatytą algoritmą. |
| --- | --- |

6.

Rizikos pozicija – rizikos lygis, kuriam sandoris priskiriamas pagal 5 dalyje išdėstytą standartizuotą metodą, naudojant nustatytą algoritmą.

| 7. | Apsidraudimo grupė – vienos užskaitos grupės sandorių rizikos pozicijos, kurių atveju nustatant pozicijos vertę pagal 5 dalyje išdėstytą standartizuotą metodą atsižvelgiama tik į jų balansą. |
| --- | --- |

7.

Apsidraudimo grupė – vienos užskaitos grupės sandorių rizikos pozicijos, kurių atveju nustatant pozicijos vertę pagal 5 dalyje išdėstytą standartizuotą metodą atsižvelgiama tik į jų balansą.

| 8. | Susitarimas dėl garantinės įmokos – įpareigojantis susitarimas arba susitarimo nuostatos, pagal kurias viena sandorio šalis pateikia užstatą kitai sandorio šaliai, kai pozicijos rizika, kurią pastaroji kelia pirmajai sandorio šaliai, viršija nustatytą lygį. |
| --- | --- |

8.

Susitarimas dėl garantinės įmokos – įpareigojantis susitarimas arba susitarimo nuostatos, pagal kurias viena sandorio šalis pateikia užstatą kitai sandorio šaliai, kai pozicijos rizika, kurią pastaroji kelia pirmajai sandorio šaliai, viršija nustatytą lygį.

| 9. | Garantinės įmokos riba – didžiausia pozicijos suma, kuri lieka neapdrausta tol, kol viena šalis turi teisę pareikalauti užstato. |
| --- | --- |

9.

Garantinės įmokos riba – didžiausia pozicijos suma, kuri lieka neapdrausta tol, kol viena šalis turi teisę pareikalauti užstato.

| 10. | Garantinės įmokos rizikos laikotarpis – laikotarpis nuo paskutinio pasikeitimo užstatu, kuriuo užtikrinami užskaitos grupės sandoriai su įsipareigojimų nevykdančia sandorio šalimi, iki tol, kol pastaroji sandorio šalies pozicija likviduojama, o atitinkama rinkos rizika apdraudžiama iš naujo. |
| --- | --- |

10.

Garantinės įmokos rizikos laikotarpis – laikotarpis nuo paskutinio pasikeitimo užstatu, kuriuo užtikrinami užskaitos grupės sandoriai su įsipareigojimų nevykdančia sandorio šalimi, iki tol, kol pastaroji sandorio šalies pozicija likviduojama, o atitinkama rinkos rizika apdraudžiama iš naujo.

| 11. | Faktinis terminas taikant vidaus modelio metodą (taikomas užskaitos grupei, kurios terminas ilgesnis nei vieneri metai) – tai santykis, apskaičiuojamas padalinus nerizikinga palūkanų norma diskontuotų tikėtinų pozicijų sumą per visą užskaitos grupės sandorių laikotarpį iš nerizikinga palūkanų norma diskontuotų tikėtinų pozicijų sumos per vienerius užskaitos grupės sandorių metus. Šis faktinis terminas gali būti pakoreguotas taip, kad atspindėtų perkėlimo riziką, kuri kyla keičiant tikėtiną poziciją faktine tikėtina pozicija, siekiant pateikti prognozę trumpesniam nei vienerių metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

11.

Faktinis terminas taikant vidaus modelio metodą (taikomas užskaitos grupei, kurios terminas ilgesnis nei vieneri metai) – tai santykis, apskaičiuojamas padalinus nerizikinga palūkanų norma diskontuotų tikėtinų pozicijų sumą per visą užskaitos grupės sandorių laikotarpį iš nerizikinga palūkanų norma diskontuotų tikėtinų pozicijų sumos per vienerius užskaitos grupės sandorių metus. Šis faktinis terminas gali būti pakoreguotas taip, kad atspindėtų perkėlimo riziką, kuri kyla keičiant tikėtiną poziciją faktine tikėtina pozicija, siekiant pateikti prognozę trumpesniam nei vienerių metų laikotarpiui.

| 12. | Kryžminė produktų užskaita – tai skirtingų produktų kategorijų sandorių įtraukimas į tą pačią užskaitos grupę pagal šiame priede išdėstytas kryžminės produktų užskaitos taisykles. |
| --- | --- |

12.

Kryžminė produktų užskaita – tai skirtingų produktų kategorijų sandorių įtraukimas į tą pačią užskaitos grupę pagal šiame priede išdėstytas kryžminės produktų užskaitos taisykles.

| 13. | 5 dalies tikslais dabartinė rinkos vertė (CMV) – su sandorio šalimi sudarytų užskaitos grupės sandorių portfelio grynoji rinkos vertė. Apskaičiuojant CMV naudojamos ir teigiamos, ir neigiamos rinkos vertės. |
| --- | --- |

13.

5 dalies tikslais dabartinė rinkos vertė (CMV) – su sandorio šalimi sudarytų užskaitos grupės sandorių portfelio grynoji rinkos vertė. Apskaičiuojant CMV naudojamos ir teigiamos, ir neigiamos rinkos vertės.

Pasiskirstymas

| 14. | Rinkos verčių pasiskirstymas – užskaitos grupės sandorių grynosios rinkos vertės pasiskirstymo prognozė, remiantis istoriniais duomenimis, tam tikrą datą ateityje su tam tikra tikimybe. |
| --- | --- |

14.

Rinkos verčių pasiskirstymas – užskaitos grupės sandorių grynosios rinkos vertės pasiskirstymo prognozė, remiantis istoriniais duomenimis, tam tikrą datą ateityje su tam tikra tikimybe.

| 15. | Pozicijų pasiskirstymas – rinkos vertės pasiskirstymo nustačius nulinį prognozuojamų neigiamų grynųjų rinkos verčių lygį, prognozė su tam tikra tikimybe. |
| --- | --- |

15.

Pozicijų pasiskirstymas – rinkos vertės pasiskirstymo nustačius nulinį prognozuojamų neigiamų grynųjų rinkos verčių lygį, prognozė su tam tikra tikimybe.

| 16. | Neutralus rizikai pasiskirstymas – rinkos verčių ar pozicijų pasiskirstymas tam tikru metu ateityje, apskaičiuojamas naudojant teorines rinkos vertes, pvz., teorinius svyravimus. |
| --- | --- |

16.

Neutralus rizikai pasiskirstymas – rinkos verčių ar pozicijų pasiskirstymas tam tikru metu ateityje, apskaičiuojamas naudojant teorines rinkos vertes, pvz., teorinius svyravimus.

| 17. | Faktinis paskirstymas – rinkos verčių ar pozicijų pasiskirstymas tam tikrą datą ateityje, apskaičiuojamas remiantis istoriniais duomenimis, pvz., pagal istorinius duomenis apskaičiuotus kainos svyravimus ar kurso pokyčius. |
| --- | --- |

17.

Faktinis paskirstymas – rinkos verčių ar pozicijų pasiskirstymas tam tikrą datą ateityje, apskaičiuojamas remiantis istoriniais duomenimis, pvz., pagal istorinius duomenis apskaičiuotus kainos svyravimus ar kurso pokyčius.

Pozicijos ir jų koregavimas

| 18. | Dabartinė pozicija – sandorio ar užskaitos grupės sandorių su sandorio šalimi portfelio didesnė už nulį arba rinkos vertė, kuri būtų prarasta, jei sandorio šalis neįvykdytų įsipareigojimų, darant prielaidą, kad jokios šių sandorių vertės nepavyktų atgauti bankroto procedūros metu. |
| --- | --- |

18.

Dabartinė pozicija – sandorio ar užskaitos grupės sandorių su sandorio šalimi portfelio didesnė už nulį arba rinkos vertė, kuri būtų prarasta, jei sandorio šalis neįvykdytų įsipareigojimų, darant prielaidą, kad jokios šių sandorių vertės nepavyktų atgauti bankroto procedūros metu.

| 19. | Maksimali pozicija – pozicijų pasiskirstymo didžiausia procentinė dalis tam tikru metu ateityje, prieš ilgiausio užskaitos grupės sandorio terminą. |
| --- | --- |

19.

Maksimali pozicija – pozicijų pasiskirstymo didžiausia procentinė dalis tam tikru metu ateityje, prieš ilgiausio užskaitos grupės sandorio terminą.

| 20. | Tikėtina pozicija (EE) – pozicijų pasiskirstymo tam tikru metu ateityje, prieš ilgiausio užskaitos grupės sandorio terminą, vidurkis. |
| --- | --- |

20.

Tikėtina pozicija (EE) – pozicijų pasiskirstymo tam tikru metu ateityje, prieš ilgiausio užskaitos grupės sandorio terminą, vidurkis.

| 21. | Konkrečios dienos faktinė tikėtina pozicija ( faktinė EE) – maksimali tikėtina pozicija tą arba bet kurią ankstesnę dieną. Konkrečios dienos faktinė EE taip pat galima apibrėžti kaip tikėtiną tos dienos poziciją arba ankstesnės dienos faktinę poziciją, priklausomai nuo to, kuri iš jų yra didesnė. |
| --- | --- |

21.

Konkrečios dienos faktinė tikėtina pozicija ( faktinė EE) – maksimali tikėtina pozicija tą arba bet kurią ankstesnę dieną. Konkrečios dienos faktinė EE taip pat galima apibrėžti kaip tikėtiną tos dienos poziciją arba ankstesnės dienos faktinę poziciją, priklausomai nuo to, kuri iš jų yra didesnė.

| 22. | Tikėtina teigiama pozicija (EPE) – tikėtinos pozicijos svertinis vidurkis per tam tikrą laikotarpį, kai svertiniu koeficientu laikoma atskiros tikėtinos pozicijos dalis per visą laikotarpį. Apskaičiuojant minimalų kapitalo poreikį, naudojamas pirmų metų vidurkis arba, jei visų užskaitos grupės sandorių terminas baigiasi anksčiau nei per metus, ilgiausio užskaitos grupės sandorio laikotarpio vidurkis. |
| --- | --- |

22.

Tikėtina teigiama pozicija (EPE) – tikėtinos pozicijos svertinis vidurkis per tam tikrą laikotarpį, kai svertiniu koeficientu laikoma atskiros tikėtinos pozicijos dalis per visą laikotarpį. Apskaičiuojant minimalų kapitalo poreikį, naudojamas pirmų metų vidurkis arba, jei visų užskaitos grupės sandorių terminas baigiasi anksčiau nei per metus, ilgiausio užskaitos grupės sandorio laikotarpio vidurkis.

| 23. | Faktinė tikėtina teigiama pozicija (faktinė EPE) – tikėtinos pozicijos svertinis vidurkis per pirmuosius metus arba, jei visų užskaitos grupės sandorių terminas baigiasi anksčiau nei per metus, ilgiausio užskaitos grupės sandorio laikotarpio svertinis vidurkis per tam tikrą laikotarpį, kai svertiniu koeficientu laikoma atskiros tikėtinos pozicijos dalis per visą laikotarpį. |
| --- | --- |

23.

Faktinė tikėtina teigiama pozicija (faktinė EPE) – tikėtinos pozicijos svertinis vidurkis per pirmuosius metus arba, jei visų užskaitos grupės sandorių terminas baigiasi anksčiau nei per metus, ilgiausio užskaitos grupės sandorio laikotarpio svertinis vidurkis per tam tikrą laikotarpį, kai svertiniu koeficientu laikoma atskiros tikėtinos pozicijos dalis per visą laikotarpį.

| 24. | Kredito vertinimo koregavimas – sandorių su sandorio šalimi portfelio vertinimo koregavimas iki vidutinės rinkos vertės. Šis koregavimas atspindi kredito rizikos dėl bet kokio įpareigojančio susitarimo su sandorio šalimi neįvykdymo, rinkos vertę. Koregavimas gali atspindėti su sandorio šalimi susijusios kredito rizikos rinkos vertę arba bendrą su kredito įstaiga ir sandorio šalimi susijusios kredito rizikos rinkos vertę. |
| --- | --- |

24.

Kredito vertinimo koregavimas – sandorių su sandorio šalimi portfelio vertinimo koregavimas iki vidutinės rinkos vertės. Šis koregavimas atspindi kredito rizikos dėl bet kokio įpareigojančio susitarimo su sandorio šalimi neįvykdymo, rinkos vertę. Koregavimas gali atspindėti su sandorio šalimi susijusios kredito rizikos rinkos vertę arba bendrą su kredito įstaiga ir sandorio šalimi susijusios kredito rizikos rinkos vertę.

| 25. | Vienpusė kredito vertinimo koregavimas – kredito vertinimo koregavimas, atspindintis su sandorio šalimi susijusios kredito rizikos, kylančios kredito įstaigai, rinkos vertę, tačiau neatspindintis su kredito įstaiga susijusios kredito rizikos, kylančios sandorio šaliai, rinkos vertės. |
| --- | --- |

25.

Vienpusė kredito vertinimo koregavimas – kredito vertinimo koregavimas, atspindintis su sandorio šalimi susijusios kredito rizikos, kylančios kredito įstaigai, rinkos vertę, tačiau neatspindintis su kredito įstaiga susijusios kredito rizikos, kylančios sandorio šaliai, rinkos vertės.

Su CCR susijusios rizikos

| 26. | Perkėlimo rizika – suma, kuria tikėtina teigiama pozicija yra neįvertinta, kai manoma, kad ateities sandoriai su sandorio šalimi bus sudaromi nuolat. Į šių ateities sandorių keliamą papildomą riziką neatsižvelgiama apskaičiuojant EPE. |
| --- | --- |

26.

Perkėlimo rizika – suma, kuria tikėtina teigiama pozicija yra neįvertinta, kai manoma, kad ateities sandoriai su sandorio šalimi bus sudaromi nuolat. Į šių ateities sandorių keliamą papildomą riziką neatsižvelgiama apskaičiuojant EPE.

| 27. | Bendroji neteisingų sprendimų rizika kyla, kai tikimybė, kad sandorio šalis neįvykdys įsipareigojimų, ir bendrų rinkos rizikos veiksnių tarpusavio koreliacija yra teigiama. |
| --- | --- |

27.

Bendroji neteisingų sprendimų rizika kyla, kai tikimybė, kad sandorio šalis neįvykdys įsipareigojimų, ir bendrų rinkos rizikos veiksnių tarpusavio koreliacija yra teigiama.

| 28. | Specifinė neteisingų sprendimų rizika kyla, kai tam tikros sandorio šalies rizikos ir tikimybės, kad dėl sandorių su sandorio šalimi pobūdžio sandorio šalis neįvykdys įsipareigojimų, tarpusavio koreliacija yra teigiama. Laikoma, kad kredito įstaiga susiduria su specifine neteisingų sprendimų rizika, jei tikėtina, kad dėl konkrečios sandorio šalies kylanti būsima rizika bus didelė esant didelei tikimybei, kad sandorio šalis neįvykdys įsipareigojimų. |
| --- | --- |

28.

Specifinė neteisingų sprendimų rizika kyla, kai tam tikros sandorio šalies rizikos ir tikimybės, kad dėl sandorių su sandorio šalimi pobūdžio sandorio šalis neįvykdys įsipareigojimų, tarpusavio koreliacija yra teigiama. Laikoma, kad kredito įstaiga susiduria su specifine neteisingų sprendimų rizika, jei tikėtina, kad dėl konkrečios sandorio šalies kylanti būsima rizika bus didelė esant didelei tikimybei, kad sandorio šalis neįvykdys įsipareigojimų.

2 dalis: Metodo pasirinkimas

| 1. | Remiantis 2–7 dalimis, kredito įstaigos turi pasirinkti vieną iš 3–6 dalyse išvardytų metodų IV priede išvardytų sandorių pozicijų vertei nustatyti. Kredito įstaigos, kurioms netaikoma Direktyvos 2006/.../EB 18 straipsnio 2 dalis, negali taikyti 4 dalyje nurodyto metodo. Sutarčių, išvardytų IV priedo 3 punkte, pozicijų vertei nustatyti kredito įstaigoms neleidžiama taikyti 4 dalyje nurodyto metodo.
  Derinant 3–6 dalyse nurodytus metodus leidžiama nuolat taikyti grupei, bet ne pavieniam juridiniam asmeniui. Derinant 3 ir 5 dalyse išvardytus metodus leidžiama taikyti juridiniam asmeniui, jei vienas iš metodų yra naudojamas 5 dalies 19 punkte nurodytiems atvejams. |
| --- | --- |

1.

Remiantis 2–7 dalimis, kredito įstaigos turi pasirinkti vieną iš 3–6 dalyse išvardytų metodų IV priede išvardytų sandorių pozicijų vertei nustatyti. Kredito įstaigos, kurioms netaikoma Direktyvos 2006/.../EB 18 straipsnio 2 dalis, negali taikyti 4 dalyje nurodyto metodo. Sutarčių, išvardytų IV priedo 3 punkte, pozicijų vertei nustatyti kredito įstaigoms neleidžiama taikyti 4 dalyje nurodyto metodo.

Derinant 3–6 dalyse nurodytus metodus leidžiama nuolat taikyti grupei, bet ne pavieniam juridiniam asmeniui. Derinant 3 ir 5 dalyse išvardytus metodus leidžiama taikyti juridiniam asmeniui, jei vienas iš metodų yra naudojamas 5 dalies 19 punkte nurodytiems atvejams.

| 2. | Kompetentingoms institucijoms pritarus, kredito įstaigos gali nustatyti šių sandorių pozicijų vertę:






  i) | IV priede išvardytų sandorių, |
| --- | --- | --- |

2.

Kompetentingoms institucijoms pritarus, kredito įstaigos gali nustatyti šių sandorių pozicijų vertę:

i)

IV priede išvardytų sandorių,

| ii) | atpirkimo sandorių, |
| --- | --- |

ii)

atpirkimo sandorių,

| iii) | vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorių, |
| --- | --- |

iii)

vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorių,

| iv) | garantinės įmokos skolinimo sandorių, ir |
| --- | --- |

iv)

garantinės įmokos skolinimo sandorių, ir

| v) | ilgalaikių atsiskaitymų sandorių |
| --- | --- |

v)

ilgalaikių atsiskaitymų sandorių

naudojant 6 dalyje nurodytą Vidaus modelių metodą.

| 3. | Kai kredito įstaiga įsigyja kredito išvestines finansines priemones kaip ne prekybos knygos pozicijų arba CCR pozicijų apdraudimą, ji gali apskaičiuoti kapitalo poreikį apdraustam turtui pagal VIII priedo 3 dalies 83–92 punktus, arba, kompetentingoms institucijoms leidus, pagal VII priedo 1 dalies 4 punktą arba VII priedo 4 dalies 96–104 punktus. Tokiais atvejais CCR pozicijos vertė šioms kredito išvestinėms priemonėms prilyginama nuliui. |
| --- | --- |

3.

Kai kredito įstaiga įsigyja kredito išvestines finansines priemones kaip ne prekybos knygos pozicijų arba CCR pozicijų apdraudimą, ji gali apskaičiuoti kapitalo poreikį apdraustam turtui pagal VIII priedo 3 dalies 83–92 punktus, arba, kompetentingoms institucijoms leidus, pagal VII priedo 1 dalies 4 punktą arba VII priedo 4 dalies 96–104 punktus. Tokiais atvejais CCR pozicijos vertė šioms kredito išvestinėms priemonėms prilyginama nuliui.

| 4. | Parduotų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių CCR pozicijos vertė ne prekybos knygoje, kurioje jie kaip laikomi kredito įstaigos suteiktas kredito apdraudimas ir visos tariamosios sumos, skaičiuojant kapitalo poreikį kredito rizikai padengti, prilyginamos nuliui. |
| --- | --- |

4.

Parduotų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių CCR pozicijos vertė ne prekybos knygoje, kurioje jie kaip laikomi kredito įstaigos suteiktas kredito apdraudimas ir visos tariamosios sumos, skaičiuojant kapitalo poreikį kredito rizikai padengti, prilyginamos nuliui.

| 5. | Taikant bet kurį iš 3–6 dalyje nustatytų metodų, konkrečios sandorio šalies pozicijos vertė yra lygi pozicijų verčių sumai, apskaičiuotai pagal kiekvieną užskaitą, taikomą tai sandorio šaliai. |
| --- | --- |

5.

Taikant bet kurį iš 3–6 dalyje nustatytų metodų, konkrečios sandorio šalies pozicijos vertė yra lygi pozicijų verčių sumai, apskaičiuotai pagal kiekvieną užskaitą, taikomą tai sandorio šaliai.

| 6. | Nulinė CCR pozicijos vertė gali būti priskiriama pagrindinės sandorio šalies dar neapmokėtiems išvestinių finansinių priemonių, arba atpirkimo, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi, ilgalaikių mokėjimų ir garantinės įmokos skolinimo sandoriams, kurių pagrindinė sandorio šalis neatmetė. Be to, nulinė pozicijos vertė gali būti priskiriama pagrindinės sandorio šalies kredito rizikos pozicijai, atsiradusiai dėl išvestinių finansinių priemonių, atpirkimo, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi, ilgalaikių mokėjimų ir garantinės įmokos skolinimo sandorių, arba kitų kompetentingų institucijų nustatytų pozicijų, už kurias kredito įstaiga nesumokėjo pagrindinei sandorio šaliai. Pagrindinės sandorio šalies CCR pozicijos ir visi jos sandorio dalyviai turi būti kiekvieną dieną visiškai apdraudžiami užstatu. |
| --- | --- |

6.

Nulinė CCR pozicijos vertė gali būti priskiriama pagrindinės sandorio šalies dar neapmokėtiems išvestinių finansinių priemonių, arba atpirkimo, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi, ilgalaikių mokėjimų ir garantinės įmokos skolinimo sandoriams, kurių pagrindinė sandorio šalis neatmetė. Be to, nulinė pozicijos vertė gali būti priskiriama pagrindinės sandorio šalies kredito rizikos pozicijai, atsiradusiai dėl išvestinių finansinių priemonių, atpirkimo, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi, ilgalaikių mokėjimų ir garantinės įmokos skolinimo sandorių, arba kitų kompetentingų institucijų nustatytų pozicijų, už kurias kredito įstaiga nesumokėjo pagrindinei sandorio šaliai. Pagrindinės sandorio šalies CCR pozicijos ir visi jos sandorio dalyviai turi būti kiekvieną dieną visiškai apdraudžiami užstatu.

| 7. | Ilgalaikių mokėjimų pozicijos gali būti apskaičiuotos taikant vieną iš 3–6 dalyje nustatytų metodų, nepaisant ne biržos išvestinėms finansinėms priemonėms, atpirkimo, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi ir garantinės įmokos skolinimo sandoriams pasirinktų metodų. Apskaičiuodamos kapitalo poreikį ilgalaikių mokėjimų sandoriams, kredito įstaigos, taikančios 84–89 straipsniuose nustatytą metodą, gali nuolat ir nepaisydamos tokių pozicijų reikšmės priskirti rizikos koeficientus, naudodamos 78–83 straipsniuose nustatytą metodą. |
| --- | --- |

7.

Ilgalaikių mokėjimų pozicijos gali būti apskaičiuotos taikant vieną iš 3–6 dalyje nustatytų metodų, nepaisant ne biržos išvestinėms finansinėms priemonėms, atpirkimo, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi ir garantinės įmokos skolinimo sandoriams pasirinktų metodų. Apskaičiuodamos kapitalo poreikį ilgalaikių mokėjimų sandoriams, kredito įstaigos, taikančios 84–89 straipsniuose nustatytą metodą, gali nuolat ir nepaisydamos tokių pozicijų reikšmės priskirti rizikos koeficientus, naudodamos 78–83 straipsniuose nustatytą metodą.

| 8. | Kompetentingos institucijos turi užtikrinti, kad taikant 3 ir 4 dalyse nustatytus metodus tariamoji suma, į kurią atsižvelgiama, būtų tinkamas kriterijus vertinant sandoriui būdingą riziką. Pavyzdžiui, jeigu sandoryje numatomas grynųjų pinigų srautų padidinimas, tariamoji suma turi būti pakoreguota taip, kad būtų atsižvelgta į padidinimo įtaką sandorio rizikos struktūrai. |
| --- | --- |

8.

Kompetentingos institucijos turi užtikrinti, kad taikant 3 ir 4 dalyse nustatytus metodus tariamoji suma, į kurią atsižvelgiama, būtų tinkamas kriterijus vertinant sandoriui būdingą riziką. Pavyzdžiui, jeigu sandoryje numatomas grynųjų pinigų srautų padidinimas, tariamoji suma turi būti pakoreguota taip, kad būtų atsižvelgta į padidinimo įtaką sandorio rizikos struktūrai.

3 dalis: Rinkos vertės metodas

a etapas: remiantis dabartine rinkos verte apskaičiuojamos visų sandorių, kurių vertė teigiama, pakeitimo išlaidos (įvertinama pagal rinkos vertę).

b etapas: galima būsima kredito rizika, išskyrus kintančios/kintančios palūkanų normos apsikeitimo ta pačia valiuta sandorius, kai skaičiuojamos tik sandorių pakeitimo išlaidos, apskaičiuojama tariamąsias sumas arba pagrindines vertes dauginant iš 1 lentelėje pateiktų procentų:

Galimą būsimą kredito riziką apskaičiuojant pagal b etapą, kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms taikyti 2 lentelėje ne 1 lentelėje nurodytus procentus, jeigu įstaigos, vertindamos šios direktyvos IV priedo 3 punkte nurodytus biržos prekių, išskyrus auksą, sandorius, pasinaudoja Direktyvos 2006/.../EB IV priedo 21 punkte numatyta galimybe:

c etapas: sandorių pakeitimo išlaidos ir galimos būsimos kredito rizikos suma yra rizikos vertė.

4 dalis: Pradinės rizikos metodas

a etapas: tariamoji pagrindinė kiekvieno sandorio suma dauginama iš 3 lentelėje nurodytų procentų:

b etapas: tokiu būdu įvertinta pradinė rizika yra rizikos vertė.

5 dalis: Standartizuotas metodas

| 1. | Standartizuotą metodą (SM) galima taikyti tik išvestinėms finansinėms priemonėms ir ilgalaikiams mokėjimams. Pozicijos vertė skaičiuojama atskirai kiekvienai užskaitos grupei. Ją skaičiuojant iš sumos atimamas užstatas:
  pozicijos vertė =



  kur:
  CMV= užskaitos grupės su sandorio šalimi portfelio dabartinė rinkos vertė kartu su užstatu. kur



  kur:
  CMVi= sandorio i dabartinė rinkos vertė;
  CMC= užskaitos grupei skirto užstato dabartinė rinkos vertė, kurFOR-CE2006227LT.01023701.notes.0003.xml.jpgkur CMCl = užstato l dabartinė rinkos vertė;
  i= sandorio indeksas;
  l= užstato indeksas;
  j= apsidraudimo grupės indeksas. Šios apsidraudimo grupės atitinka rizikos veiksnius, kuriems galima taikyti pozityvias ir negatyvias rizikos pozicijas, kad būtų gauta grynoji rizikos pozicija, pagal kurią vėliau skaičiuojama pozicijos vertė;
  RPTij= sandorio i rizikos pozicija pagal apsidraudimo grupę jj;
  RPClj= užstato rizikos pozicija l pagal apsidraudimo grupę j;
  CCRMj= 5 lentelėje nurodytos sandorio šalies kredito rizikos (CCR) koeficientas pagal apsidraudimo grupę j;
  β= 1.4.
  Iš sandorio šalies gauto užstato ženklas yra teigiamas. Sandorio šaliai pateikto užstato ženklas yra neigiamas.
  Šiam metodui skirtas užstatas atitinka šios direktyvos VIII priedo 1 dalies 11 punkte ir Direktyvos 2006/.../EB II priedo 9 punkte aprašytus užstatus. |
| --- | --- |

1.

Standartizuotą metodą (SM) galima taikyti tik išvestinėms finansinėms priemonėms ir ilgalaikiams mokėjimams. Pozicijos vertė skaičiuojama atskirai kiekvienai užskaitos grupei. Ją skaičiuojant iš sumos atimamas užstatas:

pozicijos vertė =

Formula

kur:

CMV= užskaitos grupės su sandorio šalimi portfelio dabartinė rinkos vertė kartu su užstatu. kur

Formula

kur:

CMVi= sandorio i dabartinė rinkos vertė;

CMC= užskaitos grupei skirto užstato dabartinė rinkos vertė, kur

kur CMCl = užstato l dabartinė rinkos vertė;

i= sandorio indeksas;

l= užstato indeksas;

j= apsidraudimo grupės indeksas. Šios apsidraudimo grupės atitinka rizikos veiksnius, kuriems galima taikyti pozityvias ir negatyvias rizikos pozicijas, kad būtų gauta grynoji rizikos pozicija, pagal kurią vėliau skaičiuojama pozicijos vertė;

RPTij= sandorio i rizikos pozicija pagal apsidraudimo grupę jj;

RPClj= užstato rizikos pozicija l pagal apsidraudimo grupę j;

CCRMj= 5 lentelėje nurodytos sandorio šalies kredito rizikos (CCR) koeficientas pagal apsidraudimo grupę j;

β= 1.4.

Iš sandorio šalies gauto užstato ženklas yra teigiamas. Sandorio šaliai pateikto užstato ženklas yra neigiamas.

Šiam metodui skirtas užstatas atitinka šios direktyvos VIII priedo 1 dalies 11 punkte ir Direktyvos 2006/.../EB II priedo 9 punkte aprašytus užstatus.

| 2. | Kai ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorių su linijiniu rizikos profiliu sąlygose numatyta finansinę priemonę pakeisti tam tikru mokėjimu, kiekvienas mokėjimas (galimas pinigų srautas) vadinamas mokėjimo sudėtine dalimi (koja). Mokėjimo sudėtinių dalių skaičius priklauso nuo sandoryje numatytų mokėjimų skaičiaus, įskaitant sandorio tariamąją sumą. Kredito įstaigos dėl toliau pateiktų skaičiavimų gali nepaisyti tokių mokėjimo sudėtinių dalių palūkanų normos rizikos, jeigu jų terminas iki sandorio galiojimo pabaigos yra trumpesnis nei vieneri metai. Kredito įstaigos sandorius, kuriuose numatyti du mokėjimai, išreikšti ta pačia valiuta, kaip antai palūkanų normos apsikeitimo sandoriai, gali laikyti vienu bendru sandoriu. Mokėjimų sudėtinės dalys peržiūrimos pagal bendrą sandorį. |
| --- | --- |

2.

Kai ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorių su linijiniu rizikos profiliu sąlygose numatyta finansinę priemonę pakeisti tam tikru mokėjimu, kiekvienas mokėjimas (galimas pinigų srautas) vadinamas mokėjimo sudėtine dalimi (koja). Mokėjimo sudėtinių dalių skaičius priklauso nuo sandoryje numatytų mokėjimų skaičiaus, įskaitant sandorio tariamąją sumą. Kredito įstaigos dėl toliau pateiktų skaičiavimų gali nepaisyti tokių mokėjimo sudėtinių dalių palūkanų normos rizikos, jeigu jų terminas iki sandorio galiojimo pabaigos yra trumpesnis nei vieneri metai. Kredito įstaigos sandorius, kuriuose numatyti du mokėjimai, išreikšti ta pačia valiuta, kaip antai palūkanų normos apsikeitimo sandoriai, gali laikyti vienu bendru sandoriu. Mokėjimų sudėtinės dalys peržiūrimos pagal bendrą sandorį.

| 3. | Sandoriai su linijiniu rizikos profiliu, kurių pagrindinės finansinės priemonės yra nuosavybės vertybiniai popieriai (įskaitant nuosavybės vertybinių popierių indeksą), auksas, kiti taurieji metalai ir kitos biržos prekės, priskiriami atitinkamai nuosavybės vertybinių popierių (ar nuosavybės vertybinių popierių indekso) ar biržos prekių (įskaitant auksą ir kitus tauriuosius metalus) rizikos pozicijai ir jiems nustatomas mokėjimo sudėtines dalis atitinkantis palūkanų normos rizikos laipsnis. Jei mokėjimo sudėtinė dalis yra išreikšta užsienio valiuta, ji papildomai priskiriama šią valiutą atitinkančiai rizikos pozicijai. |
| --- | --- |

3.

Sandoriai su linijiniu rizikos profiliu, kurių pagrindinės finansinės priemonės yra nuosavybės vertybiniai popieriai (įskaitant nuosavybės vertybinių popierių indeksą), auksas, kiti taurieji metalai ir kitos biržos prekės, priskiriami atitinkamai nuosavybės vertybinių popierių (ar nuosavybės vertybinių popierių indekso) ar biržos prekių (įskaitant auksą ir kitus tauriuosius metalus) rizikos pozicijai ir jiems nustatomas mokėjimo sudėtines dalis atitinkantis palūkanų normos rizikos laipsnis. Jei mokėjimo sudėtinė dalis yra išreikšta užsienio valiuta, ji papildomai priskiriama šią valiutą atitinkančiai rizikos pozicijai.

| 4. | Sandoriai su linijiniu rizikos profiliu, kurių pagrindinės finansinės priemonės yra skolos finansinės priemonės, priskiriami šios skolos finansinės priemonės palūkanų normos rizikos laipsniui bei kito mokėjimo sudėtinės dalies palūkanų normos rizikos laipsniui. Jei pagrindinė finansinė priemonė išreikšta užsienio valiuta, ji papildomai priskiriama šią valiutą atitinkančiai rizikos pozicijai. Jei mokėjimo sudėtinė dalis išreikšta užsienio valiuta, ji papildomai priskiriama šią valiutą atitinkančiai rizikos pozicijai. Apsikeitimo sandorių tarp valiutų pozicijos vertė yra nulis. |
| --- | --- |

4.

Sandoriai su linijiniu rizikos profiliu, kurių pagrindinės finansinės priemonės yra skolos finansinės priemonės, priskiriami šios skolos finansinės priemonės palūkanų normos rizikos laipsniui bei kito mokėjimo sudėtinės dalies palūkanų normos rizikos laipsniui. Jei pagrindinė finansinė priemonė išreikšta užsienio valiuta, ji papildomai priskiriama šią valiutą atitinkančiai rizikos pozicijai. Jei mokėjimo sudėtinė dalis išreikšta užsienio valiuta, ji papildomai priskiriama šią valiutą atitinkančiai rizikos pozicijai. Apsikeitimo sandorių tarp valiutų pozicijos vertė yra nulis.

| 5. | Sandorių su linijiniu rizikos laipsniu rizikos pozicija, atsirandanti iš pagrindinės finansinės priemonės (įskaitant biržos prekes) tariamoji vertė (rinkos vertė padauginta iš kiekio), kuri paverčiama kredito įstaigos šalies valiuta, išskyrus skolos finansines priemones. |
| --- | --- |

5.

Sandorių su linijiniu rizikos laipsniu rizikos pozicija, atsirandanti iš pagrindinės finansinės priemonės (įskaitant biržos prekes) tariamoji vertė (rinkos vertė padauginta iš kiekio), kuri paverčiama kredito įstaigos šalies valiuta, išskyrus skolos finansines priemones.

| 6. | Skolos finansinių priemonių ir mokėjimo sudėtinės dalies rizikos pozicija yra būsimų grynųjų mokėjimų tariamoji vertė (įskaitant tariamąją sumą), kuri paverčiama kredito įstaigos šalies valiuta ir padauginama iš skolos finansinių priemonių ar mokėjimo sudėtinės dalies modifikuotos trukmės. |
| --- | --- |

6.

Skolos finansinių priemonių ir mokėjimo sudėtinės dalies rizikos pozicija yra būsimų grynųjų mokėjimų tariamoji vertė (įskaitant tariamąją sumą), kuri paverčiama kredito įstaigos šalies valiuta ir padauginama iš skolos finansinių priemonių ar mokėjimo sudėtinės dalies modifikuotos trukmės.

| 7. | Kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio rizikos pozicija yra referencinės skolos finansinės priemonės tariamosios vertės ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio termino, likusio iki galiojimo pabaigos, sandauga. |
| --- | --- |

7.

Kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio rizikos pozicija yra referencinės skolos finansinės priemonės tariamosios vertės ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio termino, likusio iki galiojimo pabaigos, sandauga.

| 8. | Ne biržos išvestinės finansinės priemonės su nelinijiniu rizikos profiliu rizikos pozicija, įskaitant pasirinkimo ir apsikeitimo sandorius, yra lygi sandorio finansinės priemonės delta koeficiento tariamajai vertei, išskyrus pagrindinės skolos finansinės priemonės atvejus. |
| --- | --- |

8.

Ne biržos išvestinės finansinės priemonės su nelinijiniu rizikos profiliu rizikos pozicija, įskaitant pasirinkimo ir apsikeitimo sandorius, yra lygi sandorio finansinės priemonės delta koeficiento tariamajai vertei, išskyrus pagrindinės skolos finansinės priemonės atvejus.

| 9. | Ne biržos išvestinės finansinės priemonės su nelinijiniu rizikos profiliu rizikos pozicija,, įskaitant pasirinkimo ir apsikeitimo sandorius, ir kurios pagrindinė priemonė yra skolos finansinė priemonė arba mokėjimo sudėtinė dalis, yra lygi sandorio finansinės priemonės arba mokėjimo sudėtinės dalies delta koeficiento tariamajai vertei, padaugintai iš skolos finansinių priemonių ar mokėjimo sudėtinės dalies modifikuotos trukmės. |
| --- | --- |

9.

Ne biržos išvestinės finansinės priemonės su nelinijiniu rizikos profiliu rizikos pozicija,, įskaitant pasirinkimo ir apsikeitimo sandorius, ir kurios pagrindinė priemonė yra skolos finansinė priemonė arba mokėjimo sudėtinė dalis, yra lygi sandorio finansinės priemonės arba mokėjimo sudėtinės dalies delta koeficiento tariamajai vertei, padaugintai iš skolos finansinių priemonių ar mokėjimo sudėtinės dalies modifikuotos trukmės.

| 10. | Norint apibrėžti rizikos pozicijas, iš sandorio šalies gautas užstatas laikomas šiandien besibaigiančia pretenzija sandorio šaliai pagal išvestinės finansinės priemonės sutartį (ilgoji pozicija), o pateiktas užstatas laikomas šiandien besibaigiančiu įsipareigojimu sandorio šaliai (trumpoji pozicija). |
| --- | --- |

10.

Norint apibrėžti rizikos pozicijas, iš sandorio šalies gautas užstatas laikomas šiandien besibaigiančia pretenzija sandorio šaliai pagal išvestinės finansinės priemonės sutartį (ilgoji pozicija), o pateiktas užstatas laikomas šiandien besibaigiančiu įsipareigojimu sandorio šaliai (trumpoji pozicija).

| 11. | Siekdamos nustatyti rizikos pozicijos dydį ir ženklą, kredito įstaigos gali pasinaudoti šiomis formulėmis: | visoms priemonėms, išskyrus skolos finansines priemones: |
| --- | --- | --- |

11.

Siekdamos nustatyti rizikos pozicijos dydį ir ženklą, kredito įstaigos gali pasinaudoti šiomis formulėmis:

visoms priemonėms, išskyrus skolos finansines priemones:

| | efektyvi tariamoji vertė arba |
| --- | --- |

efektyvi tariamoji vertė arba

| | delta koeficientą atitinkanti |
| --- | --- |

delta koeficientą atitinkanti

| | tariamoji vertė =

  kur:
  pref= pagrindinės finansinės priemonės kaina, išreikšta atitinkama valiuta;
  V= finansinės priemonės vertė (pasirinkimo sandorio atveju – pasirinkimo sandorio kaina; sandorių su linijiniu rizikos profiliu atveju – pačios pagrindinės finansinės priemonės vertė);
  p= pagrindinės finansinės priemonės kaina, išreikšta ta pačia valiuta kaip ir V;
  visų sandorių skolos finansinėms priemonėms ir mokėjimo sudėtinėms dalims:
  efektyvi tariamoji vertė padauginta iš modifikuotos trukmės arba
  delta koeficiento tariamoji vertė padauginta iš modifikuotos trukmės



  kur:
  V= finansinės priemonės vertė (pasirinkimo sandorio atveju – pasirinkimo sandorio kaina; sandorių su linijiniu rizikos laipsniu atveju – pagrindinės finansinės priemonės arba mokėjimo sudėtinės dalies vertė);
  r= palūkanų normos lygis.
  Jei V yra išreikšta kita nei referentine valiuta, išvestinė finansinė priemonė turi būti paversta referentine valiuta, padauginant iš valiutos keitimo kurso. |
| --- | --- |

tariamoji vertė = Formula

kur:

pref= pagrindinės finansinės priemonės kaina, išreikšta atitinkama valiuta;

V= finansinės priemonės vertė (pasirinkimo sandorio atveju – pasirinkimo sandorio kaina; sandorių su linijiniu rizikos profiliu atveju – pačios pagrindinės finansinės priemonės vertė);

p= pagrindinės finansinės priemonės kaina, išreikšta ta pačia valiuta kaip ir V;

visų sandorių skolos finansinėms priemonėms ir mokėjimo sudėtinėms dalims:

efektyvi tariamoji vertė padauginta iš modifikuotos trukmės arba

delta koeficiento tariamoji vertė padauginta iš modifikuotos trukmės

Formula

kur:

V= finansinės priemonės vertė (pasirinkimo sandorio atveju – pasirinkimo sandorio kaina; sandorių su linijiniu rizikos laipsniu atveju – pagrindinės finansinės priemonės arba mokėjimo sudėtinės dalies vertė);

r= palūkanų normos lygis.

Jei V yra išreikšta kita nei referentine valiuta, išvestinė finansinė priemonė turi būti paversta referentine valiuta, padauginant iš valiutos keitimo kurso.

| 12. | Rizikos pozicijos skirstomos į apsidraudimo grupes. Kiekvienai apsidraudimo grupei skaičiuojama grynoji rizikos pozicija arba visų rizikos pozicijų suma. Ši suma vadinama „grynąja rizikos pozicija“ ir apskaičiuojama



  pagal 1 punkte numatytas formules. |
| --- | --- |

12.

Rizikos pozicijos skirstomos į apsidraudimo grupes. Kiekvienai apsidraudimo grupei skaičiuojama grynoji rizikos pozicija arba visų rizikos pozicijų suma. Ši suma vadinama „grynąja rizikos pozicija“ ir apskaičiuojama

Formula

pagal 1 punkte numatytas formules.

| 13. | Indėlių palūkanų normos rizikos pozicijos, kurios kaip užstatas buvo gautos iš sandorio šalies, mokėjimo sudėtinių dalių ir pagrindinės skolos finansinės priemonės, kurioms, remiantis Direktyvos 2006/.../EB I priedo 1 lentele, taikomas ne didesnis kaip 1,60 % kapitalo poreikis, kiekviena valiuta skirstomos į 6 apsidraudimo grupes, kurios nurodytos žemiau pateiktoje 4 lentelėje. Apsidraudimo grupės skirstomos pagal kriterijus „terminas“ ir „nurodytos palūkanų normos“.
  4 lentelė | Vyriausybės nurodyta palūkanų norma | Ne vyriausybės nurodyta palūkanų norma |
| --- | --- | --- | --- |
| Terminas | ≤ 1 metai | ≤ 1 metai |
| Terminas | >1 – ≤ 5 metai | >1 – ≤ 5 metai |
| Terminas | > 5 metai | > 5 metai |

13.

Indėlių palūkanų normos rizikos pozicijos, kurios kaip užstatas buvo gautos iš sandorio šalies, mokėjimo sudėtinių dalių ir pagrindinės skolos finansinės priemonės, kurioms, remiantis Direktyvos 2006/.../EB I priedo 1 lentele, taikomas ne didesnis kaip 1,60 % kapitalo poreikis, kiekviena valiuta skirstomos į 6 apsidraudimo grupes, kurios nurodytos žemiau pateiktoje 4 lentelėje. Apsidraudimo grupės skirstomos pagal kriterijus „terminas“ ir „nurodytos palūkanų normos“.

4 lentelė

Vyriausybės nurodyta palūkanų norma

Ne vyriausybės nurodyta palūkanų norma

Terminas

≤ 1 metai

≤ 1 metai

Terminas

>1 – ≤ 5 metai

>1 – ≤ 5 metai

Terminas

> 5 metai

> 5 metai

| 14. | Pagrindinių skolos priemonių arba mokėjimo sudėtinių dalių palūkanų normos rizikos pozicijų, kurių palūkanų norma apskaičiuojama pagal rinkos palūkanų palūkanų normą, sandorio terminas yra laikotarpis iki kito palūkanų normos perskaičiavimo. Visais kitais atvejais galiojimo terminas yra pagrindinės skolos finansinės priemonės, o mokėjimo sudėtinės dalies atveju – likęs iki galiojimo pabaigos sandorio terminas. |
| --- | --- |

14.

Pagrindinių skolos priemonių arba mokėjimo sudėtinių dalių palūkanų normos rizikos pozicijų, kurių palūkanų norma apskaičiuojama pagal rinkos palūkanų palūkanų normą, sandorio terminas yra laikotarpis iki kito palūkanų normos perskaičiavimo. Visais kitais atvejais galiojimo terminas yra pagrindinės skolos finansinės priemonės, o mokėjimo sudėtinės dalies atveju – likęs iki galiojimo pabaigos sandorio terminas.

| 15. | Kiekvienam kredito įsipareigojimo neįvykdymo apsikeitimo sandorio referencinės skolos finansinės priemonės emitentui skiriama viena apsidraudimo grupė. |
| --- | --- |

15.

Kiekvienam kredito įsipareigojimo neįvykdymo apsikeitimo sandorio referencinės skolos finansinės priemonės emitentui skiriama viena apsidraudimo grupė.

| 16. | Indėlių palūkanų normos rizikos pozicijos, kurios kaip užstatas buvo gautos sandorio šalies, neturinčios nedidelės specifinės rizikos skolos įsipareigojimų ir pagrindinės skolos finansinės priemonės, kurioms, remiantis Direktyvos 2006/.../EB I priedo 1 lentele, taikomas didesnis kaip 1,60 % kapitalo poreikis, skirstomos į 6 apsidraudimo grupes kiekvienam emitentui. Kai mokėjimo sudėtinės dalys atitinka tokią skolos finansinę priemonę, kiekvienas referencinės skolos finansinės priemonės emitentas priskiriamas vienai apsidraudimo grupei. Kredito įstaigos tai pačiai apsidraudimo grupei gali priskirti tam tikro emitento skolos finansinių priemonių arba to paties emitento referencinių skolos finansinių priemonių, kuriomis grindžiamos mokėjimo sudėtinės dalys arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai, rizikos pozicijas. |
| --- | --- |

16.

Indėlių palūkanų normos rizikos pozicijos, kurios kaip užstatas buvo gautos sandorio šalies, neturinčios nedidelės specifinės rizikos skolos įsipareigojimų ir pagrindinės skolos finansinės priemonės, kurioms, remiantis Direktyvos 2006/.../EB I priedo 1 lentele, taikomas didesnis kaip 1,60 % kapitalo poreikis, skirstomos į 6 apsidraudimo grupes kiekvienam emitentui. Kai mokėjimo sudėtinės dalys atitinka tokią skolos finansinę priemonę, kiekvienas referencinės skolos finansinės priemonės emitentas priskiriamas vienai apsidraudimo grupei. Kredito įstaigos tai pačiai apsidraudimo grupei gali priskirti tam tikro emitento skolos finansinių priemonių arba to paties emitento referencinių skolos finansinių priemonių, kuriomis grindžiamos mokėjimo sudėtinės dalys arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai, rizikos pozicijas.

| 17. | Kitos nei skolos pagrindinės finansinės priemonės priskiriamos toms pačioms apsidraudimo grupėms tik tuo atveju, jei jos yra identiškos arba vienodos finansinės priemonės.
  Visais kitais atvejais jos priskiriamos skirtingoms apsidraudimo grupėms. Finansinių priemonių panašumas apibrėžiamas tokiu būdu:






  — | nuosavybės vertybinių popierių atveju to paties emitento finansinės priemonės. Nuosavybės vertybinių popierių indeksas laikomas atskiru emitentu; |
| --- | --- | --- |

17.

Kitos nei skolos pagrindinės finansinės priemonės priskiriamos toms pačioms apsidraudimo grupėms tik tuo atveju, jei jos yra identiškos arba vienodos finansinės priemonės.

Visais kitais atvejais jos priskiriamos skirtingoms apsidraudimo grupėms. Finansinių priemonių panašumas apibrėžiamas tokiu būdu:

—

nuosavybės vertybinių popierių atveju to paties emitento finansinės priemonės. Nuosavybės vertybinių popierių indeksas laikomas atskiru emitentu;

| — | tauriųjų metalų atveju tomis pačiomis finansinėmis priemonėmis laikomos susietos su tuo pačiu tauriuoju metalu finansinės priemonės. Tauriųjų metalų indeksas laikomas atskiru tauriuoju metalu; |
| --- | --- |

—

tauriųjų metalų atveju tomis pačiomis finansinėmis priemonėmis laikomos susietos su tuo pačiu tauriuoju metalu finansinės priemonės. Tauriųjų metalų indeksas laikomas atskiru tauriuoju metalu;

| — | elektros energijos atveju tomis pačiomis finansinėmis priemonėmis laikomos tiekimo teisės ir pareigos, susijusios tuo pačiu maksimalaus ir minimalaus krūvio laiko intervalu per 24 val.; ir |
| --- | --- |

—

elektros energijos atveju tomis pačiomis finansinėmis priemonėmis laikomos tiekimo teisės ir pareigos, susijusios tuo pačiu maksimalaus ir minimalaus krūvio laiko intervalu per 24 val.; ir

| — | biržos prekių atveju tomis pačiomis finansinėmis priemonėmis laikomos susietos ta pačia biržos preke finansinės priemonės. Biržos prekių indeksas laikomas atskira biržos preke. |
| --- | --- |

—

biržos prekių atveju tomis pačiomis finansinėmis priemonėmis laikomos susietos ta pačia biržos preke finansinės priemonės. Biržos prekių indeksas laikomas atskira biržos preke.

| 18. | Skirtingų sandorio šalies kredito rizikos grupių koeficientas (CCRM) pateikiamas 5 lentelėje.
  5 lentelė







  Apsidraudimo grupės kategorijos | CCR koeficientas (CCRM) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Palūkanų norma | 0,2 % |
| 2 | Dėl kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių atsirandančios palūkanų normos rizikos pozicijos, kai referencinėms skolos finansinėms priemonėms pagal Direktyvos 2006/.../EB I priedo 1 lentelę taikomas ne didesnis kaip 1,60 % kapitalo poreikis | 0,3 % |
| 3 | Dėl skolos finansinių priemonių arba referencinių skolos finansinių priemonių atsirandančios palūkanų normos rizikos pozicijos, kai minėtoms priemonėms pagal Direktyvos 2006/.../EB I priedo 1 lentelę taikomas didesnis kaip 1,60 % kapitalo poreikis | 0,6 % |
| 4 | Valiutų kursai | 2,5 % |
| 5 | Elektros energija | 4 % |
| 6 | Auksas | 5 % |
| 7 | Nuosavybės vertybiniai popieriai | 7 % |
| 8 | Taurieji metalai (išskyrus auksą) | 8,5 % |
| 9 | Kitos biržos prekės (išskyrus tauriuosius metalus ir elektros energiją) | 10 % |
| 10 | Pagrindinės ne biržos išvestinių finansinių priemonių pozicijos, kurios nepriskirtos jokiai klasei | 10 % |

18.

Skirtingų sandorio šalies kredito rizikos grupių koeficientas (CCRM) pateikiamas 5 lentelėje.

5 lentelė

Apsidraudimo grupės kategorijos

CCR koeficientas (CCRM)

1

Palūkanų norma

0,2 %

2

Dėl kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių atsirandančios palūkanų normos rizikos pozicijos, kai referencinėms skolos finansinėms priemonėms pagal Direktyvos 2006/.../EB I priedo 1 lentelę taikomas ne didesnis kaip 1,60 % kapitalo poreikis

0,3 %

3

Dėl skolos finansinių priemonių arba referencinių skolos finansinių priemonių atsirandančios palūkanų normos rizikos pozicijos, kai minėtoms priemonėms pagal Direktyvos 2006/.../EB I priedo 1 lentelę taikomas didesnis kaip 1,60 % kapitalo poreikis

0,6 %

4

Valiutų kursai

2,5 %

5

Elektros energija

4 %

6

Auksas

5 %

7

Nuosavybės vertybiniai popieriai

7 %

8

Taurieji metalai (išskyrus auksą)

8,5 %

9

Kitos biržos prekės (išskyrus tauriuosius metalus ir elektros energiją)

10 %

10

Pagrindinės ne biržos išvestinių finansinių priemonių pozicijos, kurios nepriskirtos jokiai klasei

10 %

10 punkto 5 lentelėje nurodytos pagrindinės ne biržos išvestinių finansinių priemonių pozicijos priskiriamos individualioms kiekvienos pagrindinės finansinės priemonės kategorijos apsidraudimo grupėms.

| 19. | Sandoriams su nelinijiniu rizikos profiliu arba mokėjimo sudėtinėms dalims, su skolos finansinių priemonių sandoriams, kurių delta koeficiento arba modifikuotos trukmės, kurią patvirtino kompetentinga institucija rinkos rizikos minimalaus kapitalo poreikio skaičiavimui kredito įstaiga negali nustatyti, kompetentingos institucijos atsargiai nustato rizikos pozicijų dydį ir CCR koeficientą. Kompetentingos institucijos gali prašyti naudoti 3 dalyje numatytą metodą. Užskaita netinka: pozicijos vertė nustatoma lyg būtų užskaitos grupė, kurią sudaro individualus sandoris. |
| --- | --- |

19.

Sandoriams su nelinijiniu rizikos profiliu arba mokėjimo sudėtinėms dalims, su skolos finansinių priemonių sandoriams, kurių delta koeficiento arba modifikuotos trukmės, kurią patvirtino kompetentinga institucija rinkos rizikos minimalaus kapitalo poreikio skaičiavimui kredito įstaiga negali nustatyti, kompetentingos institucijos atsargiai nustato rizikos pozicijų dydį ir CCR koeficientą. Kompetentingos institucijos gali prašyti naudoti 3 dalyje numatytą metodą. Užskaita netinka: pozicijos vertė nustatoma lyg būtų užskaitos grupė, kurią sudaro individualus sandoris.

| 20. | Užtikrindama, kad prieš sandorį priskiriant apsidraudimo grupei jis vykdomas teisinėmis priemonėmis pagal užskaitos sutartį, atitinkančią 7 dalyje numatytus reikalavimus, kredito įstaiga turi turėti vidaus procedūras. |
| --- | --- |

20.

Užtikrindama, kad prieš sandorį priskiriant apsidraudimo grupei jis vykdomas teisinėmis priemonėmis pagal užskaitos sutartį, atitinkančią 7 dalyje numatytus reikalavimus, kredito įstaiga turi turėti vidaus procedūras.

| 21. | Kredito įstaiga, siekdama sumažinti CCR dėl užstato, privalo turėti vidaus procedūras, kuriose turi būti numatyta, kad prieš įtraukiant užstato poveikį į savo skaičiavimus, jis atitinka VIII priede numatytus teisinio tikrumo standartus. |
| --- | --- |

21.

Kredito įstaiga, siekdama sumažinti CCR dėl užstato, privalo turėti vidaus procedūras, kuriose turi būti numatyta, kad prieš įtraukiant užstato poveikį į savo skaičiavimus, jis atitinka VIII priede numatytus teisinio tikrumo standartus.

6 dalis: Vidaus modelio metodas.

| 1. | Esant kompetentingų institucijų leidimui, kredito įstaigos gali taikyti vidaus modelių metodą (IMM) 2 dalies 2 punkto i papunktyje arba 2 dalies 2 punkto ii, iii ir iv papunkčiuose, arba 2 dalies 2 punkto i–iv papunkčiuose išvardytiems sandoriams. Kiekvienu iš šių atvejų 2 dalies 2v punktas taip pat turi būti įtraukiamas. Nepaisant 2 dalies 1 punkto antros pastraipos, kredito įstaigos gali nuspręsti netaikyti šio metodo nereikšmingo dydžio ir rizikos pozicijoms. Norėdama taikyti IMM, kredito įstaiga privalo paisyti šioje dalyje išdėstytų reikalavimų. |
| --- | --- |

1.

Esant kompetentingų institucijų leidimui, kredito įstaigos gali taikyti vidaus modelių metodą (IMM) 2 dalies 2 punkto i papunktyje arba 2 dalies 2 punkto ii, iii ir iv papunkčiuose, arba 2 dalies 2 punkto i–iv papunkčiuose išvardytiems sandoriams. Kiekvienu iš šių atvejų 2 dalies 2v punktas taip pat turi būti įtraukiamas. Nepaisant 2 dalies 1 punkto antros pastraipos, kredito įstaigos gali nuspręsti netaikyti šio metodo nereikšmingo dydžio ir rizikos pozicijoms. Norėdama taikyti IMM, kredito įstaiga privalo paisyti šioje dalyje išdėstytų reikalavimų.

| 2. | Kompetentingoms institucijoms sutikus, IMM gali būti nuosekliai taikomas įvairiems sandorių tipams, ir tuo laikotarpiu kredito įstaiga gali taikyti 3 arba 5 dalyje nustatytus metodus. Nepaisant šioje dalyje toliau apibūdinto modelio, iš kredito įstaigų neturi būti reikalaujama taikyti tam tikro tipo modelį. |
| --- | --- |

2.

Kompetentingoms institucijoms sutikus, IMM gali būti nuosekliai taikomas įvairiems sandorių tipams, ir tuo laikotarpiu kredito įstaiga gali taikyti 3 arba 5 dalyje nustatytus metodus. Nepaisant šioje dalyje toliau apibūdinto modelio, iš kredito įstaigų neturi būti reikalaujama taikyti tam tikro tipo modelį.

| 3. | Visiems ne biržos išvestiniams finansiniams ir ilgalaikių mokėjimų sandoriams, kuriems kredito įstaigos negavo sutikimo taikyti IMM, kredito įstaigos privalo taikyti 3 arba 5 dalyje nustatytus metodus. Grupei leidžiama nuolat derinti tarpusavyje šiuos du metodus. Juridiniam asmeniui šiuos du metodus derinti leidžiama tik tuomet, jei vienas iš metodų naudojamas 5 dalies 19 punkte nurodytais atvejais. |
| --- | --- |

3.

Visiems ne biržos išvestiniams finansiniams ir ilgalaikių mokėjimų sandoriams, kuriems kredito įstaigos negavo sutikimo taikyti IMM, kredito įstaigos privalo taikyti 3 arba 5 dalyje nustatytus metodus. Grupei leidžiama nuolat derinti tarpusavyje šiuos du metodus. Juridiniam asmeniui šiuos du metodus derinti leidžiama tik tuomet, jei vienas iš metodų naudojamas 5 dalies 19 punkte nurodytais atvejais.

| 4. | Kredito įstaigos, kurioms buvo leista taikyti IMM, negali vėl imti taikyti 3 arba 5 dalyje nustatytų metodų, nebent jos pateiktų rimtą priežastį arba gautų kompetentingų institucijų sutikimą. Jeigu kredito įstaiga nebevykdo šioje dalyje apibrėžtų reikalavimų, ji turi pateikti kompetentingoms institucijoms palaipsnio grįžimo prie susitarimo laikymosi planą arba įrodyti, kad nesilaikymo poveikis yra nereikšmingas. |
| --- | --- |

4.

Kredito įstaigos, kurioms buvo leista taikyti IMM, negali vėl imti taikyti 3 arba 5 dalyje nustatytų metodų, nebent jos pateiktų rimtą priežastį arba gautų kompetentingų institucijų sutikimą. Jeigu kredito įstaiga nebevykdo šioje dalyje apibrėžtų reikalavimų, ji turi pateikti kompetentingoms institucijoms palaipsnio grįžimo prie susitarimo laikymosi planą arba įrodyti, kad nesilaikymo poveikis yra nereikšmingas.

Pozicijos vertė

| 5. | Pozicijos vertė turi būti vertinama užskaitos grupės lygmeniu. Modelis turi tiksliai apibūdinti prognozuojamą rinkos veiksnių, pvz., palūkanų normos, užsienio valiutos kurso, rinkos vertės pokyčio pasiskirstymą. Taikant modelį turi būti apskaičiuojama užskaitos grupės pozicijos vertė bet kuriuo metu ateityje, atsižvelgiant į rinkos kintamųjų pokyčius. Modelis, taikomas sandorio šalims, iš kurių reikalaujama užstato, gali apimti ir būsimus užstato pokyčius. |
| --- | --- |

5.

Pozicijos vertė turi būti vertinama užskaitos grupės lygmeniu. Modelis turi tiksliai apibūdinti prognozuojamą rinkos veiksnių, pvz., palūkanų normos, užsienio valiutos kurso, rinkos vertės pokyčio pasiskirstymą. Taikant modelį turi būti apskaičiuojama užskaitos grupės pozicijos vertė bet kuriuo metu ateityje, atsižvelgiant į rinkos kintamųjų pokyčius. Modelis, taikomas sandorio šalims, iš kurių reikalaujama užstato, gali apimti ir būsimus užstato pokyčius.

| 6. | Kredito įstaigos gali įtraukti reikalavimus atitinkančią finansinę užtikrinimo priemonę, apibrėžtą šios direktyvos VIII priedo 1 dalies 11 punkte ir Direktyvos 2006/.../EB ir II priedo 9 punkte, į savo prognozuojamo užskaitos grupės rinkos vertės pokyčių pasiskirstymo skaičiavimą, jeigu IMM kiekybiniai, kokybiniai ir duomenų reikalavimai atitinka reikalavimus užtikrinimo priemonei. |
| --- | --- |

6.

Kredito įstaigos gali įtraukti reikalavimus atitinkančią finansinę užtikrinimo priemonę, apibrėžtą šios direktyvos VIII priedo 1 dalies 11 punkte ir Direktyvos 2006/.../EB ir II priedo 9 punkte, į savo prognozuojamo užskaitos grupės rinkos vertės pokyčių pasiskirstymo skaičiavimą, jeigu IMM kiekybiniai, kokybiniai ir duomenų reikalavimai atitinka reikalavimus užtikrinimo priemonei.

| 7. | Pozicijos vertė apskaičiuojama kaip α ir faktinės EPE sandauga:
  Pozicijos vertė = α faktinė EPE
  kur:
  Čia alfa (α) turi būti 1,4, bet kompetentingos institucijos gali reikalauti aukštesnio α koeficiento, ir faktinė EPE turi būti apskaičiuota įvertinant tikėtiną poziciją bet kuriuo metu t ateityje (EEt), kai vidurkis nustatomas pagal atitinkamų rinkos rizikos veiksnių galimas būsimąsias vertes. Pagal modelį apskaičiuojama eilės būsimų laikotarpių (t1, t2, t3...) EE. |
| --- | --- |

7.

Pozicijos vertė apskaičiuojama kaip α ir faktinės EPE sandauga:

Pozicijos vertė = α faktinė EPE

kur:

Čia alfa (α) turi būti 1,4, bet kompetentingos institucijos gali reikalauti aukštesnio α koeficiento, ir faktinė EPE turi būti apskaičiuota įvertinant tikėtiną poziciją bet kuriuo metu t ateityje (EEt), kai vidurkis nustatomas pagal atitinkamų rinkos rizikos veiksnių galimas būsimąsias vertes. Pagal modelį apskaičiuojama eilės būsimų laikotarpių (t1, t2, t3...) EE.

| 8. | Faktinė EE turi būti apskaičiuota rekurentiniu (grįžtamuoju) būdu:
  faktinė EEtk = max(faktinė EEtk- 1; EEtk)
  kur:
  dabartinė data yra t0, faktinė EEt0 yra lygi dabartinei pozicijai. |
| --- | --- |

8.

Faktinė EE turi būti apskaičiuota rekurentiniu (grįžtamuoju) būdu:

faktinė EEtk = max(faktinė EEtk- 1; EEtk)

kur:

dabartinė data yra t0, faktinė EEt0 yra lygi dabartinei pozicijai.

| 9. | Šiuo atveju, faktinė EPE yra faktinės EE vidurkis per pirmuosius ateities pozicijos metus. Jei visų užskaitos grupės sandorių terminas baigiasi anksčiau nei per vienerius metus, tai EPE yra EE vidurkis per visą laikotarpį, kol visų užskaitos grupės sandorių terminas baigiasi. Faktinė EPE apskaičiuojama kaip faktinės EE svertinis vidurkis:



  kur:
  koeficientus Δtk = tk – tk-1 galima taikyti tais atvejais, kai būsima pozicija skaičiuojama laiko požiūriu netolygiai pasiskirsčiusiais laikotarpiais. |
| --- | --- |

9.

Šiuo atveju, faktinė EPE yra faktinės EE vidurkis per pirmuosius ateities pozicijos metus. Jei visų užskaitos grupės sandorių terminas baigiasi anksčiau nei per vienerius metus, tai EPE yra EE vidurkis per visą laikotarpį, kol visų užskaitos grupės sandorių terminas baigiasi. Faktinė EPE apskaičiuojama kaip faktinės EE svertinis vidurkis:

Formula

kur:

koeficientus Δtk = tk – tk-1 galima taikyti tais atvejais, kai būsima pozicija skaičiuojama laiko požiūriu netolygiai pasiskirsčiusiais laikotarpiais.

| 10. | EE arba maksimali pozicija turi būti apskaičiuojama remiantis pozicijų pasiskirstymu, atsižvelgiant į galimą nenormalų pozicijų pasiskirstymą. |
| --- | --- |

10.

EE arba maksimali pozicija turi būti apskaičiuojama remiantis pozicijų pasiskirstymu, atsižvelgiant į galimą nenormalų pozicijų pasiskirstymą.

| 11. | Kredito įstaigos kiekvienai sandorio šaliai vietoje α padaugintos iš faktinės EPE, apskaičiuotos pagal ankstesnę formulę, gali taikyti griežtesnius reikalavimus. |
| --- | --- |

11.

Kredito įstaigos kiekvienai sandorio šaliai vietoje α padaugintos iš faktinės EPE, apskaičiuotos pagal ankstesnę formulę, gali taikyti griežtesnius reikalavimus.

| 12. | Nepaisant 7 dalies, kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms naudoti jų pačių α įverčius, sumažintus iki 1,2, kai α lygi vidaus kapitalo normai, gautai visiškai sumodeliavus visų sandorio šalių CCR vertę (skaitiklis) ir vidaus kapitalo, pagrįsto EPE (vardiklis) santykiui. Vardiklyje EPE turi būti naudojama taip, lyg ji būtų nekintama neapmokėta suma. Kredito įstaigos privalo įrodyti, kad jų vidiniai α įverčiai esminiuose skaitiklio šaltiniuose atspindi visų sandorio šalių sandorių arba sandorių portfelio rinkos verčių pasiskirstymo stochastinę priklausomybę. Skaičiuojant vidinius α įverčius reikia atsižvelgti į portfelio sudėtį. |
| --- | --- |

12.

Nepaisant 7 dalies, kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms naudoti jų pačių α įverčius, sumažintus iki 1,2, kai α lygi vidaus kapitalo normai, gautai visiškai sumodeliavus visų sandorio šalių CCR vertę (skaitiklis) ir vidaus kapitalo, pagrįsto EPE (vardiklis) santykiui. Vardiklyje EPE turi būti naudojama taip, lyg ji būtų nekintama neapmokėta suma. Kredito įstaigos privalo įrodyti, kad jų vidiniai α įverčiai esminiuose skaitiklio šaltiniuose atspindi visų sandorio šalių sandorių arba sandorių portfelio rinkos verčių pasiskirstymo stochastinę priklausomybę. Skaičiuojant vidinius α įverčius reikia atsižvelgti į portfelio sudėtį.

| 13. | Kredito įstaiga turi užtikrinti, kad α skaitiklis ir vardiklis yra apskaičiuojami nuosekliai laikantis reikalavimų modeliui, atsižvelgiant į modeliavimo metodiką, parametrams keliamus reikalavimus ir portfelio sudėtį. Taikomas metodas turi būti grįstas kredito įstaigos vidinio kapitalo skaičiavimo metodu, tinkamai patvirtintas dokumentais, ir tikrinamas nepriklausomų ekspertų. Be to, kredito įstaigos turi peržiūrėti savo įverčius rečiausiai kas ketvirtį, ir dažniau, jei laikui bėgant portfelio padėtis pakinta. Be to, kredito įstaigos turi nuolat vertinti modelio riziką. |
| --- | --- |

13.

Kredito įstaiga turi užtikrinti, kad α skaitiklis ir vardiklis yra apskaičiuojami nuosekliai laikantis reikalavimų modeliui, atsižvelgiant į modeliavimo metodiką, parametrams keliamus reikalavimus ir portfelio sudėtį. Taikomas metodas turi būti grįstas kredito įstaigos vidinio kapitalo skaičiavimo metodu, tinkamai patvirtintas dokumentais, ir tikrinamas nepriklausomų ekspertų. Be to, kredito įstaigos turi peržiūrėti savo įverčius rečiausiai kas ketvirtį, ir dažniau, jei laikui bėgant portfelio padėtis pakinta. Be to, kredito įstaigos turi nuolat vertinti modelio riziką.

| 14. | Bendrame rinkos ir kredito rizikos modelyje panaudoti rinkos rizikos veiksnių svyravimai ir koreliacijos prireikus turi būti susiejami su kredito rizikos veiksniu tam, kad atspindėtų dėl ekonominio nuosmukio galimai padidėjusius svyravimus arba koreliacijas. |
| --- | --- |

14.

Bendrame rinkos ir kredito rizikos modelyje panaudoti rinkos rizikos veiksnių svyravimai ir koreliacijos prireikus turi būti susiejami su kredito rizikos veiksniu tam, kad atspindėtų dėl ekonominio nuosmukio galimai padidėjusius svyravimus arba koreliacijas.

| 15. | Jei užskaitos grupė priklauso nuo susitarimo dėl garantinės įmokos, kredito įstaigos turi naudoti vieną iš šių EPE priemonių:






  a) | faktinę EPE, neatsižvelgiant į susitarimą dėl garantinės įmokos; |
| --- | --- | --- |

15.

Jei užskaitos grupė priklauso nuo susitarimo dėl garantinės įmokos, kredito įstaigos turi naudoti vieną iš šių EPE priemonių:

a)

faktinę EPE, neatsižvelgiant į susitarimą dėl garantinės įmokos;

| b) | susitarimo dėl garantinės įmokos vertę, jei ji teigiama, ir papildomą mokestį, kuris turi apimti galimą pozicijos padidėjimą per visą garantinės įmokos rizikos laikotarpį. Papildomas mokestis apskaičiuojamas kaip tikėtinas užskaitos grupės pozicijos padidėjimas, pradedant skaičiuoti nuo dabartinės nulinės pozicijos per visą jo rizikos laikotarpį. Šiuo tikslu mažiausias garantinės įmokos rizikos laikotarpis nustatomas taip: užskaitos grupėms, kurias sudaro vien tik atpirkimo pobūdžio operacijos, kurioms atliekamas kasdieninis maržos perskaičiavimas ir vertinimas rinkos verte, nustatomas penkių darbo dienų terminas, visoms kitoms užskaitos grupėms taikomas dešimties dienų terminas; arba |
| --- | --- |

b)

susitarimo dėl garantinės įmokos vertę, jei ji teigiama, ir papildomą mokestį, kuris turi apimti galimą pozicijos padidėjimą per visą garantinės įmokos rizikos laikotarpį. Papildomas mokestis apskaičiuojamas kaip tikėtinas užskaitos grupės pozicijos padidėjimas, pradedant skaičiuoti nuo dabartinės nulinės pozicijos per visą jo rizikos laikotarpį. Šiuo tikslu mažiausias garantinės įmokos rizikos laikotarpis nustatomas taip: užskaitos grupėms, kurias sudaro vien tik atpirkimo pobūdžio operacijos, kurioms atliekamas kasdieninis maržos perskaičiavimas ir vertinimas rinkos verte, nustatomas penkių darbo dienų terminas, visoms kitoms užskaitos grupėms taikomas dešimties dienų terminas; arba

| c) | jei modelis, įvertinant EE, apima garantinės įmokos nustatymo efektą, tai modelio EE matas, kompetentingoms institucijoms leidus, gali būti iškart panaudotas 8 dalyje nurodytoje formulėje. |
| --- | --- |

c)

jei modelis, įvertinant EE, apima garantinės įmokos nustatymo efektą, tai modelio EE matas, kompetentingoms institucijoms leidus, gali būti iškart panaudotas 8 dalyje nurodytoje formulėje.

Būtiniausi reikalavimai EPE modeliams

| 16. | Kredito įstaigos EPE modelis turi atitikti 17–41 dalyse keliamus operacinius reikalavimus. |
| --- | --- |

16.

Kredito įstaigos EPE modelis turi atitikti 17–41 dalyse keliamus operacinius reikalavimus.

CCR kontrolė

| 17. | Kredito įstaigos turi turėti kontrolės skyrių, kuriame kuriama ir diegiama CCR valdymo sistema bei atliekamas pradinis ir nuolatinis vidaus modelio patikrinimas. Šis skyrius tikrina, ar duomenys išsamūs ir nagrinėja kredito įstaigų rizikos vertinimo modelio rezultatus, įskaitant rizikos pozicijų dydžio ir kreditavimo bei prekybos limitų tarpusavio priklausomybę. Šis skyrius nepriklauso nuo skyrių, kuriuose nustatomos ir atnaujinamos pozicijos arba jomis prekiaujama, ir nepasiduoda nederamai įtakai; jo darbuotojai tinkamai parenkami; skyrius atsiskaito tiesiogiai valdymo organams. Šio skyriaus darbas turi būti glaudžiai susietas su kredito įstaigos kasdieninės kredito rizikos valdymo procesu, todėl jo rezultatai turi būti neatsiejama kredito įstaigos kredito ir bendros rizikos planavimo, stebėjimo ir kontrolės proceso dalis. |
| --- | --- |

17.

Kredito įstaigos turi turėti kontrolės skyrių, kuriame kuriama ir diegiama CCR valdymo sistema bei atliekamas pradinis ir nuolatinis vidaus modelio patikrinimas. Šis skyrius tikrina, ar duomenys išsamūs ir nagrinėja kredito įstaigų rizikos vertinimo modelio rezultatus, įskaitant rizikos pozicijų dydžio ir kreditavimo bei prekybos limitų tarpusavio priklausomybę. Šis skyrius nepriklauso nuo skyrių, kuriuose nustatomos ir atnaujinamos pozicijos arba jomis prekiaujama, ir nepasiduoda nederamai įtakai; jo darbuotojai tinkamai parenkami; skyrius atsiskaito tiesiogiai valdymo organams. Šio skyriaus darbas turi būti glaudžiai susietas su kredito įstaigos kasdieninės kredito rizikos valdymo procesu, todėl jo rezultatai turi būti neatsiejama kredito įstaigos kredito ir bendros rizikos planavimo, stebėjimo ir kontrolės proceso dalis.

| 18. | Kredito įstaiga turi CCR valdymo politiką, procedūras ir sistemas, kurios yra patikimos ir nuosekliai įgyvendinamos. Patikimas CCR valdymas apima CCR nustatymą, vertinimą, valdymą, patvirtinimą ir vidinių ataskaitų sudarymą. |
| --- | --- |

18.

Kredito įstaiga turi CCR valdymo politiką, procedūras ir sistemas, kurios yra patikimos ir nuosekliai įgyvendinamos. Patikimas CCR valdymas apima CCR nustatymą, vertinimą, valdymą, patvirtinimą ir vidinių ataskaitų sudarymą.

| 19. | Kredito įstaigos rizikos valdymo politika turi apimti rinkos, likvidumo ir teisinę bei operacinę su CCR susijusią riziką. Kredito įstaiga negali vykdyti operacijų su sandorio šalimi, kurios sugebėjimo įvykdyti įsipareigojimus nėra įvertinusi. Kredito įstaiga taip pat turi atsižvelgti į kredito riziką, kuri kyla prieš atsiskaitymą ir atsiskaitant. Ši rizika turi būti kaip įmanoma visapusiškiau valdoma sandorio šalies (sudedant CCR ir kitas kreditų pozicijas) ir įmonės lygmeniu. |
| --- | --- |

19.

Kredito įstaigos rizikos valdymo politika turi apimti rinkos, likvidumo ir teisinę bei operacinę su CCR susijusią riziką. Kredito įstaiga negali vykdyti operacijų su sandorio šalimi, kurios sugebėjimo įvykdyti įsipareigojimus nėra įvertinusi. Kredito įstaiga taip pat turi atsižvelgti į kredito riziką, kuri kyla prieš atsiskaitymą ir atsiskaitant. Ši rizika turi būti kaip įmanoma visapusiškiau valdoma sandorio šalies (sudedant CCR ir kitas kreditų pozicijas) ir įmonės lygmeniu.

| 20. | Kredito įstaigos direktorių taryba ir vyresnieji administracijos pareigūnai turi aktyviai dalyvauti CCR kontrolės procese ir turi jį laikyti esminiu veiklos aspektu, kuriam reikia skirti nemažai lėšų. Valdymo organai privalo žinoti taikomo rizikos vertinimo modelio ribas ir pagrindines prielaidas bei galimus padarinius dėl rezultatų patikimumo. Valdymo organai taip pat turi vertinti rinkos nepastovumą, žinoti dabartinę padėtį ir jos atspindėjimą modelyje. |
| --- | --- |

20.

Kredito įstaigos direktorių taryba ir vyresnieji administracijos pareigūnai turi aktyviai dalyvauti CCR kontrolės procese ir turi jį laikyti esminiu veiklos aspektu, kuriam reikia skirti nemažai lėšų. Valdymo organai privalo žinoti taikomo rizikos vertinimo modelio ribas ir pagrindines prielaidas bei galimus padarinius dėl rezultatų patikimumo. Valdymo organai taip pat turi vertinti rinkos nepastovumą, žinoti dabartinę padėtį ir jos atspindėjimą modelyje.

| 21. | Kasdienines kredito įstaigos CCR ataskaitas tikrina atsakingi kredito įstaigos darbuotojai, turintys pakankamus įgaliojimus sumažinti atskirų kredito valdytojų arba prekybinių operacijų vykdytojų pozicijas, ir visos kredito įstaigos CCR. |
| --- | --- |

21.

Kasdienines kredito įstaigos CCR ataskaitas tikrina atsakingi kredito įstaigos darbuotojai, turintys pakankamus įgaliojimus sumažinti atskirų kredito valdytojų arba prekybinių operacijų vykdytojų pozicijas, ir visos kredito įstaigos CCR.

| 22. | Kredito įstaigos CCR valdymo sistema derinama su limitais kredito ir prekybos operacijoms. Limitai kredito ir prekybos operacijoms turi būti siejamos su kredito įstaigos rizikos vertinimo modeliu taip, kad jis kurį laiką nekistų ir būtų suprantamas kreditų valdytojams, darbuotojams, vykdantiems prekybines operacijas, ir valdymo organams. |
| --- | --- |

22.

Kredito įstaigos CCR valdymo sistema derinama su limitais kredito ir prekybos operacijoms. Limitai kredito ir prekybos operacijoms turi būti siejamos su kredito įstaigos rizikos vertinimo modeliu taip, kad jis kurį laiką nekistų ir būtų suprantamas kreditų valdytojams, darbuotojams, vykdantiems prekybines operacijas, ir valdymo organams.

| 23. | Kredito įstaiga, atlikdama CCR vertinimą, turi būti kiekvieną dieną ar kelis kartus per dieną nustatyti kredito linijų išnaudojimo rodiklį. Kredito įstaiga turi apskaičiuoti dabartinės užstato pozicijos vertę bruto ir neto. Atskiriems portfeliams ir sandorio šalims kredito įstaiga apskaičiuoja ir kontroliuoja maksimalią poziciją arba galimą ateities poziciją (PFE) su pasirinktu jos pasikliautinuoju intervalu. Kredito įstaiga atsižvelgia į dideles pozicijas ir pozicijų koncentraciją, įskaitant susijusių sandorio šalių grupes, pramonės šakas, rinkas ir kt. |
| --- | --- |

23.

Kredito įstaiga, atlikdama CCR vertinimą, turi būti kiekvieną dieną ar kelis kartus per dieną nustatyti kredito linijų išnaudojimo rodiklį. Kredito įstaiga turi apskaičiuoti dabartinės užstato pozicijos vertę bruto ir neto. Atskiriems portfeliams ir sandorio šalims kredito įstaiga apskaičiuoja ir kontroliuoja maksimalią poziciją arba galimą ateities poziciją (PFE) su pasirinktu jos pasikliautinuoju intervalu. Kredito įstaiga atsižvelgia į dideles pozicijas ir pozicijų koncentraciją, įskaitant susijusių sandorio šalių grupes, pramonės šakas, rinkas ir kt.

| 24. | Be CCR analizės, kredito įstaiga vykdo nuolatinę ir griežtą testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, vadovaudamasi kasdieniniais kredito įstaigos rizikos vertinimo modelio rezultatais. Valdymo organai nuolat tikrina Šio testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir atsižvelgia į juos, nustatydami CCR politiką ir limitus. Jei atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis nustatoma, kad tam tikromis aplinkybėmis kredito įstaiga yra ypač pažeidžiama, reikia nedelsiant imtis priemonių siekiant tinkamai valdyti šią riziką. |
| --- | --- |

24.

Be CCR analizės, kredito įstaiga vykdo nuolatinę ir griežtą testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, vadovaudamasi kasdieniniais kredito įstaigos rizikos vertinimo modelio rezultatais. Valdymo organai nuolat tikrina Šio testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir atsižvelgia į juos, nustatydami CCR politiką ir limitus. Jei atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis nustatoma, kad tam tikromis aplinkybėmis kredito įstaiga yra ypač pažeidžiama, reikia nedelsiant imtis priemonių siekiant tinkamai valdyti šią riziką.

| 25. | Kredito įstaiga privalo turėti nusistovėjusią praktiką, atitinkančią vidinę CCR valdymo politiką, kontrolę ir procedūras. Kredito įstaigų CCR valdymo sistema turi būti tinkamai dokumentuota, tiksliai reglamentuojant CCR rizikai valdyti taikomus metodus. |
| --- | --- |

25.

Kredito įstaiga privalo turėti nusistovėjusią praktiką, atitinkančią vidinę CCR valdymo politiką, kontrolę ir procedūras. Kredito įstaigų CCR valdymo sistema turi būti tinkamai dokumentuota, tiksliai reglamentuojant CCR rizikai valdyti taikomus metodus.

| 26. | Kredito įstaiga reguliariai turi atlikti nepriklausomą jos CCR valdymo sistemos patikrinimą atliekant vidaus auditą. Patikrinime reikia įvertinti tiek 17 punkte minimus verslo vienetus, tiek nepriklausomus CCR kontrolės vienetus. Viso CCR valdymo proceso peržiūra turėtų būti vykdoma reguliariai ir turėtų būti įvertinta:






  a) | CCR valdymo sistemos ir proceso dokumentų atitikimas; |
| --- | --- | --- |

26.

Kredito įstaiga reguliariai turi atlikti nepriklausomą jos CCR valdymo sistemos patikrinimą atliekant vidaus auditą. Patikrinime reikia įvertinti tiek 17 punkte minimus verslo vienetus, tiek nepriklausomus CCR kontrolės vienetus. Viso CCR valdymo proceso peržiūra turėtų būti vykdoma reguliariai ir turėtų būti įvertinta:

a)

CCR valdymo sistemos ir proceso dokumentų atitikimas;

| b) | CCR kontrolės padalinio organizavimas; |
| --- | --- |

b)

CCR kontrolės padalinio organizavimas;

| c) | CCR rizikos valdymo integravimas į kasdieninį rizikos valdymo procesą; |
| --- | --- |

c)

CCR rizikos valdymo integravimas į kasdieninį rizikos valdymo procesą;

| d) | rizikos vertinimo modelių ir vertės nustatymo sistemų, naudojamų operacijas vykdančiuose bei šių operacijų apskaitą atliekančiuose padaliniuose, patvirtinimo procesas; |
| --- | --- |

d)

rizikos vertinimo modelių ir vertės nustatymo sistemų, naudojamų operacijas vykdančiuose bei šių operacijų apskaitą atliekančiuose padaliniuose, patvirtinimo procesas;

| e) | bet kokio žymesnio pakitimo CCR matavimo procese, patvirtinimas; |
| --- | --- |

e)

bet kokio žymesnio pakitimo CCR matavimo procese, patvirtinimas;

| f) | CCR apimtis, patenkanti į rizikos vertinimo modelį; |
| --- | --- |

f)

CCR apimtis, patenkanti į rizikos vertinimo modelį;

| g) | valdymo organų informavimo sistemos vientisumas; |
| --- | --- |

g)

valdymo organų informavimo sistemos vientisumas;

| h) | CCR duomenų tikslumas ir visuma; |
| --- | --- |

h)

CCR duomenų tikslumas ir visuma;

| i) | duomenų, naudojamų modelyje, šaltinių nuoseklumas, savalaikiškumas ir patikimumas bei nepriklausomumas; |
| --- | --- |

i)

duomenų, naudojamų modelyje, šaltinių nuoseklumas, savalaikiškumas ir patikimumas bei nepriklausomumas;

| j) | nepastovumo ir koreliacijos prielaidų tikslumas ir tinkamumas; |
| --- | --- |

j)

nepastovumo ir koreliacijos prielaidų tikslumas ir tinkamumas;

| k) | vertinimo ir rizikos transformavimo apskaičiavimų tikslumas; ir |
| --- | --- |

k)

vertinimo ir rizikos transformavimo apskaičiavimų tikslumas; ir

| l) | modelio tikslumo patikrinimas atliekant grįžtamąjį testavimą. |
| --- | --- |

l)

modelio tikslumo patikrinimas atliekant grįžtamąjį testavimą.

Naudojimo patikrinimas

| 27. | Faktinei EPE apskaičiuoti naudojamo modelio pateiktų pozicijos verčių pasiskirstymas turi būti įtrauktas į kasdieninį kredito įstaigos CCR valdymo procesą. Modeliu gauti rezultatai turėtų turėti lemiamą įtaką patvirtinant kredito išdavimą, valdant CCR, paskirstant vidinį kapitalą ir priimant bendrus kredito įstaigos valdymo sprendimus. |
| --- | --- |

27.

Faktinei EPE apskaičiuoti naudojamo modelio pateiktų pozicijos verčių pasiskirstymas turi būti įtrauktas į kasdieninį kredito įstaigos CCR valdymo procesą. Modeliu gauti rezultatai turėtų turėti lemiamą įtaką patvirtinant kredito išdavimą, valdant CCR, paskirstant vidinį kapitalą ir priimant bendrus kredito įstaigos valdymo sprendimus.

| 28. | Kredito įstaiga privalo turėti įrašus apie modeliu apskaičiuojamą CCR pozicijų pasiskirstymą ir ne mažiau kaip prieš vienerius metus iki kompetentingų institucijų patvirtinimo turi įrodyti, kad apskaičiuojant pozicijų pasiskirstymą kuriuo remiasi EPE apskaičiavimas, buvo naudojamas modelis, atitinkantis svarbiausius minimalius šioje dalyje išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

28.

Kredito įstaiga privalo turėti įrašus apie modeliu apskaičiuojamą CCR pozicijų pasiskirstymą ir ne mažiau kaip prieš vienerius metus iki kompetentingų institucijų patvirtinimo turi įrodyti, kad apskaičiuojant pozicijų pasiskirstymą kuriuo remiasi EPE apskaičiavimas, buvo naudojamas modelis, atitinkantis svarbiausius minimalius šioje dalyje išdėstytus reikalavimus.

| 29. | Modelis, naudojamas CCR pozicijų pasiskirstymo apskaičiavimui turi būti CCR valdymo sistemos dalis, apimanti nustatymą, matavimą, valdymą, patvirtinimą ir vidinių CCR ataskaitų rengimą. Ši sistema apima kredito linijų panaudojimo matavimus (CCR pozicijos kartu su kitomis kredito pozicijomis) ir vidinio kapitalo paskirstymą. Papildomai prie EPE, kredito įstaiga turi apskaičiuoti ir valdyti dabartines pozicijas. Kur reikia, kredito įstaiga turi apskaičiuoti dabartinės užstato pozicijos vertę bruto ir neto. Naudojimo patikrinimas laikomas patenkinamu, jeigu kredito įstaiga naudoja tokias CCR matavimo priemones, kaip maksimali pozicija arba potencialiai galima ateities pozicija (PFE), paremtas pozicijų pasiskirstymu, apskaičiuotu to paties modelio, kaip ir EPE atveju. |
| --- | --- |

29.

Modelis, naudojamas CCR pozicijų pasiskirstymo apskaičiavimui turi būti CCR valdymo sistemos dalis, apimanti nustatymą, matavimą, valdymą, patvirtinimą ir vidinių CCR ataskaitų rengimą. Ši sistema apima kredito linijų panaudojimo matavimus (CCR pozicijos kartu su kitomis kredito pozicijomis) ir vidinio kapitalo paskirstymą. Papildomai prie EPE, kredito įstaiga turi apskaičiuoti ir valdyti dabartines pozicijas. Kur reikia, kredito įstaiga turi apskaičiuoti dabartinės užstato pozicijos vertę bruto ir neto. Naudojimo patikrinimas laikomas patenkinamu, jeigu kredito įstaiga naudoja tokias CCR matavimo priemones, kaip maksimali pozicija arba potencialiai galima ateities pozicija (PFE), paremtas pozicijų pasiskirstymu, apskaičiuotu to paties modelio, kaip ir EPE atveju.

| 30. | Kredito įstaiga privalo turėti pakankamą informacinės sistemos pajėgumą kiekvienos dienos EE įvertinimus, nebent ji atitinkamoms institucijoms įrodys, kad turimų pozicijų CRR lygis nereikalauja tokių dažnų apskaičiavimų. Kredito įstaiga apskaičiuoja EE tam tikram laikotarpiui ateityje, kuris tinkamai atspindi būsimų grynųjų pinigų srautų laiko tendencijas ir sutarčių sąlygas bei pozicijų realią padėtį ir komponentus. |
| --- | --- |

30.

Kredito įstaiga privalo turėti pakankamą informacinės sistemos pajėgumą kiekvienos dienos EE įvertinimus, nebent ji atitinkamoms institucijoms įrodys, kad turimų pozicijų CRR lygis nereikalauja tokių dažnų apskaičiavimų. Kredito įstaiga apskaičiuoja EE tam tikram laikotarpiui ateityje, kuris tinkamai atspindi būsimų grynųjų pinigų srautų laiko tendencijas ir sutarčių sąlygas bei pozicijų realią padėtį ir komponentus.

| 31. | Pozicija turi būti apskaičiuojama, stebima ir valdoma visu sutarties laikotarpiu (ne tik vieneriems metams į priekį). Kredito įstaigos privalo turėti nusistovėjusias sandorio šalių rizikos stebėjimo ir kontrolės procedūras, toms pozicijoms, kurių terminas viršija vienerius metus. Pozicijų prognozės prailginimo duomenys panaudojami kredito įstaigos vidinio kapitalo skaičiavimo modelyje. |
| --- | --- |

31.

Pozicija turi būti apskaičiuojama, stebima ir valdoma visu sutarties laikotarpiu (ne tik vieneriems metams į priekį). Kredito įstaigos privalo turėti nusistovėjusias sandorio šalių rizikos stebėjimo ir kontrolės procedūras, toms pozicijoms, kurių terminas viršija vienerius metus. Pozicijų prognozės prailginimo duomenys panaudojami kredito įstaigos vidinio kapitalo skaičiavimo modelyje.

Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis

| 32. | Kredito įstaigoje parengtas patikimas testavimo nepalankiausiomis sąlygomis procesas, taikytinas vertinant jos kapitalo pakankamumą CCR. Šio testavimo rezultatai palyginami su EPE ir turi būti kredito įstaigos kapitalo pakankamumo skaičiavimo proceso, išdėstyto 123 straipsnyje, dalimi. Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis apima galimų įvykių ar būsimų ekonominių sąlygų pokyčių, galinčių daryti nepalankią įtaką kredito įstaigos pozicijoms, nustatymą ir kredito įstaigos sugebėjimo susidoroti su tokiais pokyčiais įvertinimą. |
| --- | --- |

32.

Kredito įstaigoje parengtas patikimas testavimo nepalankiausiomis sąlygomis procesas, taikytinas vertinant jos kapitalo pakankamumą CCR. Šio testavimo rezultatai palyginami su EPE ir turi būti kredito įstaigos kapitalo pakankamumo skaičiavimo proceso, išdėstyto 123 straipsnyje, dalimi. Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis apima galimų įvykių ar būsimų ekonominių sąlygų pokyčių, galinčių daryti nepalankią įtaką kredito įstaigos pozicijoms, nustatymą ir kredito įstaigos sugebėjimo susidoroti su tokiais pokyčiais įvertinimą.

| 33. | Kredito įstaiga patikrina savo CCR pozicijas, įskaitant bendrus nepalankius pokyčius rinkoje ir kredito rizikos veiksnių pasikeitimus. Nepalankių įvykių CCR patikrinimai apima rizikos koncentraciją (vienai šaliai arba šalių grupėms), koreliacijos riziką rinkoje ir kredito riziką, bei riziką, kuri paveiktų rinką kitai pusei pardavus savo pozicijas. Kredito įstaiga, atlikdama testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, taip pat įvertina poveikį nuosavoms kredito įstaigų pozicijoms dėl pokyčių rinkoje bei šį poveikį įtraukia į savo atliekamus CCR vertinimus. |
| --- | --- |

33.

Kredito įstaiga patikrina savo CCR pozicijas, įskaitant bendrus nepalankius pokyčius rinkoje ir kredito rizikos veiksnių pasikeitimus. Nepalankių įvykių CCR patikrinimai apima rizikos koncentraciją (vienai šaliai arba šalių grupėms), koreliacijos riziką rinkoje ir kredito riziką, bei riziką, kuri paveiktų rinką kitai pusei pardavus savo pozicijas. Kredito įstaiga, atlikdama testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, taip pat įvertina poveikį nuosavoms kredito įstaigų pozicijoms dėl pokyčių rinkoje bei šį poveikį įtraukia į savo atliekamus CCR vertinimus.

Neteisingų sprendimų rizika

| 34. | Kredito įstaigos turi įvertinti pozicijas, kurios sukelia didelę bendrą neteisingų sprendimų riziką. |
| --- | --- |

34.

Kredito įstaigos turi įvertinti pozicijas, kurios sukelia didelę bendrą neteisingų sprendimų riziką.

| 35. | Kredito įstaigos privalo turėti nusistovėjusias procedūras nustatyti, stebėti ir kontroliuoti egzistuojančią neteisingų sprendimų priėmimo riziką nuo sandorio pradžios ir visu jos galiojimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

35.

Kredito įstaigos privalo turėti nusistovėjusias procedūras nustatyti, stebėti ir kontroliuoti egzistuojančią neteisingų sprendimų priėmimo riziką nuo sandorio pradžios ir visu jos galiojimo laikotarpiu.

Modeliavimo proceso vientisumas

| 36. | Modelyje turi būti atspindėtos sandorio sąlygos bei ypatybės per visą jo galiojimo laikotarpį, pateikiant pilnus bei teisingai apskaičiuotus duomenis. Tokios sąlygos turi apimti bent jau: sandorių nominalias sumas, terminus, pagrindines pozicijas, susitarimus dėl garantinės įmokos, susitarimus dėl užskaitos. Sąlygos ir ypatybės fiksuojamos duomenų bazėje, kuri reguliariai tikrinama vidaus audito padalinio. Užskaitos susitarimų pripažinimo procesas reikalauja teisininkų pritarimo, siekiant patikrinti teisinį užskaitos vykdymą ir jos įtraukimą į duomenų bazę. Sandorio sąlygų ir ypatybių įtraukimas į modelio skaičiavimus taip pat turi būti prižiūrimas vidaus audito, bei turi būti vykdomas formalus derinimo procesas tarp į modelį įtrauktų duomenų ir duomenų šaltinio, sistemų siekiant užtikrinti teisingą ar bent jau konservatyvų sandorio sąlygų ir ypatybių atsispindėjimą skaičiuojant EPE. |
| --- | --- |

36.

Modelyje turi būti atspindėtos sandorio sąlygos bei ypatybės per visą jo galiojimo laikotarpį, pateikiant pilnus bei teisingai apskaičiuotus duomenis. Tokios sąlygos turi apimti bent jau: sandorių nominalias sumas, terminus, pagrindines pozicijas, susitarimus dėl garantinės įmokos, susitarimus dėl užskaitos. Sąlygos ir ypatybės fiksuojamos duomenų bazėje, kuri reguliariai tikrinama vidaus audito padalinio. Užskaitos susitarimų pripažinimo procesas reikalauja teisininkų pritarimo, siekiant patikrinti teisinį užskaitos vykdymą ir jos įtraukimą į duomenų bazę. Sandorio sąlygų ir ypatybių įtraukimas į modelio skaičiavimus taip pat turi būti prižiūrimas vidaus audito, bei turi būti vykdomas formalus derinimo procesas tarp į modelį įtrauktų duomenų ir duomenų šaltinio, sistemų siekiant užtikrinti teisingą ar bent jau konservatyvų sandorio sąlygų ir ypatybių atsispindėjimą skaičiuojant EPE.

| 37. | Modeliu skaičiuojant dabartines pozicijas reikia naudoti esamus rinkos duomenis. Skaičiuojant nepastovumą ir koreliacijas reikia naudoti bent jau trijų metų istorinius duomenis bei priklausomai nuo rinkos pokyčių kas ketvirtį arba dažniau juos atnaujinti. Duomenys turi apimti visą ekonominį ciklą, kaip pvz. pilną verslo ciklą. Nuo verslo vienetų nepriklausomos grupės patvirtina verslo vieneto pateikiamą kainą. Duomenys gaunami nepriklausomai nuo verslo linijų, įtraukiami į modelį pagal laiko ir išbaigtumo kriterijus, bei laikomi duomenų bazėje, kuri reguliariai tikrinama vidaus audito padalinio. Kredito įstaigos duomenų vientisumo procesas turi leisti iš duomenų pašalinti klaidingus ir (arba) netaisyklingus pastebėjimus. Kadangi modelių skaičiavimai pagrįsti rinkos duomenimis, įskaitant naujus produktus, kurie gali neturėti trijų metų istorinių duomenų, reikia nusistatyti tinkamas vertes todėl kredito įstaigos turi įrodyti, kad jo naudojamos vertės įvertina neigiamų rinkos sąlygų riziką Jeigu į modelį įtraukiamas užstato efektas dėl užskaitų rinkos vertės pakitimo, kredito įstaigos privalo turėti atitinkamus istorinius duomenis užstato nepastovumui sumodeliuoti. |
| --- | --- |

37.

Modeliu skaičiuojant dabartines pozicijas reikia naudoti esamus rinkos duomenis. Skaičiuojant nepastovumą ir koreliacijas reikia naudoti bent jau trijų metų istorinius duomenis bei priklausomai nuo rinkos pokyčių kas ketvirtį arba dažniau juos atnaujinti. Duomenys turi apimti visą ekonominį ciklą, kaip pvz. pilną verslo ciklą. Nuo verslo vienetų nepriklausomos grupės patvirtina verslo vieneto pateikiamą kainą. Duomenys gaunami nepriklausomai nuo verslo linijų, įtraukiami į modelį pagal laiko ir išbaigtumo kriterijus, bei laikomi duomenų bazėje, kuri reguliariai tikrinama vidaus audito padalinio. Kredito įstaigos duomenų vientisumo procesas turi leisti iš duomenų pašalinti klaidingus ir (arba) netaisyklingus pastebėjimus. Kadangi modelių skaičiavimai pagrįsti rinkos duomenimis, įskaitant naujus produktus, kurie gali neturėti trijų metų istorinių duomenų, reikia nusistatyti tinkamas vertes todėl kredito įstaigos turi įrodyti, kad jo naudojamos vertės įvertina neigiamų rinkos sąlygų riziką Jeigu į modelį įtraukiamas užstato efektas dėl užskaitų rinkos vertės pakitimo, kredito įstaigos privalo turėti atitinkamus istorinius duomenis užstato nepastovumui sumodeliuoti.

| 38. | Modelis turi būti patvirtintas. Procesas turi būti aiškiai reglamentuotas kredito įstaigų politikoje ir atitinkamose procedūrose. Patvirtinimo procese nurodomas patikrinimo (testavimo) tipas, reikalingas modelio vientisumui užtikrinti bei nurodomos sąlygos, kuriomis gali būti pažeidžiamos modelio prielaidos, o tai gali turėti įtakos EPE skaičiavimo tikslumui. Į patvirtinimo procesą turi būti įtrauktas modelio išsamumo patikrinimas. |
| --- | --- |

38.

Modelis turi būti patvirtintas. Procesas turi būti aiškiai reglamentuotas kredito įstaigų politikoje ir atitinkamose procedūrose. Patvirtinimo procese nurodomas patikrinimo (testavimo) tipas, reikalingas modelio vientisumui užtikrinti bei nurodomos sąlygos, kuriomis gali būti pažeidžiamos modelio prielaidos, o tai gali turėti įtakos EPE skaičiavimo tikslumui. Į patvirtinimo procesą turi būti įtrauktas modelio išsamumo patikrinimas.

| 39. | Kredito įstaiga privalo stebėti būdingą riziką ir būti parengusi tvarką pagal kurią galėtų pakoreguoti savo EPE skaičiavimus, jeigu rizika taptų žymiai didesnė. Ši tvarka apima:






  a) | kredito įstaiga nustato ir valdo savo pozicijas įvertindama specifinių klaidingų sprendimų riziką; |
| --- | --- | --- |

39.

Kredito įstaiga privalo stebėti būdingą riziką ir būti parengusi tvarką pagal kurią galėtų pakoreguoti savo EPE skaičiavimus, jeigu rizika taptų žymiai didesnė. Ši tvarka apima:

a)

kredito įstaiga nustato ir valdo savo pozicijas įvertindama specifinių klaidingų sprendimų riziką;

| b) | pozicijoms, turinčioms didėjančios rizikos po vienerių metų tendenciją, kredito įstaiga nuolat turi atlikti vienerių metų trukmės EPE įvertinimo palyginimą su visos pozicijos laikymo laikotarpio EPE įvertinimu; arba |
| --- | --- |

b)

pozicijoms, turinčioms didėjančios rizikos po vienerių metų tendenciją, kredito įstaiga nuolat turi atlikti vienerių metų trukmės EPE įvertinimo palyginimą su visos pozicijos laikymo laikotarpio EPE įvertinimu; arba

| c) | kredito įstaigos turi nuolat lyginti pozicijų, iki kurių laikymo pabaigos liko mažiau nei vieneri metai, pakeitimo išlaidas (dabartinės pozicijos) ir realizuotas pozicijas ir/arba saugoti duomenis, kurie leistų atlikti tokį palyginimą. |
| --- | --- |

c)

kredito įstaigos turi nuolat lyginti pozicijų, iki kurių laikymo pabaigos liko mažiau nei vieneri metai, pakeitimo išlaidas (dabartinės pozicijos) ir realizuotas pozicijas ir/arba saugoti duomenis, kurie leistų atlikti tokį palyginimą.

| 40. | Kredito įstaiga privalo turėti vidines procedūras, kurios leistų patikrinti, ar prieš sandorį įtraukiant į užskaitos sistemą, jis bus „padengiamas“ teisėtu keliu įvykdomo sutarimo dėl užskaitos, kuri atitinka 7 dalyje pateikiamus reikalavimus. |
| --- | --- |

40.

Kredito įstaiga privalo turėti vidines procedūras, kurios leistų patikrinti, ar prieš sandorį įtraukiant į užskaitos sistemą, jis bus „padengiamas“ teisėtu keliu įvykdomo sutarimo dėl užskaitos, kuri atitinka 7 dalyje pateikiamus reikalavimus.

| 41. | Kredito įstaiga, kuri užstato pagalba siekia sumažinti savo CCR, privalo turėti vidines procedūras, kurios užtikrintų, kad prieš pripažįstant užstato įtaką savo skaičiavimuose, šis užstatas atitinka teisinio tikrumo standartus, išdėstytus VIII priede.
  Patvirtinimo reikalavimai EPE modeliams |
| --- | --- |

41.

Kredito įstaiga, kuri užstato pagalba siekia sumažinti savo CCR, privalo turėti vidines procedūras, kurios užtikrintų, kad prieš pripažįstant užstato įtaką savo skaičiavimuose, šis užstatas atitinka teisinio tikrumo standartus, išdėstytus VIII priede.

Patvirtinimo reikalavimai EPE modeliams

| 42. | Kredito įstaigų EPE modelis turi atitikti šiuos patvirtinimo reikalavimus:






  a) | kiekybinius patvirtinimo reikalavimus, išdėstytus Direktyvos 2006/.../EB V priede; |
| --- | --- | --- |

42.

Kredito įstaigų EPE modelis turi atitikti šiuos patvirtinimo reikalavimus:

a)

kiekybinius patvirtinimo reikalavimus, išdėstytus Direktyvos 2006/.../EB V priede;

| b) | skaičiuojant CCR palūkanų normoms, užsienio valiutų kursams, nuosavybės vertybinių popierių bei biržos prekių kainoms ir kitiems rinkos rizikos veiksniams reikia numatyti ilgesnio laikotarpio horizontą. Turi būti atliekamas ilgesnio laikotarpio rinkos rizikos veiksnių prognozavimas; |
| --- | --- |

b)

skaičiuojant CCR palūkanų normoms, užsienio valiutų kursams, nuosavybės vertybinių popierių bei biržos prekių kainoms ir kitiems rinkos rizikos veiksniams reikia numatyti ilgesnio laikotarpio horizontą. Turi būti atliekamas ilgesnio laikotarpio rinkos rizikos veiksnių prognozavimas;

| c) | kainų nustatymo modeliai, naudojami CCR pozicijos apskaičiavimui tam tikrus rizikos veiksnių būsimų sukrėtimų scenarijus rinkoje, turi būti patikrinti kaip modelio patvirtinimo proceso dalis. Pasirinkimo sandorių kainų nustatymo modeliai turi įvertinti šių sandorių vertės pokyčius, atsižvelgiant į rinkos rizikos veiksnius; |
| --- | --- |

c)

kainų nustatymo modeliai, naudojami CCR pozicijos apskaičiavimui tam tikrus rizikos veiksnių būsimų sukrėtimų scenarijus rinkoje, turi būti patikrinti kaip modelio patvirtinimo proceso dalis. Pasirinkimo sandorių kainų nustatymo modeliai turi įvertinti šių sandorių vertės pokyčius, atsižvelgiant į rinkos rizikos veiksnius;

| d) | norint taikyti užskaitą EPE modeliai turi apimti specifinę sandoriams būdingą informaciją. Kredito įstaiga turi užtikrinti, kad taikant modelį sandorių užskaita bus atliekama tinkamai; |
| --- | --- |

d)

norint taikyti užskaitą EPE modeliai turi apimti specifinę sandoriams būdingą informaciją. Kredito įstaiga turi užtikrinti, kad taikant modelį sandorių užskaita bus atliekama tinkamai;

| e) | EPE modelis taip pat turėtų apimti specifinę sandorių informaciją, norint įvertinti garantinės įmokos efektą. Reikia atsižvelgti į dabartinį garantinės įmokos dydį ir dydį, kuris šalių bus naudojamas ateityje. Tokiame modelyje turi būti atsižvelgta į susitarimų dėl garantinės įmokos tipą (vienašalis ar dvišalis). Modelyje turėtų būti arba imituojamas užstato rinkos vertės pokytis, arba taikomos VIII priede išdėstytos taisyklės; ir |
| --- | --- |

e)

EPE modelis taip pat turėtų apimti specifinę sandorių informaciją, norint įvertinti garantinės įmokos efektą. Reikia atsižvelgti į dabartinį garantinės įmokos dydį ir dydį, kuris šalių bus naudojamas ateityje. Tokiame modelyje turi būti atsižvelgta į susitarimų dėl garantinės įmokos tipą (vienašalis ar dvišalis). Modelyje turėtų būti arba imituojamas užstato rinkos vertės pokytis, arba taikomos VIII priede išdėstytos taisyklės; ir

| f) | statistinis ir istorinis grįžtamasis sandorio šalies pozicijų portfelio patikrinimas modelio patvirtinimo proceso dalis. Kredito įstaiga reguliariai vykdo keleto šalių turimų pozicijų ar portfelio grįžtamuosius patikrinimus (faktiškai arba hipotetiškai). Šios sandorio šalių pozicijos pasirenkamos remiantis rizikos veiksnių jautrumu bei jų tarpusavio koreliacijomis. |
| --- | --- |

f)

statistinis ir istorinis grįžtamasis sandorio šalies pozicijų portfelio patikrinimas modelio patvirtinimo proceso dalis. Kredito įstaiga reguliariai vykdo keleto šalių turimų pozicijų ar portfelio grįžtamuosius patikrinimus (faktiškai arba hipotetiškai). Šios sandorio šalių pozicijos pasirenkamos remiantis rizikos veiksnių jautrumu bei jų tarpusavio koreliacijomis.

Jeigu didelis nukrypimų skaičius rodo, kad modelis nėra pakankamai tikslus, kompetentingos institucijos atšaukia modelio patvirtinimą arba taiko atitinkamas priemones, užtikrinančias, kad modelis bus nedelsiant patobulintas. Jos taip pat, remiantis 136 straipsniu, gali reikalauti, kad kredito įstaigos turėtų papildomų nuosavų lėšų.

7 dalis: Įpareigojanti užskaita (novacijų ir kitos užskaitos sutartys)

a)   Užskaitos rūšys, kurias kompetentingos institucijos gali pripažinti

Šioje dalyje „sandorio šalis“ reiškia bet kokią sandorio šalį (įtraukiant ir fizinius asmenis), kuri turi įgaliojimus sudaryti sutartį dėl užskaitos, o „įpareigojantis susitarimas dėl užskaitos“ reiškia abipusį susitarimą tarp kredito įstaigos ir sandorio šalies, kuriuo sukuriamas bendras įstatyminis įsipareigojimas apimantis visus abipusius pagrindinius susitarimus ir sandorius, priklausančius skirtingoms produktų kategorijoms. Sutartiniai abipusės produktų užskaitos susitarimai neapima kitokio tipo nei abipusiu pagrindu besiremianti užskaita.

Abipusės produktų užskaitos tikslais šios produktų kategorijos laikomos skirtingomis:

| i) | atpirkimo sandoriai, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo ir skolinimosi sandoriai; |
| --- | --- |

i)

atpirkimo sandoriai, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo ir skolinimosi sandoriai;

| ii) | garantinės įmokos skolinimo sandoriai; ir |
| --- | --- |

ii)

garantinės įmokos skolinimo sandoriai; ir

| iii) | IV priede minimos sutartys. |
| --- | --- |

iii)

IV priede minimos sutartys.

Kompetentingos institucijos gali pripažinti riziką mažinančiomis sutartimis tokias užskaitos sutartis:

| i) | kredito įstaigos ir kitos sandorio šalies dvišales novacijos sutartis, pagal kurias priešpriešinės pretenzijos ir įsipareigojimai automatiškai sujungiami taip, kad pagal šią sutartį viena gryna pretenzijų ir įsipareigojimų suma fiksuojama kiekvieną kartą, kai yra taikoma novacija, ir tokiu būdu sudaroma abi puses įpareigojanti viena nauja sutartis, panaikinanti visas ankstesniąsias; |
| --- | --- |

i)

kredito įstaigos ir kitos sandorio šalies dvišales novacijos sutartis, pagal kurias priešpriešinės pretenzijos ir įsipareigojimai automatiškai sujungiami taip, kad pagal šią sutartį viena gryna pretenzijų ir įsipareigojimų suma fiksuojama kiekvieną kartą, kai yra taikoma novacija, ir tokiu būdu sudaroma abi puses įpareigojanti viena nauja sutartis, panaikinanti visas ankstesniąsias;

| ii) | kitas kredito įstaigos ir kitos sandorio šalies dvišales užskaitos sutartis; ir |
| --- | --- |

ii)

kitas kredito įstaigos ir kitos sandorio šalies dvišales užskaitos sutartis; ir

| iii) | abipusiai produktų užskaitos susitarimai kredito įstaigoms, gavusioms kompetentingos institucijos patvirtinimą, sandoriams, patenkantiems į šio metodo apimtį, naudoti 6 dalyje nurodytą metodą. Skaičiuojant kapitalo poreikį užskaitos sandoriams, kuriose dalyvauja grupės nariai, sutartys nepripažįstamos. |
| --- | --- |

iii)

abipusiai produktų užskaitos susitarimai kredito įstaigoms, gavusioms kompetentingos institucijos patvirtinimą, sandoriams, patenkantiems į šio metodo apimtį, naudoti 6 dalyje nurodytą metodą. Skaičiuojant kapitalo poreikį užskaitos sandoriams, kuriose dalyvauja grupės nariai, sutartys nepripažįstamos.

b)   Pripažinimo sąlygos

Kompetentingos institucijos gali pripažinti užskaitos sutartį, kaip mažinančią riziką sutartį, tik tokiomis sąlygomis:

| i) | kredito įstaiga su kita sandorio šalimi turi būti sudariusi įpareigojančią užskaitos sutartį, sukuriančią vieną visus sandorius apimantį teisinį įsipareigojimą, pagal kurį, jei viena sandorio šalis nevykdo savo įsipareigojimų dėl neatsiskaitymo, bankroto, likvidavimo ar kitų panašių aplinkybių, kredito įstaiga galėtų pateikti savo pretenziją gauti iš kitos sandorio šalies arba įvykdyti savo įsipareigojimą sumokėti kitai sandorio šaliai tik grynąją visų atskirų sandorių teigiamų ir neigiamų verčių pagal rinkos kainą sumą; |
| --- | --- |

i)

kredito įstaiga su kita sandorio šalimi turi būti sudariusi įpareigojančią užskaitos sutartį, sukuriančią vieną visus sandorius apimantį teisinį įsipareigojimą, pagal kurį, jei viena sandorio šalis nevykdo savo įsipareigojimų dėl neatsiskaitymo, bankroto, likvidavimo ar kitų panašių aplinkybių, kredito įstaiga galėtų pateikti savo pretenziją gauti iš kitos sandorio šalies arba įvykdyti savo įsipareigojimą sumokėti kitai sandorio šaliai tik grynąją visų atskirų sandorių teigiamų ir neigiamų verčių pagal rinkos kainą sumą;

| ii) | kredito įstaiga raštu turi pateikti kompetentingoms institucijoms motyvuotą teisinę išvadą, kad teisinio užginčijimo atveju atitinkami teismai ir administracinės institucijos šios dalies i papunktyje nurodytu atveju nuspręstų, jog kredito įstaigos pretenzijos ir įsipareigojimai būtų tik dėl grynosios sumos, kaip aprašyta i papunktyje, pagal:






  — | šalies, kurioje įsteigta sandorio šalis, įstatymus, o jeigu tai susiję su įmonės užsienio filialu – ir pagal šalies, kurioje veikia filialas, įstatymus; |
| --- | --- | --- |

ii)

kredito įstaiga raštu turi pateikti kompetentingoms institucijoms motyvuotą teisinę išvadą, kad teisinio užginčijimo atveju atitinkami teismai ir administracinės institucijos šios dalies i papunktyje nurodytu atveju nuspręstų, jog kredito įstaigos pretenzijos ir įsipareigojimai būtų tik dėl grynosios sumos, kaip aprašyta i papunktyje, pagal:

—

šalies, kurioje įsteigta sandorio šalis, įstatymus, o jeigu tai susiję su įmonės užsienio filialu – ir pagal šalies, kurioje veikia filialas, įstatymus;

| — | įstatymus, reglamentuojančius atskirus aptariamus sandorius; ir |
| --- | --- |

—

įstatymus, reglamentuojančius atskirus aptariamus sandorius; ir

| — | įstatymus, reglamentuojančius bet kokias sutartis ar susitarimus, būtinus įpareigojančiai užskaitai galioti; |
| --- | --- |

—

įstatymus, reglamentuojančius bet kokias sutartis ar susitarimus, būtinus įpareigojančiai užskaitai galioti;

| iii) | kredito įstaiga privalo nustatyti procedūras, garantuojančias teisinio įpareigojančios užskaitos galiojimo kontroliavimą atsižvelgdama į galimus atitinkamų įstatymų pakeitimus; |
| --- | --- |

iii)

kredito įstaiga privalo nustatyti procedūras, garantuojančias teisinio įpareigojančios užskaitos galiojimo kontroliavimą atsižvelgdama į galimus atitinkamų įstatymų pakeitimus;

| iv) | kredito įstaigos visus reikalingus dokumentus laiko ir saugo bylose; |
| --- | --- |

iv)

kredito įstaigos visus reikalingus dokumentus laiko ir saugo bylose;

| v) | užskaitos efektas įtraukiamas į kredito įstaigos atliekamos kiekvienos sandorio šalies kredito pozicijos rizikos apskaičiavimą, o kredito įstaiga remiantis šiuo skaičiavimu valdo savo CCR; ir |
| --- | --- |

v)

užskaitos efektas įtraukiamas į kredito įstaigos atliekamos kiekvienos sandorio šalies kredito pozicijos rizikos apskaičiavimą, o kredito įstaiga remiantis šiuo skaičiavimu valdo savo CCR; ir

| vi) | kiekvienos sandorio šalies kredito rizika visuose sandoriuose sudaro vieną bendrą poziciją. Į šią visumą atsižvelgiama nustatant kredito limitą bei vidinį kapitalą. |
| --- | --- |

vi)

kiekvienos sandorio šalies kredito rizika visuose sandoriuose sudaro vieną bendrą poziciją. Į šią visumą atsižvelgiama nustatant kredito limitą bei vidinį kapitalą.

Jeigu reikia, pasikonsultavusios su kitomis suinteresuotomis kompetentingomis institucijomis, kompetentingos institucijos privalo įsitikinti, kad įpareigojanti užskaita pagal kiekvienos iš suinteresuotų šalių įstatymus yra teisėta. Jeigu kuri nors kompetentinga institucija nėra tuo įsitikinusi, įpareigojančios užskaitos sutartis nė vienos iš sandorio šalių atžvilgiu nepripažįstama riziką mažinančia.

Kompetentingos institucijos gali priimti motyvuotas teisines išvadas, pateikiamas pagal įpareigojančios užskaitos rūšis.

Riziką mažinančia sutartimi negali būti pripažinta sutartis, kurioje yra nuostata, leidžianti sutartį vykdančiai šaliai mokėti tik dalį sumos arba iš viso jos nemokėti sutarties nevykdančiai šaliai, net jeigu nevykdanti šalis yra pirminis kreditorius.

Be to, įpareigojantys abipusiai produktų užskaitos susitarimai turi atitikti šiuos kriterijus:

| a) | šios dalies b punkto i papunktyje minima suma neto turi būti kiekvieno atskiro abipusio susitarimo teigiamų ir neigiamų uždarų pozicijų verčių neto suma, bei teigiamų ir neigiamų atskirų sandorių rinkos verčių neto suma („produkto suma neto“) |
| --- | --- |

a)

šios dalies b punkto i papunktyje minima suma neto turi būti kiekvieno atskiro abipusio susitarimo teigiamų ir neigiamų uždarų pozicijų verčių neto suma, bei teigiamų ir neigiamų atskirų sandorių rinkos verčių neto suma („produkto suma neto“)

| b) | raštu pateiktos ir pagrįstos nuomonės, nurodytos šios dalies b punkto ii punkte, kurioje nagrinėjamas viso produkto užskaitos susitarimo galiojimas ir įgyvendinimo galimybės vadovaujantis jame nurodytomis sąlygomis bei užskaitos susitarimų poveikis esminėms bet kurio įtraukto atskiro abipusio susitarimo nuostatoms. Teisinė nuomonė iš esmės turėtų būti pripažįstama kaip tokia, valstybės narės, kurioje kredito įstaiga yra sertifikuota, teisinės visuomenės. Tokie patys reikalavimai taikomi teisiniam memorandumui, kuris racionaliu būdu sprendžia visas susijusias problemas. |
| --- | --- |

b)

raštu pateiktos ir pagrįstos nuomonės, nurodytos šios dalies b punkto ii punkte, kurioje nagrinėjamas viso produkto užskaitos susitarimo galiojimas ir įgyvendinimo galimybės vadovaujantis jame nurodytomis sąlygomis bei užskaitos susitarimų poveikis esminėms bet kurio įtraukto atskiro abipusio susitarimo nuostatoms. Teisinė nuomonė iš esmės turėtų būti pripažįstama kaip tokia, valstybės narės, kurioje kredito įstaiga yra sertifikuota, teisinės visuomenės. Tokie patys reikalavimai taikomi teisiniam memorandumui, kuris racionaliu būdu sprendžia visas susijusias problemas.

| c) | kredito įstaigos privalo turėti nusistovėjusias procedūras pagal šios dalies b punkto iii punktą skirtas užtikrinti, kad dėl kiekvieno sandorio, kuris priskiriamas užskaitai, bus pareikšta teisinė nuomonė; ir |
| --- | --- |

c)

kredito įstaigos privalo turėti nusistovėjusias procedūras pagal šios dalies b punkto iii punktą skirtas užtikrinti, kad dėl kiekvieno sandorio, kuris priskiriamas užskaitai, bus pareikšta teisinė nuomonė; ir

| d) | atsižvelgiant į sutartinį produkto užskaitos susitarimą, kredito įstaiga privalo ir toliau vykdyti abipusės užskaitos reikalavimus abipusės užskaitos pripažinimui, bei 90–93 straipsnių reikalavimus kredito rizikos sumažinimo pripažinimui, laikantis kiekvieno atskiro įtraukto abipusio susitarimo ir sandorių. |
| --- | --- |

d)

atsižvelgiant į sutartinį produkto užskaitos susitarimą, kredito įstaiga privalo ir toliau vykdyti abipusės užskaitos reikalavimus abipusės užskaitos pripažinimui, bei 90–93 straipsnių reikalavimus kredito rizikos sumažinimo pripažinimui, laikantis kiekvieno atskiro įtraukto abipusio susitarimo ir sandorių.

c)   Pripažinimo poveikis

Užskaita taikant 5 ir 6 dalis pripažįstama kaip nurodyta tose dalyse.

i)   Novacijos sutartys

Vietoje bendrų sumų galima įvertinti vieną grynąją sumą, nustatytą novacijos sutartimi. Tuomet, taikant 3 dalį,

| — | a etape: dabartinės pakeitimo išlaidos, ir |
| --- | --- |

—

a etape: dabartinės pakeitimo išlaidos, ir

| — | b etape: tariamosios sumos arba pagrindinės vertės |
| --- | --- |

—

b etape: tariamosios sumos arba pagrindinės vertės

gali būti apskaičiuojamos, atsižvelgiant į novacijos sutartį. Taikant 4 dalį, a etape tariamąją sumą galima apskaičiuoti atsižvelgiant į novacijos sutartį; tada turi būti taikomi 3 lentelėje nurodyti procentai.

ii)   Kitos užskaitos sutartys

Taikant 3 dalį:

| — | a etape sandorių, įtrauktų į įpareigojančios užskaitos sutartis, dabartinės pakeitimo išlaidos gali būti apskaičiuotos atsižvelgiant į konkrečias grynąsias hipotetines pakeitimo išlaidas pagal sutarties sąlygas; jeigu atlikus užskaitą atsiranda grynasis įsipareigojimas kredito įstaigai, apskaičiuojančiai grynąsias pakeitimo išlaidas, dabartinės pakeitimo išlaidos prilyginamos nuliui, ir |
| --- | --- |

—

a etape sandorių, įtrauktų į įpareigojančios užskaitos sutartis, dabartinės pakeitimo išlaidos gali būti apskaičiuotos atsižvelgiant į konkrečias grynąsias hipotetines pakeitimo išlaidas pagal sutarties sąlygas; jeigu atlikus užskaitą atsiranda grynasis įsipareigojimas kredito įstaigai, apskaičiuojančiai grynąsias pakeitimo išlaidas, dabartinės pakeitimo išlaidos prilyginamos nuliui, ir

| — | b etape visų į užskaitos sutartį įtrauktų sandorių galimos būsimos kredito rizikos dydis gali būti sumažintas pagal šią formulę:
  PCEred = 0,4 * PCEgross + 0,6 * NGR * PCEgross









  kai: |
| --- | --- |
| — | PCEred | = | sumažintas galimos būsimos kredito rizikos dydis visoms su tam tikra sandorio šalimi sudarytiems sandoriams, įtrauktiems į teisiškai galiojančią dvišalę užskaitos sutartį |
| — | PCEgross | = | visų su tam tikra sandorio šalimi sudarytų sandorių, įtrauktų į teisiškai galiojančią dvišalę užskaitos sutartį, dydžių, apskaičiuojamų dauginant jų tariamąją sumą iš 1 lentelėje nurodytų procentų, galimos būsimos kredito rizikos suma |
| — | NGR | = | „grynos ir bendros sumos santykis“: kompetentingos institucijos nusprendžia, kad tai yra:






  i) | atskiras apskaičiavimas: apskaičiuojamas santykis, kurį sudaro visų į teisiškai galiojančią dvišalę užskaitos sutartį, sudarytą su tam tikra sandorio šalimi, įtrauktų sandorių grynosios pakeitimo išlaidos (skaitiklis) ir visų į teisiškai galiojančią dvišalę užskaitos sutartį, sudarytą su šia sandorio šalimi, įtrauktų sandorių bendrosios pakeitimo išlaidos (vardiklis); arba |

—

b etape visų į užskaitos sutartį įtrauktų sandorių galimos būsimos kredito rizikos dydis gali būti sumažintas pagal šią formulę:

PCEred = 0,4 * PCEgross + 0,6 * NGR * PCEgross

kai:

—

PCEred

=

sumažintas galimos būsimos kredito rizikos dydis visoms su tam tikra sandorio šalimi sudarytiems sandoriams, įtrauktiems į teisiškai galiojančią dvišalę užskaitos sutartį

—

PCEgross

=

visų su tam tikra sandorio šalimi sudarytų sandorių, įtrauktų į teisiškai galiojančią dvišalę užskaitos sutartį, dydžių, apskaičiuojamų dauginant jų tariamąją sumą iš 1 lentelėje nurodytų procentų, galimos būsimos kredito rizikos suma

—

NGR

=

„grynos ir bendros sumos santykis“: kompetentingos institucijos nusprendžia, kad tai yra:

i)

atskiras apskaičiavimas: apskaičiuojamas santykis, kurį sudaro visų į teisiškai galiojančią dvišalę užskaitos sutartį, sudarytą su tam tikra sandorio šalimi, įtrauktų sandorių grynosios pakeitimo išlaidos (skaitiklis) ir visų į teisiškai galiojančią dvišalę užskaitos sutartį, sudarytą su šia sandorio šalimi, įtrauktų sandorių bendrosios pakeitimo išlaidos (vardiklis); arba

| ii) | bendras apskaičiavimas: apskaičiuojamas santykis, kurį sudaro grynosios vienos sutarties pakeitimo kita išlaidos, apskaičiuojamos dvišaliu pagrindu visoms sandorio šalims atsižvelgiant į sandorius, įtrauktus į teisiškai galiojančias užskaitos sutartis (skaitiklis), ir bendrosios visų sandorių, įtrauktų į teisiškai galiojančias užskaitos sutartis, pakeitimo išlaidos (vardiklis). |
| --- | --- |

ii)

bendras apskaičiavimas: apskaičiuojamas santykis, kurį sudaro grynosios vienos sutarties pakeitimo kita išlaidos, apskaičiuojamos dvišaliu pagrindu visoms sandorio šalims atsižvelgiant į sandorius, įtrauktus į teisiškai galiojančias užskaitos sutartis (skaitiklis), ir bendrosios visų sandorių, įtrauktų į teisiškai galiojančias užskaitos sutartis, pakeitimo išlaidos (vardiklis).

Jeigu valstybės narės leidžia kredito įstaigoms pasirinkti vieną iš metodų, toks metodas turi būti taikomas nuosekliai.

Galimą būsimą kredito riziką apskaičiuojant pagal pirmiau nurodytą formulę, identiški sandoriai, įtraukti į užskaitos sutartį, gali būti laikomi vienu sandoriu, kurio tariamoji suma atitinka grynąsias pajamas. Identiški sandoriai yra valiutos išankstiniai sandoriai ar panašūs sandoriai, kurių tariamoji suma atitinka grynųjų pinigų srautus, jeigu tokių srautų terminas sueina tą pačią lėšų įskaitymo dieną ir jeigu jų valiuta visiškai ar iš dalies sutampa.

Taikant 4 dalį, a etape:

| — | identiški sandoriai, įtraukti į užskaitos sutartį, gali būti laikomi vienu sandoriu, kurio tariamoji suma atitinka grynąsias pajamas minėtą tariamąją sumą dauginant iš 3 lentelėje pateiktų procentų, ir |
| --- | --- |

—

identiški sandoriai, įtraukti į užskaitos sutartį, gali būti laikomi vienu sandoriu, kurio tariamoji suma atitinka grynąsias pajamas minėtą tariamąją sumą dauginant iš 3 lentelėje pateiktų procentų, ir

| — | visiems kitiems į užskaitos sutartį įtrauktiems sandoriams taikomas procentas gali būti sumažintas taip, kaip nurodyta 6 lentelėje:
  6 lentelė







  Pradinis terminas (5) | Koeficientas palūkanų normos sandoriams | Koeficientas užsienio valiutos sandoriams |
| --- | --- | --- | --- |
| Iki 1 metų | 0,35 % | 1,50 % |
| Nuo 1 iki 2 metų | 0,75 % | 3,75 % |
| Pridedama už kiekvienus papildomus metus | 0,75 % | 2,25 % |

—

visiems kitiems į užskaitos sutartį įtrauktiems sandoriams taikomas procentas gali būti sumažintas taip, kaip nurodyta 6 lentelėje:

6 lentelė

Pradinis terminas (5)

Koeficientas palūkanų normos sandoriams

Koeficientas užsienio valiutos sandoriams

Iki 1 metų

0,35 %

1,50 %

Nuo 1 iki 2 metų

0,75 %

3,75 %

Pridedama už kiekvienus papildomus metus

0,75 %

2,25 %

---

(1)  Sandoriai, kurie nepriklauso kuriai nors iš penkių šioje lentelėje nurodytų kategorijų, laikomi prekių sandoriais, išskyrus brangiųjų metalų sandorius.

(2)  Sandorių su daugkartiniais pagrindinės sumos keitimais atveju procentai dauginami iš likusių mokėjimų, kurie dar turi būti atlikti pagal sandorį, skaičiaus.

(3)  Sandorių, kurie yra skirti apmokėti dabartinei neapmokėtai pozicijai pagal nustatomą atsiskaitymo datą ir tokiais atvejais, kai sąlygos pakartotinai nustatomos tokiu būdu, kad tokią konkrečią datą sandorio rinkos vertė būtų lygi nuliui, laikotarpis, likęs iki sandorio įvykdymo termino, yra lygus laikotarpiui, likusiam iki kitos sąlygų nustatymo dienos. Palūkanų normos sandoriams, kurie atitinka šiuos kriterijus ir iki kurių įvykdymo termino yra likę daugiau kaip vieneri metai, taikomas procentinis dydis yra ne mažesnis kaip 0,5 %.

(4)  Palūkanų normos sandorių atveju kredito įstaigos, kompetentingoms institucijoms sutikus, gali taikyti pradinį sandorio galiojimo terminą arba terminą iki sandorio galiojimo pabaigos.

(5)  Palūkanų normos sandorių atveju kredito įstaigos, kompetentingoms institucijoms sutikus, gali taikyti pradinį sandorio galiojimo terminą arba terminą iki sandorio galiojimo pabaigos.

IV PRIEDAS

IŠVESTINIŲ FINANSINIŲ PRIEMONIŲ RŪŠYS

| 1. | Palūkanų normos sandoriai:






  a) | palūkanų normos apsikeitimo ta pačia valiuta sandoriai; |
| --- | --- | --- |

1.

Palūkanų normos sandoriai:

a)

palūkanų normos apsikeitimo ta pačia valiuta sandoriai;

| b) | palūkanų normos apsikeitimo sandoriai; |
| --- | --- |

b)

palūkanų normos apsikeitimo sandoriai;

| c) | palūkanų normos išankstiniai sandoriai; |
| --- | --- |

c)

palūkanų normos išankstiniai sandoriai;

| d) | palūkanų normos ateities sandoriai; |
| --- | --- |

d)

palūkanų normos ateities sandoriai;

| e) | įsigyti palūkanų normos pasirinkimo sandoriai; ir |
| --- | --- |

e)

įsigyti palūkanų normos pasirinkimo sandoriai; ir

| f) | kiti panašaus pobūdžio sandoriai. |
| --- | --- |

f)

kiti panašaus pobūdžio sandoriai.

| 2. | Užsienio valiutos sandoriai ir sandoriai auksu:






  a) | valiutos apsikeitimo sandoriai; |
| --- | --- | --- |

2.

Užsienio valiutos sandoriai ir sandoriai auksu:

a)

valiutos apsikeitimo sandoriai;

| b) | valiutos išankstiniai sandoriai; |
| --- | --- |

b)

valiutos išankstiniai sandoriai;

| c) | valiutos ateities sandoriai; |
| --- | --- |

c)

valiutos ateities sandoriai;

| d) | įsigyti valiutos pasirinkimo sandoriai; |
| --- | --- |

d)

įsigyti valiutos pasirinkimo sandoriai;

| e) | kiti panašaus pobūdžio sandoriai; ir |
| --- | --- |

e)

kiti panašaus pobūdžio sandoriai; ir

| f) | sandoriai auksu, panašūs į a–e punktuose išvardintus sandorius. |
| --- | --- |

f)

sandoriai auksu, panašūs į a–e punktuose išvardintus sandorius.

| 3. | Kitokių prekybos priemonių ar indeksų sandoriai panašūs į 1 dalies a–e ir 2 dalies a–d punktuose išvardintus sandorius. Jiems priklauso mažiausiai visos priemonės, apibūdintos Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnio 4–7, 9 ir 10 punktuose, kurie neįtraukti į 1 ir 2 punktus. |
| --- | --- |

3.

Kitokių prekybos priemonių ar indeksų sandoriai panašūs į 1 dalies a–e ir 2 dalies a–d punktuose išvardintus sandorius. Jiems priklauso mažiausiai visos priemonės, apibūdintos Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnio 4–7, 9 ir 10 punktuose, kurie neįtraukti į 1 ir 2 punktus.

V PRIEDAS

RIZIKOS VALDYMO IR TRAKTAVIMO TECHNINIAI KRITERIJAI

1.   VALDYMAS

| 1. | 11 straipsnyje apibūdintas valdymo organas užtikrina funkcijų atskyrimą organizacijoje ir interesų konflikto prevenciją. |
| --- | --- |

1.

11 straipsnyje apibūdintas valdymo organas užtikrina funkcijų atskyrimą organizacijoje ir interesų konflikto prevenciją.

2.   RIZIKOS TRAKTAVIMAS

| 2. | 11 straipsnyje apibūdintas valdymo organas tvirtina ir reguliariai peržiūri rizikos, kurią kredito įstaiga prisiima arba gali patirti, įskaitant makroekonominės aplinkos, kurioje veikia ta kredito įstaiga, riziką, susijusią su verslo ciklo būsena, prisiėmimo, valdymo, stebėjimo ir mažinimo strategiją ir politiką. |
| --- | --- |

2.

11 straipsnyje apibūdintas valdymo organas tvirtina ir reguliariai peržiūri rizikos, kurią kredito įstaiga prisiima arba gali patirti, įskaitant makroekonominės aplinkos, kurioje veikia ta kredito įstaiga, riziką, susijusią su verslo ciklo būsena, prisiėmimo, valdymo, stebėjimo ir mažinimo strategiją ir politiką.

3.   KREDITO IR SANDORIO ŠALIES RIZIKA

| 3. | Kredito suteikimo proceso kriterijai turi būti pagrįsti ir aiškiai apibrėžti. Kredito patvirtinimo, pakeitimo, atnaujinimo ir refinansavimo procesas turi būti aiškiai apibrėžtas. |
| --- | --- |

3.

Kredito suteikimo proceso kriterijai turi būti pagrįsti ir aiškiai apibrėžti. Kredito patvirtinimo, pakeitimo, atnaujinimo ir refinansavimo procesas turi būti aiškiai apibrėžtas.

| 4. | Įvairūs su kredito rizika susiję portfeliai ir pozicijos, taip pat probleminių kreditų identifikavimas ir valdymas bei tinkamų vertės koregavimų ir atidėjinių nustatymas, turi būti nuolat administruojami ir stebimi taikant veiksmingas sistemas. |
| --- | --- |

4.

Įvairūs su kredito rizika susiję portfeliai ir pozicijos, taip pat probleminių kreditų identifikavimas ir valdymas bei tinkamų vertės koregavimų ir atidėjinių nustatymas, turi būti nuolat administruojami ir stebimi taikant veiksmingas sistemas.

| 5. | Kredito portfelių diversifikavimas turi būti pakankamas atsižvelgiant į kredito įstaigos tikslinę rinką ir bendrąją kreditavimo strategiją. |
| --- | --- |

5.

Kredito portfelių diversifikavimas turi būti pakankamas atsižvelgiant į kredito įstaigos tikslinę rinką ir bendrąją kreditavimo strategiją.

4.   LIKUTINĖ RIZIKA

| 6. | Rizika, kad kredito įstaigos taikomos pripažintos kredito rizikos mažinimo priemonės gali būti mažiau veiksmingos nei tikėtasi, turi būti vertinama ir kontroliuojama remiantis rašytine politika ir procedūromis. |
| --- | --- |

6.

Rizika, kad kredito įstaigos taikomos pripažintos kredito rizikos mažinimo priemonės gali būti mažiau veiksmingos nei tikėtasi, turi būti vertinama ir kontroliuojama remiantis rašytine politika ir procedūromis.

5.   KONCENTRACIJOS RIZIKA

| 7. | Koncentracijos rizika, atsirandanti dėl sandorio šalių pozicijų, susijusių sandorio šalių grupių pozicijų, tam pačiam ekonomikos sektoriui ar geografiniam regionui priklausančių sandorio šalių pozicijų, dėl panašios veiklos arba biržos prekių atsirandančių pozicijų, dėl kredito rizikos mažinimo metodologijos pritaikymo, įskaitant riziką, susijusią su didelėmis netiesioginėmis kredito pozicijomis (pvz., vieno užtikrinimo priemonės emitento), turi būti vertinama ir kontroliuojama remiantis rašytine politika ir procedūromis. |
| --- | --- |

7.

Koncentracijos rizika, atsirandanti dėl sandorio šalių pozicijų, susijusių sandorio šalių grupių pozicijų, tam pačiam ekonomikos sektoriui ar geografiniam regionui priklausančių sandorio šalių pozicijų, dėl panašios veiklos arba biržos prekių atsirandančių pozicijų, dėl kredito rizikos mažinimo metodologijos pritaikymo, įskaitant riziką, susijusią su didelėmis netiesioginėmis kredito pozicijomis (pvz., vieno užtikrinimo priemonės emitento), turi būti vertinama ir kontroliuojama remiantis rašytine politika ir procedūromis.

6.   PAKEITIMO VERTYBINIAIS POPIERIAIS RIZIKA

| 8. | Rizika, atsirandanti dėl pakeitimo vertybiniais popieriais sandorių, kurių atžvilgiu kredito įstaiga yra iniciatorė arba rėmėja, turi būti vertinama ir kontroliuojama taikant tinkamas procedūras ir politiką, siekiant užtikrinti, kad vertinant ir valdant riziką, būtų visapusiškai atsižvelgta į ekonominį sandorio turinį. |
| --- | --- |

8.

Rizika, atsirandanti dėl pakeitimo vertybiniais popieriais sandorių, kurių atžvilgiu kredito įstaiga yra iniciatorė arba rėmėja, turi būti vertinama ir kontroliuojama taikant tinkamas procedūras ir politiką, siekiant užtikrinti, kad vertinant ir valdant riziką, būtų visapusiškai atsižvelgta į ekonominį sandorio turinį.

| 9. | Kredito įstaigose, kurios yra atnaujinamų pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais su išankstinės amortizacijos nuostata iniciatorės, yra parengti likvidumo planai, kuriuose įvertinamos tiek planuotos, tiek išankstinės amortizacijos pasekmės. |
| --- | --- |

9.

Kredito įstaigose, kurios yra atnaujinamų pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais su išankstinės amortizacijos nuostata iniciatorės, yra parengti likvidumo planai, kuriuose įvertinamos tiek planuotos, tiek išankstinės amortizacijos pasekmės.

7.   RINKOS RIZIKA

| 10. | Turi būti įgyvendintos politiką ir procesai, skirti visiems svarbiausiems rinkos rizikos šaltiniams bei rinkos rizikos padariniams nustatyti ir valdyti. |
| --- | --- |

10.

Turi būti įgyvendintos politiką ir procesai, skirti visiems svarbiausiems rinkos rizikos šaltiniams bei rinkos rizikos padariniams nustatyti ir valdyti.

8.   PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA IŠ NEPREKYBINĖS VEIKLOS

| 11. | Turi būti įdiegtos sistemos, skirtos vertinti ir valdyti riziką, atsirandančią dėl galimų palūkanų normų svyravimų, kai jie turi įtakos kredito įstaigos neprekybinei veiklai. |
| --- | --- |

11.

Turi būti įdiegtos sistemos, skirtos vertinti ir valdyti riziką, atsirandančią dėl galimų palūkanų normų svyravimų, kai jie turi įtakos kredito įstaigos neprekybinei veiklai.

9.   OPERACINĖ RIZIKA

| 12. | Turi būti įdiegta politika ir procesai, skirti vertinti ir valdyti operacinę riziką, įskaitant retai pasitaikančius didelio poveikio įvykius. Nepažeisdamos 4 straipsnio 22 dalyje pateikto apibrėžimo, visos kredito įstaigos turi aiškiai nurodyti, kas toje politikoje ir procedūrose sudaro operacinę riziką. |
| --- | --- |

12.

Turi būti įdiegta politika ir procesai, skirti vertinti ir valdyti operacinę riziką, įskaitant retai pasitaikančius didelio poveikio įvykius. Nepažeisdamos 4 straipsnio 22 dalyje pateikto apibrėžimo, visos kredito įstaigos turi aiškiai nurodyti, kas toje politikoje ir procedūrose sudaro operacinę riziką.

| 13. | Turi būti parengti nepaprastosios padėties ir veiklos tęstinumo planai, siekiant užtikrinti nepertraukiamą kredito įstaigos veiklą ir apriboti nuostolius rimtų veiklos sutrikimų atveju. |
| --- | --- |

13.

Turi būti parengti nepaprastosios padėties ir veiklos tęstinumo planai, siekiant užtikrinti nepertraukiamą kredito įstaigos veiklą ir apriboti nuostolius rimtų veiklos sutrikimų atveju.

10.   LIKVIDUMO RIZIKA

| 14. | Turi būti parengta politiką ir procesai, skirti vertinti ir valdyti grynąją lėšų poziciją bei reikalavimų nenutrūkstamo ir išankstinio vertinimo bei valdymo politika ir procesai. Turi būti numatyti alternatyvūs scenarijai, reguliariai peržiūrimos sprendimų dėl grynosios lėšų pozicijos prielaidos. |
| --- | --- |

14.

Turi būti parengta politiką ir procesai, skirti vertinti ir valdyti grynąją lėšų poziciją bei reikalavimų nenutrūkstamo ir išankstinio vertinimo bei valdymo politika ir procesai. Turi būti numatyti alternatyvūs scenarijai, reguliariai peržiūrimos sprendimų dėl grynosios lėšų pozicijos prielaidos.

| 15. | Turi būti parengti nepaprastosios padėties planai, skirti likvidumo krizėms valdyti. |
| --- | --- |

15.

Turi būti parengti nepaprastosios padėties planai, skirti likvidumo krizėms valdyti.

VI PRIEDAS

STANDARTIZUOTAS METODAS

1 dalis Rizikos koeficientai

1.   CENTRINĖS VALDŽIOS IR CENTRINIŲ BANKŲ POZICIJOS

1.1.   Vertinimas

| 1. | Nepažeidžiant 2–7 punktų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijoms priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

1.

Nepažeidžiant 2–7 punktų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijoms priskiriamas 100 % rizikos koeficientas.

| 2. | Atsižvelgiant į 3 punktą, centrinės valdžios ir centrinių bankų, kurių kredito rizika gali būti įvertinta pripažintos išorinės kredito rizikos vertinimo institucijos (ECAI), pozicijoms rizikos koeficientas priskiriamas pagal 1 lentelę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, kompetentingų institucijų paskirstytus į šešis kredito kokybės skalės žingsnius. |
| --- | --- |

2.

Atsižvelgiant į 3 punktą, centrinės valdžios ir centrinių bankų, kurių kredito rizika gali būti įvertinta pripažintos išorinės kredito rizikos vertinimo institucijos (ECAI), pozicijoms rizikos koeficientas priskiriamas pagal 1 lentelę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, kompetentingų institucijų paskirstytus į šešis kredito kokybės skalės žingsnius.

1 lentelė

| Kredito kokybės žingsnis | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rizikos koeficientas | 0 % | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Kredito kokybės žingsnis

1

2

3

4

5

6

Rizikos koeficientas

0 %

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

| 3. | Europos centrinio banko pozicijoms priskiriamas 0 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

3.

Europos centrinio banko pozicijoms priskiriamas 0 % rizikos koeficientas.

1.2.   Pozicijos nacionaline skolininko valiuta

| 4. | Valstybių narių centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijoms, išreikštoms ir finansuojamoms atitinkamos centrinės valdžios ir centrinio banko nacionaline valiuta, priskiriamas 0 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

4.

Valstybių narių centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijoms, išreikštoms ir finansuojamoms atitinkamos centrinės valdžios ir centrinio banko nacionaline valiuta, priskiriamas 0 % rizikos koeficientas.

| 5. | Kai trečiosios šalies kompetentingos institucijos, kurios atlieka priežiūros ir reglamentavimo funkcijas, bent jau analogiškas toms, kurios taikomos Bendrijoje, nacionaline valiuta išreikštoms ir finansuojamoms savo centrinės valdžios ir centrinio banko pozicijoms priskiria rizikos koeficientą, kuris yra mažesnis už 1 ir 2 punktuose nurodytą koeficientą, valstybės narės gali leisti savo kredito įstaigoms taikyti rizikos koeficientus tokioms pozicijoms tokiu pačiu būdu. |
| --- | --- |

5.

Kai trečiosios šalies kompetentingos institucijos, kurios atlieka priežiūros ir reglamentavimo funkcijas, bent jau analogiškas toms, kurios taikomos Bendrijoje, nacionaline valiuta išreikštoms ir finansuojamoms savo centrinės valdžios ir centrinio banko pozicijoms priskiria rizikos koeficientą, kuris yra mažesnis už 1 ir 2 punktuose nurodytą koeficientą, valstybės narės gali leisti savo kredito įstaigoms taikyti rizikos koeficientus tokioms pozicijoms tokiu pačiu būdu.

1.3.   Eksporto kreditų agentūrų pateiktų kredito rizikos vertinimų panaudojimas

| 6. | Eksporto kreditų agentūros pateiktą kredito rizikos vertinimą kompetentingos institucijos pripažįsta, jei tenkinama kuri nors iš šių sąlygų:






  a) | tai yra susitarimo pagrindu pasiekta rizikos vertė, kurią pateikė Eksporto kreditų agentūros (EKA), dalyvaujančios Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (OECD) susitarime dėl rekomendacijų oficialiai remiamiems eksporto kreditams; arba |
| --- | --- | --- |

6.

Eksporto kreditų agentūros pateiktą kredito rizikos vertinimą kompetentingos institucijos pripažįsta, jei tenkinama kuri nors iš šių sąlygų:

a)

tai yra susitarimo pagrindu pasiekta rizikos vertė, kurią pateikė Eksporto kreditų agentūros (EKA), dalyvaujančios Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (OECD) susitarime dėl rekomendacijų oficialiai remiamiems eksporto kreditams; arba

| b) | eksporto kreditų agentūra skelbia savus kredito rizikos vertinimus ir laikosi OECD patvirtintos metodikos, o kredito rizikos vertinimas siejamas su viena iš aštuonių minimalių eksporto draudimo įmokų (toliau – MEIP), kurias nustato OECD patvirtinta metodika. |
| --- | --- |

b)

eksporto kreditų agentūra skelbia savus kredito rizikos vertinimus ir laikosi OECD patvirtintos metodikos, o kredito rizikos vertinimas siejamas su viena iš aštuonių minimalių eksporto draudimo įmokų (toliau – MEIP), kurias nustato OECD patvirtinta metodika.

| 7. | Pozicijoms, kurių turimas eksporto kreditų agentūros kredito rizikos vertinimas pripažįstamas kapitalo pakankamumo skaičiavimo tikslu, rizikos koeficientas priskiriamas pagal 2 lentelę. |
| --- | --- |

7.

Pozicijoms, kurių turimas eksporto kreditų agentūros kredito rizikos vertinimas pripažįstamas kapitalo pakankamumo skaičiavimo tikslu, rizikos koeficientas priskiriamas pagal 2 lentelę.

2 lentelė

| MEIP | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rizikos koeficientas | 0 % | 0 % | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % | 150 % |

MEIP

0

1

2

3

4

5

6

7

Rizikos koeficientas

0 %

0 %

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

150 %

2.   REGIONINĖS VALDŽIOS IR VIETOS VALDŽIOS POZICIJOS

| 8. | Nepažeidžiant 9–11 punktų, regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijų rizika vertinama kaip institucijų pozicijų rizika. Šis vertinimas nepriklauso nuo 80 straipsnio 3 dalyje nurodytos pasirinkimo teisės. Trumpalaikėms pozicijoms, išvardytoms 31, 32 ir 37 punktuose, lengvatinis traktavimas netaikomas. |
| --- | --- |

8.

Nepažeidžiant 9–11 punktų, regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijų rizika vertinama kaip institucijų pozicijų rizika. Šis vertinimas nepriklauso nuo 80 straipsnio 3 dalyje nurodytos pasirinkimo teisės. Trumpalaikėms pozicijoms, išvardytoms 31, 32 ir 37 punktuose, lengvatinis traktavimas netaikomas.

| 9. | Regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijos vertinamos kaip centrinės valdžios, kurios jurisdikcijoje jos yra įsteigtos, pozicijos, jeigu tokių pozicijų rizika nesiskiria dėl pirmųjų pozicijų (regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijų) specifinių pajamų generavimo galimybių ir dėl egzistuojančių tam tikrų institucinių susitarimų, kurių taikymo poveikis mažina įsipareigojimų neįvykdymo riziką.
  Kompetentingos institucijos sudaro ir paskelbia regioninės valdžios ir vietos valdžios institucijų, kurioms taikomi tie patys rizikos koeficientai, kaip ir centrinei valdžiai, sąrašą. |
| --- | --- |

9.

Regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijos vertinamos kaip centrinės valdžios, kurios jurisdikcijoje jos yra įsteigtos, pozicijos, jeigu tokių pozicijų rizika nesiskiria dėl pirmųjų pozicijų (regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijų) specifinių pajamų generavimo galimybių ir dėl egzistuojančių tam tikrų institucinių susitarimų, kurių taikymo poveikis mažina įsipareigojimų neįvykdymo riziką.

Kompetentingos institucijos sudaro ir paskelbia regioninės valdžios ir vietos valdžios institucijų, kurioms taikomi tie patys rizikos koeficientai, kaip ir centrinei valdžiai, sąrašą.

| 10. | Pozicijos bažnyčioms ir religinėms bendruomenėms, kurios pagal viešąją teisę yra įsteigtos kaip juridiniai asmenys ir kurios renka mokesčius vadovaudamosi teisės aktais, suteikiančiais joms teisę tuo užsiimti, vertinamos kaip regioninės valdžios ir vietos valdžios institucijų pozicijos, išskyrus tai, kad netaikomas 9 punktas. Šiuo atveju taikant 89 straipsnio 1 dalies a punktą sutikimas taikyti V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 1 poskirsnį yra galimas. |
| --- | --- |

10.

Pozicijos bažnyčioms ir religinėms bendruomenėms, kurios pagal viešąją teisę yra įsteigtos kaip juridiniai asmenys ir kurios renka mokesčius vadovaudamosi teisės aktais, suteikiančiais joms teisę tuo užsiimti, vertinamos kaip regioninės valdžios ir vietos valdžios institucijų pozicijos, išskyrus tai, kad netaikomas 9 punktas. Šiuo atveju taikant 89 straipsnio 1 dalies a punktą sutikimas taikyti V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 1 poskirsnį yra galimas.

| 11. | Kai trečiosios šalies jurisdikcijos kompetentingos institucijos, kurios atlieka priežiūros ir reglamentavimo funkcijas, bent jau panašias į tas, kurios taikomos Bendrijoje, regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijas vertina kaip jų centrinės valdžios pozicijas, valstybės narės gali leisti savo kredito įstaigoms tuo pačiu būdu vertinti tokių regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijų riziką. |
| --- | --- |

11.

Kai trečiosios šalies jurisdikcijos kompetentingos institucijos, kurios atlieka priežiūros ir reglamentavimo funkcijas, bent jau panašias į tas, kurios taikomos Bendrijoje, regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijas vertina kaip jų centrinės valdžios pozicijas, valstybės narės gali leisti savo kredito įstaigoms tuo pačiu būdu vertinti tokių regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijų riziką.

3.   ADMINISTRACINIŲ VIENETŲ IR PELNO NESIEKIANČIŲ ORGANIZACIJŲ POZICIJOS

3.1.   Vertinimas

| 12. | Nepažeidžiant 13–17 punktų, administracinių vienetų ir pelno nesiekiančių organizacijų pozicijoms priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

12.

Nepažeidžiant 13–17 punktų, administracinių vienetų ir pelno nesiekiančių organizacijų pozicijoms priskiriamas 100 % rizikos koeficientas.

3.2.   Valstybinio sektoriaus subjektai

| 13. | Nepažeidžiant 14–17 punktų, valstybinio sektoriaus subjektų pozicijoms priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

13.

Nepažeidžiant 14–17 punktų, valstybinio sektoriaus subjektų pozicijoms priskiriamas 100 % rizikos koeficientas.

| 14. | Kompetentingų institucijų nuožiūra, valstybinio sektoriaus subjektų pozicijos gali būti vertinamos kaip institucijų pozicijos. Ši kompetentingų institucijų pasirinkimo teisė nepriklauso nuo 80 straipsnio 3 dalyje nurodytos pasirinkimo teisės. Trumpalaikėms pozicijoms, nurodytoms 31, 32 ir 37 punktuose, lengvatinis traktavimas netaikomas. |
| --- | --- |

14.

Kompetentingų institucijų nuožiūra, valstybinio sektoriaus subjektų pozicijos gali būti vertinamos kaip institucijų pozicijos. Ši kompetentingų institucijų pasirinkimo teisė nepriklauso nuo 80 straipsnio 3 dalyje nurodytos pasirinkimo teisės. Trumpalaikėms pozicijoms, nurodytoms 31, 32 ir 37 punktuose, lengvatinis traktavimas netaikomas.

| 15. | Išimtinais atvejais valstybinio sektoriaus subjektų pozicijos gali būti vertinamos kaip ir centrinės valdžios, kurios teritorijoje jos yra, pozicijos, jei kompetentingų institucijų požiūriu nesiskiria šių pozicijų rizika dėl centrinės valdžios suteiktos tinkamos garantijos. |
| --- | --- |

15.

Išimtinais atvejais valstybinio sektoriaus subjektų pozicijos gali būti vertinamos kaip ir centrinės valdžios, kurios teritorijoje jos yra, pozicijos, jei kompetentingų institucijų požiūriu nesiskiria šių pozicijų rizika dėl centrinės valdžios suteiktos tinkamos garantijos.

| 16. | Kai vienos valstybės narės kompetentingos institucijos jau nusprendė valstybinio sektoriaus subjektų pozicijas vertinti kaip institucijų pozicijas arba kaip centrinės valdžios, kurios jurisdikcijoje jos yra, pozicijas, kitos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti savo kredito įstaigoms vertinti tokių valstybinio sektoriaus subjektų pozicijų riziką tokiu pačiu būdu. |
| --- | --- |

16.

Kai vienos valstybės narės kompetentingos institucijos jau nusprendė valstybinio sektoriaus subjektų pozicijas vertinti kaip institucijų pozicijas arba kaip centrinės valdžios, kurios jurisdikcijoje jos yra, pozicijas, kitos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti savo kredito įstaigoms vertinti tokių valstybinio sektoriaus subjektų pozicijų riziką tokiu pačiu būdu.

| 17. | Kai trečiosios šalies jurisdikcijos kompetentingos institucijos, kurios atlieka priežiūros ir reglamentavimo funkcijas, bent jau panašias į tas, kurios taikomos Bendrijoje, valstybinio sektoriaus subjektų pozicijas vertina kaip institucijų pozicijas, valstybės narės gali leisti savo kredito įstaigoms tokių valstybinio sektoriaus subjektų pozicijų riziką vertinti tokiu pačiu būdu. |
| --- | --- |

17.

Kai trečiosios šalies jurisdikcijos kompetentingos institucijos, kurios atlieka priežiūros ir reglamentavimo funkcijas, bent jau panašias į tas, kurios taikomos Bendrijoje, valstybinio sektoriaus subjektų pozicijas vertina kaip institucijų pozicijas, valstybės narės gali leisti savo kredito įstaigoms tokių valstybinio sektoriaus subjektų pozicijų riziką vertinti tokiu pačiu būdu.

4.   DAUGIAŠALIŲ PLĖTROS BANKŲ POZICIJOS

4.1.   Taikymo sritis

| 18. | 78 – 83 straipsniuose Amerikos investicijų korporacija, Juodosios jūros regiono prekybos ir plėtros bankas ir Vidurio Amerikos ekonominės integracijos bankas laikomi daugiašaliais plėtros bankais. |
| --- | --- |

18.

78 – 83 straipsniuose Amerikos investicijų korporacija, Juodosios jūros regiono prekybos ir plėtros bankas ir Vidurio Amerikos ekonominės integracijos bankas laikomi daugiašaliais plėtros bankais.

4.2.   Vertinimas

| 19. | Nepažeidžiant 20 ir 21 punktų, daugiašalių plėtros bankų pozicijos vertinamos tuo pačiu būdu kaip ir institucijų pozicijos, remiantis 29–32 punktais. Trumpalaikėms pozicijoms, nurodytoms 31, 32 ir 37 punktuose, lengvatinis traktavimas netaikomas. |
| --- | --- |

19.

Nepažeidžiant 20 ir 21 punktų, daugiašalių plėtros bankų pozicijos vertinamos tuo pačiu būdu kaip ir institucijų pozicijos, remiantis 29–32 punktais. Trumpalaikėms pozicijoms, nurodytoms 31, 32 ir 37 punktuose, lengvatinis traktavimas netaikomas.

| 20. | Šių daugiašalių plėtros bankų pozicijoms priskiriamas 0 % rizikos koeficientas:






  a) | Tarptautinis rekonstrukcijos ir plėtros bankas; |
| --- | --- | --- |

20.

Šių daugiašalių plėtros bankų pozicijoms priskiriamas 0 % rizikos koeficientas:

a)

Tarptautinis rekonstrukcijos ir plėtros bankas;

| b) | Tarptautinė finansų korporacija; |
| --- | --- |

b)

Tarptautinė finansų korporacija;

| c) | Amerikos plėtros bankas; |
| --- | --- |

c)

Amerikos plėtros bankas;

| d) | Azijos plėtros bankas; |
| --- | --- |

d)

Azijos plėtros bankas;

| e) | Afrikos plėtros bankas; |
| --- | --- |

e)

Afrikos plėtros bankas;

| f) | Europos Tarybos plėtros bankas; |
| --- | --- |

f)

Europos Tarybos plėtros bankas;

| g) | Šiaurės šalių investicijų bankas; |
| --- | --- |

g)

Šiaurės šalių investicijų bankas;

| h) | Karibų jūros baseino plėtros bankas; |
| --- | --- |

h)

Karibų jūros baseino plėtros bankas;

| i) | Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas; |
| --- | --- |

i)

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas;

| j) | Europos investicijų bankas, |
| --- | --- |

j)

Europos investicijų bankas,

| k) | Europos investicijų fondas; ir |
| --- | --- |

k)

Europos investicijų fondas; ir

| l) | Daugiašalė investicijų garantijų agentūra. |
| --- | --- |

l)

Daugiašalė investicijų garantijų agentūra.

| 21. | Pasirašyto, bet į Europos investicijų fondą dar neapmokėto kapitalo daliai priskiriamas 20 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

21.

Pasirašyto, bet į Europos investicijų fondą dar neapmokėto kapitalo daliai priskiriamas 20 % rizikos koeficientas.

5.   TARPTAUTINIŲ ORGANIZACIJŲ POZICIJOS

| 22. | Šių tarptautinių organizacijų pozicijoms priskiriamas 0 % rizikos koeficientas:






  a) | Europos bendrija; |
| --- | --- | --- |

22.

Šių tarptautinių organizacijų pozicijoms priskiriamas 0 % rizikos koeficientas:

a)

Europos bendrija;

| b) | Tarptautinis valiutos fondas; |
| --- | --- |

b)

Tarptautinis valiutos fondas;

| c) | Tarptautinių atsiskaitymų bankas. |
| --- | --- |

c)

Tarptautinių atsiskaitymų bankas.

6.   INSTITUCIJŲ POZICIJOS

6.1.   Vertinimas

| 23. | Nustatant rizikos koeficientą institucijų pozicijoms, taikomas vienas iš dviejų metodų, aprašytų 26–27 ir 29–32 punktuose. |
| --- | --- |

23.

Nustatant rizikos koeficientą institucijų pozicijoms, taikomas vienas iš dviejų metodų, aprašytų 26–27 ir 29–32 punktuose.

| 24. | Nepažeidžiant kitų 23–39 punktų nuostatų, finansų įstaigų, kurių veiklai leidimus išdavė ir kurias prižiūri už leidimų išdavimą ir priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos ir kurios disponuoja tokiomis pačiomis priežiūros teisėmis kaip ir kredito įstaigas prižiūrinčios kompetentingos institucijos, pozicijos vertinamos taip pat, kaip institucijų pozicijos. |
| --- | --- |

24.

Nepažeidžiant kitų 23–39 punktų nuostatų, finansų įstaigų, kurių veiklai leidimus išdavė ir kurias prižiūri už leidimų išdavimą ir priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos ir kurios disponuoja tokiomis pačiomis priežiūros teisėmis kaip ir kredito įstaigas prižiūrinčios kompetentingos institucijos, pozicijos vertinamos taip pat, kaip institucijų pozicijos.

6.2.   Nereitinguotų institucijų pozicijų rizikos koeficientų apatinė riba

| 25. | Nereitinguotos institucijos pozicijoms priskiriamas rizikos koeficientas negali būti mažesnis už jos centrinės valdžios pozicijoms priskiriamą rizikos koeficientą. |
| --- | --- |

25.

Nereitinguotos institucijos pozicijoms priskiriamas rizikos koeficientas negali būti mažesnis už jos centrinės valdžios pozicijoms priskiriamą rizikos koeficientą.

6.3.   Centrinės valdžios rizikos koeficientu pagrįstas metodas

| 26. | Institucijų pozicijoms rizikos koeficientas priskiriamas atsižvelgiant į kredito kokybės žingsnį, kuriam pagal 3 lentelę priskiriamos centrinės valdžios, kurios jurisdikcijos ta institucija įsteigta, pozicijos. |
| --- | --- |

26.

Institucijų pozicijoms rizikos koeficientas priskiriamas atsižvelgiant į kredito kokybės žingsnį, kuriam pagal 3 lentelę priskiriamos centrinės valdžios, kurios jurisdikcijos ta institucija įsteigta, pozicijos.

3 lentelė

| Kredito kokybės žingsnis, kurį atitinka centrinės valdžios reitingas | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pozicijos rizikos koeficientas | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Kredito kokybės žingsnis, kurį atitinka centrinės valdžios reitingas

1

2

3

4

5

6

Pozicijos rizikos koeficientas

20 %

50 %

100 %

100 %

100 %

150 %

| 27. | Institucijų, įsteigtų šalyse, kurių centrinė vyriausybė nereitinguota, pozicijoms priskiriamas ne didesnis kaip 100 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

27.

Institucijų, įsteigtų šalyse, kurių centrinė vyriausybė nereitinguota, pozicijoms priskiriamas ne didesnis kaip 100 % rizikos koeficientas.

| 28. | Institucijų pozicijoms, kurių efektyvusis terminas nuo sandorio sudarymo pradžios neviršija trijų mėnesių, priskiriamas 20 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

28.

Institucijų pozicijoms, kurių efektyvusis terminas nuo sandorio sudarymo pradžios neviršija trijų mėnesių, priskiriamas 20 % rizikos koeficientas.

6.4.   Kredito rizikos vertinimu pagrįstas metodas

| 29. | Institucijų, kurios turi pripažintos ECAI suteiktą kredito rizikos vertinimą, pozicijoms, kurių efektyvusis terminas nuo sandorio sudarymo pradžios yra daugiau kaip trys mėnesiai, rizikos koeficientas priskiriamas pagal 4 lentelę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, kompetentingų institucijų paskirstytus į šešis kredito kokybės vertinimo skalės žingsnius. |
| --- | --- |

29.

Institucijų, kurios turi pripažintos ECAI suteiktą kredito rizikos vertinimą, pozicijoms, kurių efektyvusis terminas nuo sandorio sudarymo pradžios yra daugiau kaip trys mėnesiai, rizikos koeficientas priskiriamas pagal 4 lentelę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, kompetentingų institucijų paskirstytus į šešis kredito kokybės vertinimo skalės žingsnius.

4 lentelė

| Kredito kokybės žingsnis | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rizikos koeficientas | 20 % | 50 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Kredito kokybės žingsnis

1

2

3

4

5

6

Rizikos koeficientas

20 %

50 %

50 %

100 %

100 %

150 %

| 30. | Nereitinguotų institucijų pozicijoms priskiriamas 50 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

30.

Nereitinguotų institucijų pozicijoms priskiriamas 50 % rizikos koeficientas.

| 31. | Institucijų, kurios turi pripažintos ECAI suteiktą kredito rizikos vertinimą, pozicijoms, kurių efektyvusis terminas nuo sandorio sudarymo pradžios neviršija trijų mėnesių, rizikos koeficientas priskiriamas pagal 5 lentelę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, kompetentingų institucijų paskirstytus į šešis kredito kokybės vertinimo skalės žingsnius. |
| --- | --- |

31.

Institucijų, kurios turi pripažintos ECAI suteiktą kredito rizikos vertinimą, pozicijoms, kurių efektyvusis terminas nuo sandorio sudarymo pradžios neviršija trijų mėnesių, rizikos koeficientas priskiriamas pagal 5 lentelę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, kompetentingų institucijų paskirstytus į šešis kredito kokybės vertinimo skalės žingsnius.

5 lentelė

| Kredito kokybės žingsnis | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rizikos koeficientas | 20 % | 20 % | 20 % | 50 % | 50 % | 150 % |

Kredito kokybės žingsnis

1

2

3

4

5

6

Rizikos koeficientas

20 %

20 %

20 %

50 %

50 %

150 %

| 32. | Nereitinguotų institucijų pozicijoms, kurių efektyvusis terminas nuo sandorio sudarymo pradžios neviršija trijų mėnesių, priskiriamas 20 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

32.

Nereitinguotų institucijų pozicijoms, kurių efektyvusis terminas nuo sandorio sudarymo pradžios neviršija trijų mėnesių, priskiriamas 20 % rizikos koeficientas.

6.5.   Sąveika su trumpalaikiais kredito rizikos vertinimais

| 33. | Jei institucijų pozicijoms įvertinti taikomas 29–32 punktuose aprašytas metodas, sąveika su konkrečiu trumpalaikiu vertinimu bus tokia, kaip aprašoma toliau. |
| --- | --- |

33.

Jei institucijų pozicijoms įvertinti taikomas 29–32 punktuose aprašytas metodas, sąveika su konkrečiu trumpalaikiu vertinimu bus tokia, kaip aprašoma toliau.

| 34. | Jei nėra trumpalaikio kredito rizikos vertinimo, visoms institucijų pozicijoms, kurių likęs terminas neviršija trijų mėnesių, taikomas bendrasis trumpalaikių pozicijų lengvatinis traktavimas, kaip nurodyta 31 punkte. |
| --- | --- |

34.

Jei nėra trumpalaikio kredito rizikos vertinimo, visoms institucijų pozicijoms, kurių likęs terminas neviršija trijų mėnesių, taikomas bendrasis trumpalaikių pozicijų lengvatinis traktavimas, kaip nurodyta 31 punkte.

| 35. | Jei yra trumpalaikis kredito rizikos vertinimas ir jei toks vertinimas numato palankesnio arba lygiaverčio rizikos koeficiento taikymą, palyginti su bendruoju trumpalaikių pozicijų lengvatiniu traktavimu, kaip nurodyta 31 punkte, tai šis trumpalaikis kredito rizikos vertinimas taikomas tik tai konkrečiai pozicijai. Kitoms trumpalaikėms pozicijoms taikomas bendrasis trumpalaikių pozicijų lengvatinis traktavimas, kaip nurodyta 31 punkte. |
| --- | --- |

35.

Jei yra trumpalaikis kredito rizikos vertinimas ir jei toks vertinimas numato palankesnio arba lygiaverčio rizikos koeficiento taikymą, palyginti su bendruoju trumpalaikių pozicijų lengvatiniu traktavimu, kaip nurodyta 31 punkte, tai šis trumpalaikis kredito rizikos vertinimas taikomas tik tai konkrečiai pozicijai. Kitoms trumpalaikėms pozicijoms taikomas bendrasis trumpalaikių pozicijų lengvatinis traktavimas, kaip nurodyta 31 punkte.

| 36. | Jei yra trumpalaikis kredito rizikos vertinimas ir jei toks vertinimas numato taikyti mažiau palankų rizikos koeficientą, nei numato bendrasis trumpalaikių pozicijų lengvatinis traktavimas, taikomas trumpalaikėms pozicijoms, kaip nurodyta 31 punkte, tai bendrasis trumpalaikių pozicijų lengvatinis traktavimas neturi būti naudojamas, ir visoms nereitinguotoms trumpalaikėms pozicijoms priskiriamas rizikos koeficientas, kurį nulėmė tas trumpalaikis kredito rizikos vertinimas. |
| --- | --- |

36.

Jei yra trumpalaikis kredito rizikos vertinimas ir jei toks vertinimas numato taikyti mažiau palankų rizikos koeficientą, nei numato bendrasis trumpalaikių pozicijų lengvatinis traktavimas, taikomas trumpalaikėms pozicijoms, kaip nurodyta 31 punkte, tai bendrasis trumpalaikių pozicijų lengvatinis traktavimas neturi būti naudojamas, ir visoms nereitinguotoms trumpalaikėms pozicijoms priskiriamas rizikos koeficientas, kurį nulėmė tas trumpalaikis kredito rizikos vertinimas.

6.6.   Trumpalaikės pozicijos nacionaline skolininko valiuta

| 37. | Institucijų pozicijos, kurių likęs terminas neviršija trijų mėnesių ir kurios yra išreikštos ir finansuojamos nacionaline valiuta, remiantis abiem 26–27 ir 29–32 punktuose aprašytais metodais, gali kompetentingos institucijos nuožiūra būti priskiriamas rizikos koeficientas, kuris yra viena kategorija mažiau palankus už lengvatinį rizikos koeficientą, priskiriamą centrinės valdžios pozicijoms, kaip aprašyta 4 ir 5 punktuose. |
| --- | --- |

37.

Institucijų pozicijos, kurių likęs terminas neviršija trijų mėnesių ir kurios yra išreikštos ir finansuojamos nacionaline valiuta, remiantis abiem 26–27 ir 29–32 punktuose aprašytais metodais, gali kompetentingos institucijos nuožiūra būti priskiriamas rizikos koeficientas, kuris yra viena kategorija mažiau palankus už lengvatinį rizikos koeficientą, priskiriamą centrinės valdžios pozicijoms, kaip aprašyta 4 ir 5 punktuose.

| 38. | Pozicijoms, kurių likęs terminas neviršija trijų mėnesių ir kurios finansuojamos nacionaline skolininko valiuta, negali būti priskiriamas mažesnis kaip 20 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

38.

Pozicijoms, kurių likęs terminas neviršija trijų mėnesių ir kurios finansuojamos nacionaline skolininko valiuta, negali būti priskiriamas mažesnis kaip 20 % rizikos koeficientas.

6.7   Investicijos į reguliuojamojo kapitalo priemones

| 39. | Investicijoms į institucijų nuosavybės vertybinius popierius arba reguliuojamojo kapitalo priemones priskiriamas 100 % rizikos koeficientas, išskyrus atvejus, kai jos atimamos iš kapitalo. |
| --- | --- |

39.

Investicijoms į institucijų nuosavybės vertybinius popierius arba reguliuojamojo kapitalo priemones priskiriamas 100 % rizikos koeficientas, išskyrus atvejus, kai jos atimamos iš kapitalo.

6.8   Minimalios atsargos, kurios laikomos pagal ECB reikalavimą

| 40. | Jeigu institucijos pozicija susidarė dėl ECB ar valstybės narės centrinio banko reikalavimo kredito įstaigai laikyti minimalias atsargas, valstybės narės gali leisti šiai pozicijai priskirti rizikos koeficientą, kuris būtų priskirtas tos valstybės narės centrinio banko pozicijai, jei:






  a) | atsargos laikomos, atsižvelgiant į 2003 m. rugsėjo 12 d. ECBreglamentą (EB) Nr. 1745/2003 dėl minimalių privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (1) ar vėliau jį pakeitusį reglamentą arba į atskiros valstybės reikalavimus, kurie visais esminiais aspektais atitinka tą reglamentą; ir |
| --- | --- | --- |

40.

Jeigu institucijos pozicija susidarė dėl ECB ar valstybės narės centrinio banko reikalavimo kredito įstaigai laikyti minimalias atsargas, valstybės narės gali leisti šiai pozicijai priskirti rizikos koeficientą, kuris būtų priskirtas tos valstybės narės centrinio banko pozicijai, jei:

a)

atsargos laikomos, atsižvelgiant į 2003 m. rugsėjo 12 d. ECBreglamentą (EB) Nr. 1745/2003 dėl minimalių privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (1) ar vėliau jį pakeitusį reglamentą arba į atskiros valstybės reikalavimus, kurie visais esminiais aspektais atitinka tą reglamentą; ir

| b) | institucijos, kurioje laikomos atsargos, bankroto arba nemokumo atveju atsargos laiku ir visiškai grąžinamos kredito įstaigai ir nenaudojamos kitiems institucijos įsipareigojimams padengti. |
| --- | --- |

b)

institucijos, kurioje laikomos atsargos, bankroto arba nemokumo atveju atsargos laiku ir visiškai grąžinamos kredito įstaigai ir nenaudojamos kitiems institucijos įsipareigojimams padengti.

7.   ĮMONIŲ POZICIJOS

7.1.   Vertinimas

| 41. | Pozicijoms, kurios turi pripažintos išorinės kredito rizikos vertinimo institucijos (ECAI) kredito rizikos vertinimą, rizikos koeficientas priskiriamas pagal 6 lentelę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, kompetentingų institucijų paskirstytus į šešis kredito kokybės vertinimo skalės žingsnius. |
| --- | --- |

41.

Pozicijoms, kurios turi pripažintos išorinės kredito rizikos vertinimo institucijos (ECAI) kredito rizikos vertinimą, rizikos koeficientas priskiriamas pagal 6 lentelę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, kompetentingų institucijų paskirstytus į šešis kredito kokybės vertinimo skalės žingsnius.

6 lentelė

| Kredito kokybės žingsnis | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rizikos koeficientas | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % | 150 % |

Kredito kokybės žingsnis

1

2

3

4

5

6

Rizikos koeficientas

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

150 %

| 42. | Pozicijoms, kurios neturi tokio kredito rizikos vertinimo, priskiriamas didesnysis iš šių dviejų koeficientų: 100 % rizikos koeficientas arba centrinės valdžios pozicijoms taikomas rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

42.

Pozicijoms, kurios neturi tokio kredito rizikos vertinimo, priskiriamas didesnysis iš šių dviejų koeficientų: 100 % rizikos koeficientas arba centrinės valdžios pozicijoms taikomas rizikos koeficientas.

8.   MAŽMENINĖS POZICIJOS

| 43. | Pozicijoms, kurios atitinka 79 straipsnio 2 dalyje išvardytus kriterijus, priskiriamas 75 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

43.

Pozicijoms, kurios atitinka 79 straipsnio 2 dalyje išvardytus kriterijus, priskiriamas 75 % rizikos koeficientas.

9.   NEKILNOJAMUOJU TURTU UŽTIKRINTOS POZICIJOS

| 44. | Nepažeidžiant 45–60 punktų, pozicijoms, visiškai užtikrintoms nekilnojamuoju turtu, priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

44.

Nepažeidžiant 45–60 punktų, pozicijoms, visiškai užtikrintoms nekilnojamuoju turtu, priskiriamas 100 % rizikos koeficientas.

9.1.   Pozicijos, užtikrintos gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu.

| 45. | Pozicijoms arba jų dalims, visiškai užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiu gyvenamosios paskirties turtu, kuriame savininkas ar savininkas naudos gavėjas asmeninio investavimo įmonių atveju apsigyveno ar apsigyvens arba kurį jis išnuomojo, priskiriamas 35 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

45.

Pozicijoms arba jų dalims, visiškai užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiu gyvenamosios paskirties turtu, kuriame savininkas ar savininkas naudos gavėjas asmeninio investavimo įmonių atveju apsigyveno ar apsigyvens arba kurį jis išnuomojo, priskiriamas 35 % rizikos koeficientas.

| 46. | Pozicijoms, visiškai užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiu užstatu įkeičiant Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių, veikiančių pagal 1991 m. Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių įstatymą ar vėliau priimtus lygiaverčius teisės aktus, akcijas, susijusias su gyvenamosios paskirties turtu, kuriame savininkas apsigyveno ar apsigyvens arba kurį jis išnuomojo, priskiriamas 35 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

46.

Pozicijoms, visiškai užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiu užstatu įkeičiant Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių, veikiančių pagal 1991 m. Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių įstatymą ar vėliau priimtus lygiaverčius teisės aktus, akcijas, susijusias su gyvenamosios paskirties turtu, kuriame savininkas apsigyveno ar apsigyvens arba kurį jis išnuomojo, priskiriamas 35 % rizikos koeficientas.

| 47. | Nuomininko pozicijoms, susidariusioms dėl turto lizingo (finansinės nuomos) sandorių, susijusių su gyvenamosios paskirties turtu, pagal kuriuos kredito taiga yra nuomotojas, o nuomininkas turi teisę išpirkti tą turtą, turi būti priskiriamas 35 % rizikos koeficientas, jeigu kompetentingos institucijos įsitikinusios, kad kredito įstaiga turi pilną šio turto nuosavybės teisę. |
| --- | --- |

47.

Nuomininko pozicijoms, susidariusioms dėl turto lizingo (finansinės nuomos) sandorių, susijusių su gyvenamosios paskirties turtu, pagal kuriuos kredito taiga yra nuomotojas, o nuomininkas turi teisę išpirkti tą turtą, turi būti priskiriamas 35 % rizikos koeficientas, jeigu kompetentingos institucijos įsitikinusios, kad kredito įstaiga turi pilną šio turto nuosavybės teisę.

| 48. | Priimdamos sprendimą dėl atvejų, aprašytų 45–47 punktuose, kompetentingos institucijos turi būti įsitikinusios, kad įvykdytos šios sąlygos:






  a) | turto vertė neturi reikšmingai priklausyti nuo įsipareigojančiojo asmens kreditingumo. Šis reikalavimas neužkerta kelio situacijoms, kai vien tik makroekonominiai veiksniai lemia tiek turto vertę, tiek skolininko įsipareigojimų vykdymą; |
| --- | --- | --- |

48.

Priimdamos sprendimą dėl atvejų, aprašytų 45–47 punktuose, kompetentingos institucijos turi būti įsitikinusios, kad įvykdytos šios sąlygos:

a)

turto vertė neturi reikšmingai priklausyti nuo įsipareigojančiojo asmens kreditingumo. Šis reikalavimas neužkerta kelio situacijoms, kai vien tik makroekonominiai veiksniai lemia tiek turto vertę, tiek skolininko įsipareigojimų vykdymą;

| b) | skolininko rizika neturi reikšmingai priklausyti nuo turto ar projekto realizavimo rezultatų, o labiau turi priklausyti nuo skolininko gebėjimo grąžinti skolą iš kitų šaltinių. Taigi kredito grąžinimas neturi reikšmingai priklausyti nuo jokių pinigų srautų, sugeneruotų iš turto, naudojamo kaip užtikrinimo priemonė; |
| --- | --- |

b)

skolininko rizika neturi reikšmingai priklausyti nuo turto ar projekto realizavimo rezultatų, o labiau turi priklausyti nuo skolininko gebėjimo grąžinti skolą iš kitų šaltinių. Taigi kredito grąžinimas neturi reikšmingai priklausyti nuo jokių pinigų srautų, sugeneruotų iš turto, naudojamo kaip užtikrinimo priemonė;

| c) | yra įvykdyti VIII priedo 2 dalies 8 punkte išdėstyti minimalūs reikalavimai ir laikomasi VIII priedo 3 dalies 62–65 punktuose išdėstytų vertinimo taisyklių; ir |
| --- | --- |

c)

yra įvykdyti VIII priedo 2 dalies 8 punkte išdėstyti minimalūs reikalavimai ir laikomasi VIII priedo 3 dalies 62–65 punktuose išdėstytų vertinimo taisyklių; ir

| d) | turto vertė reikšmingu skirtumu viršija pozicijas. |
| --- | --- |

d)

turto vertė reikšmingu skirtumu viršija pozicijas.

| 49. | Pozicijų, visiškai užtikrintų jų teritorijoje esančiu gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, atžvilgiu kompetentingos institucijos gali atsisakyti 48 punkto b papunktyje numatytos sąlygos, jei jos turi įrodymų, kad gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinka jų teritorijoje yra išvystytą ir turi ilgalaikes tradicijas ir kad nuostolių lygis joje yra pakankamai žemas, kad būtų galima pateisinti tokį traktavimą. |
| --- | --- |

49.

Pozicijų, visiškai užtikrintų jų teritorijoje esančiu gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, atžvilgiu kompetentingos institucijos gali atsisakyti 48 punkto b papunktyje numatytos sąlygos, jei jos turi įrodymų, kad gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinka jų teritorijoje yra išvystytą ir turi ilgalaikes tradicijas ir kad nuostolių lygis joje yra pakankamai žemas, kad būtų galima pateisinti tokį traktavimą.

| 50. | Kai vienos valstybės narės kompetentingos institucijos jau nusprendė dėl 49 punkto, kitos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti savo kredito įstaigoms priskirti 35 % rizikos koeficientą tokioms pozicijomis, visiškai užtikrintoms gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu. |
| --- | --- |

50.

Kai vienos valstybės narės kompetentingos institucijos jau nusprendė dėl 49 punkto, kitos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti savo kredito įstaigoms priskirti 35 % rizikos koeficientą tokioms pozicijomis, visiškai užtikrintoms gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu.

9.2.   Pozicijos, užtikrintos komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu

| 51. | Kompetentingų institucijų nuožiūra, pozicijoms arba jų dalims, visiškai užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiais biurais ar kitos komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, esančio jų teritorijoje, gali būti priskiriamas 50 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

51.

Kompetentingų institucijų nuožiūra, pozicijoms arba jų dalims, visiškai užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiais biurais ar kitos komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, esančio jų teritorijoje, gali būti priskiriamas 50 % rizikos koeficientas.

| 52. | Kompetentingų institucijų nuožiūra, pozicijoms, visiškai užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiu užstatu įkeičiant Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių, veikiančių pagal 1991 m. Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių įstatymą ar vėliau priimtus lygiaverčius teisės aktus, akcijas, susijusias su biurais ar kitu komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, gali būti priskiriamas 50 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

52.

Kompetentingų institucijų nuožiūra, pozicijoms, visiškai užtikrintoms kompetentingas institucijas tenkinančiu užstatu įkeičiant Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių, veikiančių pagal 1991 m. Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių įstatymą ar vėliau priimtus lygiaverčius teisės aktus, akcijas, susijusias su biurais ar kitu komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, gali būti priskiriamas 50 % rizikos koeficientas.

| 53. | Kompetentingų institucijų nuožiūra, pozicijoms, susijusioms su turto lizingo (finansinė nuomos) sandoriais, apimančiais biurus ar kitą komercinės paskirties nekilnojamąjį turtą, kuris yra jų teritorijose, pagal kuriuos kredito įstaiga yra nuomotojas, o nuomininkas turi teisę šį turtą išpirkti, gali būti priskiriamas 50 % rizikos koeficientas, jeigu kompetentingos institucijos yra įsitikinusios, kad kredito įstaiga turi pilną šio turto nuosavybės teisę; |
| --- | --- |

53.

Kompetentingų institucijų nuožiūra, pozicijoms, susijusioms su turto lizingo (finansinė nuomos) sandoriais, apimančiais biurus ar kitą komercinės paskirties nekilnojamąjį turtą, kuris yra jų teritorijose, pagal kuriuos kredito įstaiga yra nuomotojas, o nuomininkas turi teisę šį turtą išpirkti, gali būti priskiriamas 50 % rizikos koeficientas, jeigu kompetentingos institucijos yra įsitikinusios, kad kredito įstaiga turi pilną šio turto nuosavybės teisę;

| 54. | 51–53 punktai taikomi, jei įvykdytos šios sąlygos:






  a) | turto vertė neturi reikšmingai priklausyti nuo įsipareigojančiojo asmens kreditingumo. Šis reikalavimas neužkerta kelio situacijoms, kai vien tik makroekonominiai veiksniai lemia tiek turto vertę, tiek skolininko įsipareigojimų vykdymą; |
| --- | --- | --- |

54.

51–53 punktai taikomi, jei įvykdytos šios sąlygos:

a)

turto vertė neturi reikšmingai priklausyti nuo įsipareigojančiojo asmens kreditingumo. Šis reikalavimas neužkerta kelio situacijoms, kai vien tik makroekonominiai veiksniai lemia tiek turto vertę, tiek skolininko įsipareigojimų vykdymą;

| b) | skolininko rizika neturi reikšmingai priklausyti nuo turto ar projekto realizavimo rezultatų, o labiau turi priklausyti nuo skolininko gebėjimo grąžinti skolą iš kitų šaltinių. Taigi kredito grąžinimas neturi reikšmingai priklausyti nuo jokių pinigų srautų, sugeneruotų iš turto, naudojamo kaip užtikrinimo priemonė; ir |
| --- | --- |

b)

skolininko rizika neturi reikšmingai priklausyti nuo turto ar projekto realizavimo rezultatų, o labiau turi priklausyti nuo skolininko gebėjimo grąžinti skolą iš kitų šaltinių. Taigi kredito grąžinimas neturi reikšmingai priklausyti nuo jokių pinigų srautų, sugeneruotų iš turto, naudojamo kaip užtikrinimo priemonė; ir

| c) | yra įvykdyti VIII priedo 2 dalies 8 punkte išdėstyti minimalūs reikalavimai ir laikomasi VIII priedo 3 dalies 62–65 punktuose išdėstytų vertinimo taisyklių. |
| --- | --- |

c)

yra įvykdyti VIII priedo 2 dalies 8 punkte išdėstyti minimalūs reikalavimai ir laikomasi VIII priedo 3 dalies 62–65 punktuose išdėstytų vertinimo taisyklių.

| 55. | 50 % rizikos koeficientas priskiriamas tai paskolos daliai, kuri neviršija ribos, apskaičiuotos pagal bet kurią iš šių sąlygų:






  a) | 50 % atitinkamo turto rinkos vertės; |
| --- | --- | --- |

55.

50 % rizikos koeficientas priskiriamas tai paskolos daliai, kuri neviršija ribos, apskaičiuotos pagal bet kurią iš šių sąlygų:

a)

50 % atitinkamo turto rinkos vertės;

| b) | mažesniojo iš šių dviejų dydžių: 50 % turto rinkos vertės arba 60 % hipotekinės vertės tose valstybėse narėse, kurios įstatymais ar kitais teisės aktais yra nustačiusios griežtus kriterijus, pagal kuriuos vertinama hipotekinė vertė. |
| --- | --- |

b)

mažesniojo iš šių dviejų dydžių: 50 % turto rinkos vertės arba 60 % hipotekinės vertės tose valstybėse narėse, kurios įstatymais ar kitais teisės aktais yra nustačiusios griežtus kriterijus, pagal kuriuos vertinama hipotekinė vertė.

| 56. | 100 % rizikos koeficientas priskiriamas tai paskolos daliai, kuri viršija 55 punkte nustatytas ribas. |
| --- | --- |

56.

100 % rizikos koeficientas priskiriamas tai paskolos daliai, kuri viršija 55 punkte nustatytas ribas.

| 57. | Kai vienos valstybės narės kompetentingos institucijos jau nusprendė dėl 51–53 punktų, kitos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti savo kredito įstaigoms taikyti 50 % rizikos koeficientą tokioms pozicijomis, visiškai užtikrintoms komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu. |
| --- | --- |

57.

Kai vienos valstybės narės kompetentingos institucijos jau nusprendė dėl 51–53 punktų, kitos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti savo kredito įstaigoms taikyti 50 % rizikos koeficientą tokioms pozicijomis, visiškai užtikrintoms komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu.

| 58. | Pozicijų, visiškai užtikrintų jų teritorijoje esančiu komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, atžvilgiu kompetentingos institucijos gali atsisakyti 54 punkto b papunktyje numatytos sąlygos, jei jos turi įrodymų, kad komercinės paskirties nekilnojamojo turto rinka jų teritorijoje yra išvystyta ir turi ilgalaikes tradicijas ir kad nuostolių lygis joje yra pakankamai žemas ir neviršija šių ribų:






  a) | nuostoliai, patiriami iš skolinimo, užtikrinto komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, iki 50 % rinkos vertės (arba, jei taikytina ir yra mažesnė, 60 % hipotekinės vertės) bet kuriais nustatytais metais neturi viršyti 0,3 % negrąžintos paskolos, užtikrintos komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, sumos; ir |
| --- | --- | --- |

58.

Pozicijų, visiškai užtikrintų jų teritorijoje esančiu komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, atžvilgiu kompetentingos institucijos gali atsisakyti 54 punkto b papunktyje numatytos sąlygos, jei jos turi įrodymų, kad komercinės paskirties nekilnojamojo turto rinka jų teritorijoje yra išvystyta ir turi ilgalaikes tradicijas ir kad nuostolių lygis joje yra pakankamai žemas ir neviršija šių ribų:

a)

nuostoliai, patiriami iš skolinimo, užtikrinto komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, iki 50 % rinkos vertės (arba, jei taikytina ir yra mažesnė, 60 % hipotekinės vertės) bet kuriais nustatytais metais neturi viršyti 0,3 % negrąžintos paskolos, užtikrintos komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, sumos; ir

| b) | bendrasis nuostolis, patiriamas iš skolinimo, užtikrinto komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, bet kuriais nustatytais metais neturi viršyti 0,5 % negrąžintos paskolos, užtikrintos komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, sumos. |
| --- | --- |

b)

bendrasis nuostolis, patiriamas iš skolinimo, užtikrinto komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, bet kuriais nustatytais metais neturi viršyti 0,5 % negrąžintos paskolos, užtikrintos komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, sumos.

| 59. | Jei tam tikrais metais nesilaikoma bet kurios iš 58 punkte nurodytų ribų, tuomet negalima daugiau taikyti 58 punkto, o 54 punkto b papunktyje nurodyta sąlyga taikoma tol, kol vėlesniais metais bus įgyvendinta 58 punkte nurodyta sąlyga. |
| --- | --- |

59.

Jei tam tikrais metais nesilaikoma bet kurios iš 58 punkte nurodytų ribų, tuomet negalima daugiau taikyti 58 punkto, o 54 punkto b papunktyje nurodyta sąlyga taikoma tol, kol vėlesniais metais bus įgyvendinta 58 punkte nurodyta sąlyga.

| 60. | Kai vienos valstybės narės kompetentingos institucijos jau nusprendė dėl 58 punkto, kitos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti savo kredito įstaigoms priskirti 50 % rizikos koeficientą tokioms pozicijomis, visiškai užtikrintoms komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu. |
| --- | --- |

60.

Kai vienos valstybės narės kompetentingos institucijos jau nusprendė dėl 58 punkto, kitos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti savo kredito įstaigoms priskirti 50 % rizikos koeficientą tokioms pozicijomis, visiškai užtikrintoms komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu.

10.   PRADELSTOS POZICIJOS

| 61. | Nepažeidžiant 62–65 punktuose išdėstytų nuostatų, bet kurios pozicijos neužtikrintai daliai, pradelstai daugiau kaip 90 dienų, kuri neviršija kompetentingos institucijos nustatyto limito ir kurios rizikos lygis yra priimtinas, priskiriamas toks rizikos koeficientas:






  a) | 150 % rizikos koeficientas, jei vertės koregavimai yra mažesni kaip 20 % neužtikrintos pozicijos dalies iš jos neatėmus vertės koregavimų; ir |
| --- | --- | --- |

61.

Nepažeidžiant 62–65 punktuose išdėstytų nuostatų, bet kurios pozicijos neužtikrintai daliai, pradelstai daugiau kaip 90 dienų, kuri neviršija kompetentingos institucijos nustatyto limito ir kurios rizikos lygis yra priimtinas, priskiriamas toks rizikos koeficientas:

a)

150 % rizikos koeficientas, jei vertės koregavimai yra mažesni kaip 20 % neužtikrintos pozicijos dalies iš jos neatėmus vertės koregavimų; ir

| b) | 100 % rizikos koeficientas, jei vertės koregavimai yra ne mažesni kaip 20 % neužtikrintos pozicijos dalies iš jos neatėmus vertės koregavimų. |
| --- | --- |

b)

100 % rizikos koeficientas, jei vertės koregavimai yra ne mažesni kaip 20 % neužtikrintos pozicijos dalies iš jos neatėmus vertės koregavimų.

| 62. | Apibrėžiant užtikrintą pradelstos pozicijos dalį, tinkama užtikrinimo priemonė ir garantijos yra tokios, kokios yra tinkamos kredito rizikos mažinimo tikslais. |
| --- | --- |

62.

Apibrėžiant užtikrintą pradelstos pozicijos dalį, tinkama užtikrinimo priemonė ir garantijos yra tokios, kokios yra tinkamos kredito rizikos mažinimo tikslais.

| 63. | Tačiau, jei pradelsta pozicija yra visiškai užtikrinta kitomis užtikrinimo priemonių formomis, kurios nepripažįstamos kredito rizikos mažinimo tikslais, kompetentingų institucijų nuožiūra, šioms pradelstoms pozicijoms galima priskirti 100 % rizikos koeficientą, remiantis griežtais operaciniais kriterijais, siekiant užtikrinti gerą užtikrinimo priemonės kokybę, kai vertės koregavimai pasiekia 15 % pozicijos iš jos neatėmus vertės koregavimų. |
| --- | --- |

63.

Tačiau, jei pradelsta pozicija yra visiškai užtikrinta kitomis užtikrinimo priemonių formomis, kurios nepripažįstamos kredito rizikos mažinimo tikslais, kompetentingų institucijų nuožiūra, šioms pradelstoms pozicijoms galima priskirti 100 % rizikos koeficientą, remiantis griežtais operaciniais kriterijais, siekiant užtikrinti gerą užtikrinimo priemonės kokybę, kai vertės koregavimai pasiekia 15 % pozicijos iš jos neatėmus vertės koregavimų.

| 64. | 45–50 punktuose nurodytoms pozicijoms gali būti priskirtas 100 % rizikos koeficientas be vertės koregavimų, jei jų terminas pradelstas daugiau kaip 90 dienų. Jei vertės koregavimai yra ne mažesni kaip 20 % pozicijos iš jos neatėmus vertės koregavimų, likusiai pozicijos daliai priskirtinas rizikos koeficientas kompetentingų institucijų nuožiūra gali būti sumažintas iki 50 %. |
| --- | --- |

64.

45–50 punktuose nurodytoms pozicijoms gali būti priskirtas 100 % rizikos koeficientas be vertės koregavimų, jei jų terminas pradelstas daugiau kaip 90 dienų. Jei vertės koregavimai yra ne mažesni kaip 20 % pozicijos iš jos neatėmus vertės koregavimų, likusiai pozicijos daliai priskirtinas rizikos koeficientas kompetentingų institucijų nuožiūra gali būti sumažintas iki 50 %.

| 65. | 51–60 punktuose nurodytoms pozicijoms priskiriamas 100 % rizikos koeficientas, jei jų terminas pradelstas daugiau kaip 90 dienų. |
| --- | --- |

65.

51–60 punktuose nurodytoms pozicijoms priskiriamas 100 % rizikos koeficientas, jei jų terminas pradelstas daugiau kaip 90 dienų.

11.   REGULIUOJAMOS DIDELĖS RIZIKOS KATEGORIJOMS PRIKLAUSANTYS STRAIPSNIAI

| 66. | Kompetentingų institucijų nuožiūra, pozicijoms, susijusioms su ypač didele rizika, kaip antai investicijos į rizikos kapitalo įmones arba investicijos į nuosavybės vertybinius popierius, priskiriamas 150 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

66.

Kompetentingų institucijų nuožiūra, pozicijoms, susijusioms su ypač didele rizika, kaip antai investicijos į rizikos kapitalo įmones arba investicijos į nuosavybės vertybinius popierius, priskiriamas 150 % rizikos koeficientas.

| 67. | Kompetentingos institucijos gali leisti, kad pozicijoms, kurių terminas nebuvo pradelstas, kurioms priskiriamas 150 % rizikos koeficientas remiantis šioje dalyje išdėstytomis nuostatomis ir kurioms buvo atlikti vertės koregavimai, būtų priskiriami tokie rizikos koeficientai:






  a) | 100 % rizikos koeficientas, jei vertės koregavimai yra ne mažesni kaip 20 % pozicijos vertės iš jos neatėmus vertės koregavimų; ir |
| --- | --- | --- |

67.

Kompetentingos institucijos gali leisti, kad pozicijoms, kurių terminas nebuvo pradelstas, kurioms priskiriamas 150 % rizikos koeficientas remiantis šioje dalyje išdėstytomis nuostatomis ir kurioms buvo atlikti vertės koregavimai, būtų priskiriami tokie rizikos koeficientai:

a)

100 % rizikos koeficientas, jei vertės koregavimai yra ne mažesni kaip 20 % pozicijos vertės iš jos neatėmus vertės koregavimų; ir

| b) | 50 % rizikos koeficientas, jei vertės koregavimai yra ne mažesni kaip 50 % pozicijos vertės iš jos neatėmus vertės koregavimų. |
| --- | --- |

b)

50 % rizikos koeficientas, jei vertės koregavimai yra ne mažesni kaip 50 % pozicijos vertės iš jos neatėmus vertės koregavimų.

12.   PADENGTŲ OBLIGACIJŲ POZICIJOS

| 68. | „Padengtos obligacijos“ — tai Direktyvos 85/611/EEB 22 straipsnio 4 dalyje apibrėžtos obligacijos, užtikrintos bet kuriuo toliau nurodytu įkeitimui tinkamu turtu:






  a) | ES centrinės valdžios, centrinių bankų, valstybinio sektoriaus subjektų, regioninės ir vietos valdžios institucijų garantuotos pozicijos; |
| --- | --- | --- |

68.

„Padengtos obligacijos“ — tai Direktyvos 85/611/EEB 22 straipsnio 4 dalyje apibrėžtos obligacijos, užtikrintos bet kuriuo toliau nurodytu įkeitimui tinkamu turtu:

a)

ES centrinės valdžios, centrinių bankų, valstybinio sektoriaus subjektų, regioninės ir vietos valdžios institucijų garantuotos pozicijos;

| b) | ne ES centrinės valdžios, ne ES centrinių bankų, daugiašalių plėtros bankų, tarptautinių organizacijų pozicijos arba šių subjektų garantuotos pozicijos, kurios atitinka šiame priede nustatytą 1 kredito kokybės žingsnį, ir ne ES valstybinio sektoriaus subjektų, ne ES regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijos arba šių subjektų garantuotos pozicijos, jei tokioms pozicijoms rizikos koeficientai suteikiami kaip institucijų arba centrinės valdžios bei centrinių bankų pozicijoms atitinkamai pagal 8, 9 14 arba 15 punktus ir jei jos atitinka šiame priede nustatytą 1 kredito kokybės žingsnį ir pozicijos, kaip numatyta šiame paragrafe, jei jos atitinka bent jau 2 arba žemesnį kredito kokybės žingsnį, kaip aprašoma šiame priede, su sąlyga, kad jos neviršija 20 % obligacijas išleidžiančių institucijų dar neapmokėtų padengtų obligacijų nominalios sumos; |
| --- | --- |

b)

ne ES centrinės valdžios, ne ES centrinių bankų, daugiašalių plėtros bankų, tarptautinių organizacijų pozicijos arba šių subjektų garantuotos pozicijos, kurios atitinka šiame priede nustatytą 1 kredito kokybės žingsnį, ir ne ES valstybinio sektoriaus subjektų, ne ES regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicijos arba šių subjektų garantuotos pozicijos, jei tokioms pozicijoms rizikos koeficientai suteikiami kaip institucijų arba centrinės valdžios bei centrinių bankų pozicijoms atitinkamai pagal 8, 9 14 arba 15 punktus ir jei jos atitinka šiame priede nustatytą 1 kredito kokybės žingsnį ir pozicijos, kaip numatyta šiame paragrafe, jei jos atitinka bent jau 2 arba žemesnį kredito kokybės žingsnį, kaip aprašoma šiame priede, su sąlyga, kad jos neviršija 20 % obligacijas išleidžiančių institucijų dar neapmokėtų padengtų obligacijų nominalios sumos;

| c) | institucijų pozicijos, kurios atitinka 1 kredito kokybės žingsnį, kaip aprašoma šiame priede. Tokios rūšies pozicijų bendra suma neturi viršyti 15 % obligacijas išleidžiančios kredito įstaigos dar neapmokėtų padengtų obligacijų nominalios sumos. Pozicijoms, atsirandančioms dėl to, kad įkeistu nekilnojamuoju turtu užtikrintų paskolų gavėjai mokėjimą ar pajamas iš likvidavimo valdo ir perleidžia padengtų obligacijų turėtojams, 15 % riba netaikoma. ES institucijų pozicijoms, kurių terminas neviršija 100 dienų, netaikomas 1 kredito kokybės žingsnio reikalavimas, bet tos institucijos turi bent jau atitikti 2 kredito kokybės žingsnį, kaip aprašoma šiame priede; |
| --- | --- |

c)

institucijų pozicijos, kurios atitinka 1 kredito kokybės žingsnį, kaip aprašoma šiame priede. Tokios rūšies pozicijų bendra suma neturi viršyti 15 % obligacijas išleidžiančios kredito įstaigos dar neapmokėtų padengtų obligacijų nominalios sumos. Pozicijoms, atsirandančioms dėl to, kad įkeistu nekilnojamuoju turtu užtikrintų paskolų gavėjai mokėjimą ar pajamas iš likvidavimo valdo ir perleidžia padengtų obligacijų turėtojams, 15 % riba netaikoma. ES institucijų pozicijoms, kurių terminas neviršija 100 dienų, netaikomas 1 kredito kokybės žingsnio reikalavimas, bet tos institucijos turi bent jau atitikti 2 kredito kokybės žingsnį, kaip aprašoma šiame priede;

| d) | paskolos, užtikrintos įkeičiant gyvenamosios paskirties nekilnojamąjį turtą arba Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių akcijas, kaip nurodyta 46 punkte, neviršijančios mažesniosios iš pagrindinių kreditorinio reikalavimo pirmumo teisių, susietų su ankstesnėmis kreditorinio reikalavimo pirmumo teisėmis, sumų bei neviršijančios 80 % įkeisto turto vertės, arba aukščiausiojo reitingo vienetus, kuriuos leidžia Prancūzijos „Fonds Communs de Créances“ arba atitinkami valstybės narės teisės reglamentuojami pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, keičiantys vertybiniais popieriais gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto pozicijas, jeigu bent 90 % „Fonds Communs de Créances“ arba atitinkamų valstybės narės teisės reglamentuojamų pakeitimo vertybiniais popieriais subjektų turto sudaro hipotekos, susietos su ankstesnėmis kreditorinio reikalavimo pirmumo teisėmis, neviršijančiomis mažesniosios iš pagrindinių sumų pagal aukščiausiuosius reitingo vienetus, pagrindinės kreditorinio reikalavimo pirmumo teisių sumos ir 80 % įkeisto turto vertės, o vienetai atitinka 1 kredito kokybės žingsnį, kaip aprašoma šiame priede, jeigu šie vienetai neviršija 20 % nominalios neapmokėtos emisijos vertės;
  Pozicijos, atsirandančios dėl to, kad aukščiausiojo reitingo vienetais arba skolos vertybiniais popieriais įkeistu turtu užtikrintų paskolų gavėjai perleidžia mokėjimo arba likvidavimo lėšų valdymą, neįtraukiamos skaičiuojant 90 % ribą; |
| --- | --- |

d)

paskolos, užtikrintos įkeičiant gyvenamosios paskirties nekilnojamąjį turtą arba Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių akcijas, kaip nurodyta 46 punkte, neviršijančios mažesniosios iš pagrindinių kreditorinio reikalavimo pirmumo teisių, susietų su ankstesnėmis kreditorinio reikalavimo pirmumo teisėmis, sumų bei neviršijančios 80 % įkeisto turto vertės, arba aukščiausiojo reitingo vienetus, kuriuos leidžia Prancūzijos „Fonds Communs de Créances“ arba atitinkami valstybės narės teisės reglamentuojami pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, keičiantys vertybiniais popieriais gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto pozicijas, jeigu bent 90 % „Fonds Communs de Créances“ arba atitinkamų valstybės narės teisės reglamentuojamų pakeitimo vertybiniais popieriais subjektų turto sudaro hipotekos, susietos su ankstesnėmis kreditorinio reikalavimo pirmumo teisėmis, neviršijančiomis mažesniosios iš pagrindinių sumų pagal aukščiausiuosius reitingo vienetus, pagrindinės kreditorinio reikalavimo pirmumo teisių sumos ir 80 % įkeisto turto vertės, o vienetai atitinka 1 kredito kokybės žingsnį, kaip aprašoma šiame priede, jeigu šie vienetai neviršija 20 % nominalios neapmokėtos emisijos vertės;

Pozicijos, atsirandančios dėl to, kad aukščiausiojo reitingo vienetais arba skolos vertybiniais popieriais įkeistu turtu užtikrintų paskolų gavėjai perleidžia mokėjimo arba likvidavimo lėšų valdymą, neįtraukiamos skaičiuojant 90 % ribą;

| e) | paskolos, užtikrintos įkeičiant gyvenamosios paskirties nekilnojamąjį turtą arba Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių akcijas, kaip nurodyta 52 punkte, neviršijančios mažesniosios iš pagrindinių kreditorinio reikalavimo pirmumo teisių, susietų su ankstesnėmis kreditorinio reikalavimo pirmumo teisėmis, sumų bei neviršijančios 60 % įkeisto turto vertės, arba aukščiausiojo reitingo vienetus, kuriuos leidžia Prancūzijos „Fonds Communs de Créances“ arba atitinkami valstybės narės teisės reglamentuojami pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, keičiantys vertybiniais popieriais gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto pozicijas, jeigu bent 90 % „Fonds Communs de Créances“ arba atitinkamų valstybės narės teisės reglamentuojamų pakeitimo vertybiniais popieriais subjektų turto sudaro hipotekos, susietos su ankstesnėmis kreditorinio reikalavimo pirmumo teisėmis, neviršijančiomis mažesniosios iš pagrindinių sumų pagal aukščiausiuosius reitingo vienetus, pagrindinės kreditorinio reikalavimo pirmumo teisių sumos ir 60 % įkeisto turto vertės, o vienetai atitinka 1 kredito kokybės žingsnį, kaip aprašoma šiame priede, jeigu šie vienetai neviršija 20 % nominalios neapmokėtos emisijos vertės; Kompetentingos institucijos gali pripažinti tinkamomis komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintas paskolas, kai nustatytasis 60 % paskolos ir vertės santykis pasiekia ne daugiau kaip 70 % lygį, jei viso įkeisto turto, naudojamo kaip padengtų obligacijų užtikrinimo priemonė, vertė bent 10 % viršija padengtų obligacijų neapmokėtą nominalią vertę ir jei obligacijų turėtojo pretenzijos atitinka VIII priede išdėstytus teisinio tikrumo reikalavimus. Obligacijų turėtojo pretenzija turi būti viršesnė už visas kitas pretenzijas į užtikrinimo priemonę;
  Pozicijos, atsirandančios dėl to, kad aukščiausiojo reitingo vienetais arba skolos vertybiniais popieriais įkeistu turtu užtikrintų paskolų gavėjai perleidžia mokėjimo arba likvidavimo lėšų valdymą, neįtraukiamos skaičiuojant 90 % ribą; arba |
| --- | --- |

e)

paskolos, užtikrintos įkeičiant gyvenamosios paskirties nekilnojamąjį turtą arba Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių akcijas, kaip nurodyta 52 punkte, neviršijančios mažesniosios iš pagrindinių kreditorinio reikalavimo pirmumo teisių, susietų su ankstesnėmis kreditorinio reikalavimo pirmumo teisėmis, sumų bei neviršijančios 60 % įkeisto turto vertės, arba aukščiausiojo reitingo vienetus, kuriuos leidžia Prancūzijos „Fonds Communs de Créances“ arba atitinkami valstybės narės teisės reglamentuojami pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, keičiantys vertybiniais popieriais gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto pozicijas, jeigu bent 90 % „Fonds Communs de Créances“ arba atitinkamų valstybės narės teisės reglamentuojamų pakeitimo vertybiniais popieriais subjektų turto sudaro hipotekos, susietos su ankstesnėmis kreditorinio reikalavimo pirmumo teisėmis, neviršijančiomis mažesniosios iš pagrindinių sumų pagal aukščiausiuosius reitingo vienetus, pagrindinės kreditorinio reikalavimo pirmumo teisių sumos ir 60 % įkeisto turto vertės, o vienetai atitinka 1 kredito kokybės žingsnį, kaip aprašoma šiame priede, jeigu šie vienetai neviršija 20 % nominalios neapmokėtos emisijos vertės; Kompetentingos institucijos gali pripažinti tinkamomis komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintas paskolas, kai nustatytasis 60 % paskolos ir vertės santykis pasiekia ne daugiau kaip 70 % lygį, jei viso įkeisto turto, naudojamo kaip padengtų obligacijų užtikrinimo priemonė, vertė bent 10 % viršija padengtų obligacijų neapmokėtą nominalią vertę ir jei obligacijų turėtojo pretenzijos atitinka VIII priede išdėstytus teisinio tikrumo reikalavimus. Obligacijų turėtojo pretenzija turi būti viršesnė už visas kitas pretenzijas į užtikrinimo priemonę;

Pozicijos, atsirandančios dėl to, kad aukščiausiojo reitingo vienetais arba skolos vertybiniais popieriais įkeistu turtu užtikrintų paskolų gavėjai perleidžia mokėjimo arba likvidavimo lėšų valdymą, neįtraukiamos skaičiuojant 90 % ribą; arba

| f) | paskolos, garantuotos įkeitus laivus, jei bendra laivo hipotekos suma, įskaitant visas prioritetines hipotekas, neviršija 60 % įkeisto laivo vertės. |
| --- | --- |

f)

paskolos, garantuotos įkeitus laivus, jei bendra laivo hipotekos suma, įskaitant visas prioritetines hipotekas, neviršija 60 % įkeisto laivo vertės.

Šiuo tikslu į sąvoką „užtikrintas“ apima ir situacijas, kai a–f papunkčiuose apibrėžta turto vertė pagal galiojančius įstatymus skirta išimtinai apsaugoti skolos vertybinių popierių turėtoją nuo nuostolių.

Iki 2010 m. gruodžio 31 d. netaikoma maksimali 20 % riba prioritetinėms akcijoms, kurias išleido Prancūzijos fondas „Fonds Communs de Créances“ arba lygiaverčiai laidavimo subjektai pagal d ir e papunktčius, jei šioms prioritetinėms akcijoms pripažintos reitingų agentūros nustatytas reitingas priskiriamas geriausiai mokumo kategorijai, kuriuos reitingų agentūra suteikė vertybiniais popieriais padengtoms skoloms. Prieš pasibaigiant šiam laikotarpiui, peržiūrimos šios pereinamojo laikotarpio nuostatos; atlikus peržiūrą, Komisija gali pratęsti laikotarpį, pagal 151 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą, nustatydama papildomas kontrolės sąlygas arba netaikydama šių sąlygų.

Iki 2010 m. gruodžio 31 d. vietoj f punkte numatytų 60 % gali būti taikomas 70 % santykis. Prieš pasibaigiant šiam laikotarpiui, peržiūrimos šios pereinamojo laikotarpio nuostatos; atlikus peržiūrą, Komisija gali pratęsti laikotarpį, pagal 151 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą nustatydama papildomas kontrolės sąlygas arba netaikydama šių sąlygų.

| 69. | Nekilnojamam turtui, kuriuo užtikrinamos padengtos obligacijos, kredito įstaigos turi atitikti VIII priedo 2 dalies 8 punkte išdėstytus minimalius reikalavimus ir VIII priedo 3 dalies 62–65 punktuose išdėstytas taisykles. |
| --- | --- |

69.

Nekilnojamam turtui, kuriuo užtikrinamos padengtos obligacijos, kredito įstaigos turi atitikti VIII priedo 2 dalies 8 punkte išdėstytus minimalius reikalavimus ir VIII priedo 3 dalies 62–65 punktuose išdėstytas taisykles.

| 70. | Neatsižvelgiant į 68 ir 69 punktus, padengtoms obligacijoms, atitinkančioms Direktyvos 85/611/EEB 22 straipsnio 4 dalies apibrėžimą ir išleistoms iki 2007 m. gruodžio 31 d., kol sueis jų terminas, taip pat gali būti taikomas lengvatinis traktavimas. |
| --- | --- |

70.

Neatsižvelgiant į 68 ir 69 punktus, padengtoms obligacijoms, atitinkančioms Direktyvos 85/611/EEB 22 straipsnio 4 dalies apibrėžimą ir išleistoms iki 2007 m. gruodžio 31 d., kol sueis jų terminas, taip pat gali būti taikomas lengvatinis traktavimas.

| 71. | Rizikos koeficientas padengtoms obligacijoms priskiriamas pagal kreditorinio reikalavimo pirmumo teisę turinčioms neužtikrintoms pozicijoms priskirtą rizikos koeficientą, kuris taikomas jas išleidusioms kredito įstaigoms. Rizikos koeficientai tarpusavyje susiję taip:






  a) | jei institucijos pozicijoms priskiriamas 20 % rizikos koeficientas, padengtai obligacijai priskiriamas 10 % rizikos koeficientas; |
| --- | --- | --- |

71.

Rizikos koeficientas padengtoms obligacijoms priskiriamas pagal kreditorinio reikalavimo pirmumo teisę turinčioms neužtikrintoms pozicijoms priskirtą rizikos koeficientą, kuris taikomas jas išleidusioms kredito įstaigoms. Rizikos koeficientai tarpusavyje susiję taip:

a)

jei institucijos pozicijoms priskiriamas 20 % rizikos koeficientas, padengtai obligacijai priskiriamas 10 % rizikos koeficientas;

| b) | jei institucijos pozicijoms priskiriamas 50 % rizikos koeficientas, padengtai obligacijai priskiriamas 20 % rizikos koeficientas; |
| --- | --- |

b)

jei institucijos pozicijoms priskiriamas 50 % rizikos koeficientas, padengtai obligacijai priskiriamas 20 % rizikos koeficientas;

| c) | jei institucijos pozicijoms priskiriamas 100 % rizikos koeficientas, padengtai obligacijai priskiriamas 50 % rizikos koeficientas; ir |
| --- | --- |

c)

jei institucijos pozicijoms priskiriamas 100 % rizikos koeficientas, padengtai obligacijai priskiriamas 50 % rizikos koeficientas; ir

| d) | jei institucijos pozicijoms priskiriamas 150 % rizikos koeficientas, padengtai obligacijai priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

d)

jei institucijos pozicijoms priskiriamas 150 % rizikos koeficientas, padengtai obligacijai priskiriamas 100 % rizikos koeficientas.

13.   PAKEITIMO VERTYBINIAIS POPIERIAIS POZICIJAS ATITINKANTYS STRAIPSNIAI

| 72. | Pagal riziką įvertintų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų sumos nustatomos pagal 94–101 straipsnį. |
| --- | --- |

72.

Pagal riziką įvertintų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų sumos nustatomos pagal 94–101 straipsnį.

14.   TRUMPALAIKĖS INSTITUCIJŲ IR ĮMONIŲ POZICIJOS

| 73. | Trumpalaikėms institucijų ar įmonių, kurios turi pripažintos išorinės kredito rizikos vertinimo institucijos (ECAI) suteiktą kredito rizikos vertinimą, pozicijoms rizikos koeficientas priskiriamas pagal 7 lentelę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, kompetentingų institucijų paskirstytus į šešis kredito kokybės vertinimo skalės žingsnius. |
| --- | --- |

73.

Trumpalaikėms institucijų ar įmonių, kurios turi pripažintos išorinės kredito rizikos vertinimo institucijos (ECAI) suteiktą kredito rizikos vertinimą, pozicijoms rizikos koeficientas priskiriamas pagal 7 lentelę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, kompetentingų institucijų paskirstytus į šešis kredito kokybės vertinimo skalės žingsnius.

7 lentelė

| Kredito kokybės žingsnis | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rizikos koeficientas | 20 % | 50 % | 100 % | 150 % | 150 % | 150 % |

Kredito kokybės žingsnis

1

2

3

4

5

6

Rizikos koeficientas

20 %

50 %

100 %

150 %

150 %

150 %

15.   KOLEKTYVINIO INVESTAVIMO SUBJEKTŲ POZICIJOS

| 74. | Nepažeidžiant 75–81 punktų, kolektyvinio investavimo subjektų (KIS) pozicijoms priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

74.

Nepažeidžiant 75–81 punktų, kolektyvinio investavimo subjektų (KIS) pozicijoms priskiriamas 100 % rizikos koeficientas.

| 75. | KIS, kurie turi pripažintos išorinės kredito rizikos vertinimo institucijos (ECAI) suteiktą kredito rizikos vertinimą, pozicijoms rizikos koeficientas priskiriamas pagal 8 lentelę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, kompetentingų institucijų paskirstytus į šešis kredito kokybės vertinimo skalės žingsnius. |
| --- | --- |

75.

KIS, kurie turi pripažintos išorinės kredito rizikos vertinimo institucijos (ECAI) suteiktą kredito rizikos vertinimą, pozicijoms rizikos koeficientas priskiriamas pagal 8 lentelę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, kompetentingų institucijų paskirstytus į šešis kredito kokybės vertinimo skalės žingsnius.

8 lentelė

| Kredito kokybės žingsnis | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rizikos koeficientas | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % | 150 % |

Kredito kokybės žingsnis

1

2

3

4

5

6

Rizikos koeficientas

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

150 %

| 76. | Jei kompetentingos institucijos laiko, kad KIS pozicija yra susijusi su ypač didele rizika, jos reikalauja, kad tai pozicijai būtų priskiriamas 150 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

76.

Jei kompetentingos institucijos laiko, kad KIS pozicija yra susijusi su ypač didele rizika, jos reikalauja, kad tai pozicijai būtų priskiriamas 150 % rizikos koeficientas.

| 77. | Kredito įstaigos gali nustatyti KIS rizikos koeficientą, kaip nurodyta 79–81 punktuose, jei laikomasi šių atitikties kriterijų:






  a) | KIS valdo įmonė, prižiūrima valstybės narės, arba – gavus kompetentingo institucijos patvirtinimą – jei:






  i) | KIS valdo prižiūrima įmonė, jei ta priežiūra laikoma analogiška numatytajai pagal Bendrijos teisę, ir |
| --- | --- | --- | --- |

77.

Kredito įstaigos gali nustatyti KIS rizikos koeficientą, kaip nurodyta 79–81 punktuose, jei laikomasi šių atitikties kriterijų:

a)

KIS valdo įmonė, prižiūrima valstybės narės, arba – gavus kompetentingo institucijos patvirtinimą – jei:

i)

KIS valdo prižiūrima įmonė, jei ta priežiūra laikoma analogiška numatytajai pagal Bendrijos teisę, ir

| ii) | bendradarbiavimas tarp kompetentingų institucijų yra pakankamai užtikrintas; |
| --- | --- |

ii)

bendradarbiavimas tarp kompetentingų institucijų yra pakankamai užtikrintas;

| b) | KIS prospekte arba lygiaverčiame dokumente pateikiama tokia informacija:






  i) | turto, į kurį KIS turi teisę investuoti, kategorijos, ir |
| --- | --- | --- |

b)

KIS prospekte arba lygiaverčiame dokumente pateikiama tokia informacija:

i)

turto, į kurį KIS turi teisę investuoti, kategorijos, ir

| ii) | santykinės investicijų ribos, jei tokios taikomos, ir jų apskaičiavimo metodika; ir |
| --- | --- |

ii)

santykinės investicijų ribos, jei tokios taikomos, ir jų apskaičiavimo metodika; ir

| c) | KIS veiklos ataskaita pateikiama bent kartą per metus, kad būtų galima įvertinti ataskaitinio laikotarpio turtą ir įsipareigojimus, pajamas ir veiklą. |
| --- | --- |

c)

KIS veiklos ataskaita pateikiama bent kartą per metus, kad būtų galima įvertinti ataskaitinio laikotarpio turtą ir įsipareigojimus, pajamas ir veiklą.

| 78. | Jei kompetentinga institucija patvirtina trečiosios šalies KIS kaip tinkamą pagal 77 punkto a papunkčio reikalavimus, tai kitos valstybės narės kompetentinga institucija gali pasinaudoti šiuo pripažinimu be savo atskiro vertinimo. |
| --- | --- |

78.

Jei kompetentinga institucija patvirtina trečiosios šalies KIS kaip tinkamą pagal 77 punkto a papunkčio reikalavimus, tai kitos valstybės narės kompetentinga institucija gali pasinaudoti šiuo pripažinimu be savo atskiro vertinimo.

| 79. | Kai kredito įstaiga žino apie KIS bazines pozicijas, ji gali atsižvelgti į šias bazines pozicijas, 78–83 straipsniuose išdėstytais metodais skaičiuodama vidutinį KIS rizikos koeficientą. |
| --- | --- |

79.

Kai kredito įstaiga žino apie KIS bazines pozicijas, ji gali atsižvelgti į šias bazines pozicijas, 78–83 straipsniuose išdėstytais metodais skaičiuodama vidutinį KIS rizikos koeficientą.

| 80. | Kai kredito įstaiga nežino apie KIS bazines pozicijas, vidutinį KIS rizikos koeficientą ji gali suskaičiuoti 78–83 straipsniuose išdėstytais metodais, laikydamasi šių taisyklių: bus daroma prielaida, kad KIS pirmiausia maksimaliai, kiek jam leidžiama pagal suteiktus įgaliojimus, investuoja į pozicijų klases, pritraukiančias didžiausius kapitalo reikalavimus, o toliau investuoja mažėjančia tvarka, kol pasiekiama maksimali bendra investicijų riba. |
| --- | --- |

80.

Kai kredito įstaiga nežino apie KIS bazines pozicijas, vidutinį KIS rizikos koeficientą ji gali suskaičiuoti 78–83 straipsniuose išdėstytais metodais, laikydamasi šių taisyklių: bus daroma prielaida, kad KIS pirmiausia maksimaliai, kiek jam leidžiama pagal suteiktus įgaliojimus, investuoja į pozicijų klases, pritraukiančias didžiausius kapitalo reikalavimus, o toliau investuoja mažėjančia tvarka, kol pasiekiama maksimali bendra investicijų riba.

| 81. | Norėdamos 79 ir 80 punktuose išdėstytais metodais apskaičiuoti ir paskelbti KIS rizikos koeficientą, kredito įstaigos gali remtis trečiąja šalimi su sąlyga, kad tinkamai užtikrinamas apskaičiavimo ir ataskaitos teisingumas. |
| --- | --- |

81.

Norėdamos 79 ir 80 punktuose išdėstytais metodais apskaičiuoti ir paskelbti KIS rizikos koeficientą, kredito įstaigos gali remtis trečiąja šalimi su sąlyga, kad tinkamai užtikrinamas apskaičiavimo ir ataskaitos teisingumas.

16.   KITI STRAIPSNIAI

16.1.   Vertinimas

| 82. | Direktyvos 86/635/EEB 4 straipsnio 10 dalyje apibrėžtam materialiajam turtui priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

82.

Direktyvos 86/635/EEB 4 straipsnio 10 dalyje apibrėžtam materialiajam turtui priskiriamas 100 % rizikos koeficientas.

| 83. | Išankstiniams mokėjimams ir sukauptoms pajamoms, kurių atžvilgiu institucija negali nustatyti sandorio šalies pagal Direktyvą 86/635/EEB, priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

83.

Išankstiniams mokėjimams ir sukauptoms pajamoms, kurių atžvilgiu institucija negali nustatyti sandorio šalies pagal Direktyvą 86/635/EEB, priskiriamas 100 % rizikos koeficientas.

| 84. | Pinigams inkasavimo procese priskiriamas 20 % rizikos koeficientas. Pinigams kasoje ir lygiaverčiams pinigų straipsniams priskiriamas 0 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

84.

Pinigams inkasavimo procese priskiriamas 20 % rizikos koeficientas. Pinigams kasoje ir lygiaverčiams pinigų straipsniams priskiriamas 0 % rizikos koeficientas.

| 85. | Valstybės narės gali leisti taikyti 10 % rizikos koeficientą institucijų, kurios specializuojasi buveinės valstybės narės tarpbankinėje ir valstybės skolų rinkoje ir kurias kompetentingos institucijos atidžiai prižiūri, pozicijoms, jeigu šie turto straipsniai yra visapusiškai ir visiškai apdrausti atsižvelgiant į buveinės valstybės narės kompetentingų institucijų reikalavimus, įkeičiant turto vienetus, kuriems priskirtas 0 % arba 20 % rizikos koeficientas ir kuriuos kompetentingos institucijos pripažįsta tinkama užtikrinimo priemone. |
| --- | --- |

85.

Valstybės narės gali leisti taikyti 10 % rizikos koeficientą institucijų, kurios specializuojasi buveinės valstybės narės tarpbankinėje ir valstybės skolų rinkoje ir kurias kompetentingos institucijos atidžiai prižiūri, pozicijoms, jeigu šie turto straipsniai yra visapusiškai ir visiškai apdrausti atsižvelgiant į buveinės valstybės narės kompetentingų institucijų reikalavimus, įkeičiant turto vienetus, kuriems priskirtas 0 % arba 20 % rizikos koeficientas ir kuriuos kompetentingos institucijos pripažįsta tinkama užtikrinimo priemone.

| 86. | Akcijų paketams ar kitoms dalyvavimo rūšims, išskyrus kai atimama iš nuosavo kapitalo, priskiriamas mažiausiai 100 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

86.

Akcijų paketams ar kitoms dalyvavimo rūšims, išskyrus kai atimama iš nuosavo kapitalo, priskiriamas mažiausiai 100 % rizikos koeficientas.

| 87. | Aukso lydiniams, laikomiems nuosavose saugyklose, arba pozicijoms, užtikrintoms lydinių įsipareigojimais, priskiriamas 0 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

87.

Aukso lydiniams, laikomiems nuosavose saugyklose, arba pozicijoms, užtikrintoms lydinių įsipareigojimais, priskiriamas 0 % rizikos koeficientas.

| 88. | Sudarant turto pirkimo ir atpirkimo sandorius ar vienakrypčio išankstinio pirkimo sandorius, atsižvelgiama į rizikos koeficientus, priskiriamus šiam turtui, o ne sandorių šalims. |
| --- | --- |

88.

Sudarant turto pirkimo ir atpirkimo sandorius ar vienakrypčio išankstinio pirkimo sandorius, atsižvelgiama į rizikos koeficientus, priskiriamus šiam turtui, o ne sandorių šalims.

| 89. | Kai kredito įstaiga teikia kredito užtikrinimą tam tikram pozicijų skaičiui su sąlyga, kad n-tasis įsipareigojimų, susijusių su tomis pozicijomis, neįvykdymo atvejis yra mokėjimo priežastis ir kad dėl tokio kredito įvykio sutartis nutraukiama ir jei produktas turi pripažintos ECAI suteiktą išorinį kredito rizikos vertinimą, priskiriami 94–101 straipsniuose numatyti rizikos koeficientai. Jei pripažinta ECAI nėra suteikusi reitingo produktui, apskaičiuojant pagal riziką įvertinto turto vertę, bus sudedami į krepšelį įtrauktų pozicijų rizikos koeficientai, neskaitant n-1 pozicijų, tačiau neviršijant 1 250 %, ir gauta suma dauginama iš kredito išvestinės finansinės priemonės suteikto užtikrinimo nominalios vertės. n-1 pozicijos, kurios neturi būti sumuojamos, nustatomos remiantis principu, kad įtraukiamos tos pozicijos, kurių kiekviena sukuria mažesnę pagal riziką įvertintą poziciją nei bet kuri į sumavimą įtraukta pagal pozicija. |
| --- | --- |

89.

Kai kredito įstaiga teikia kredito užtikrinimą tam tikram pozicijų skaičiui su sąlyga, kad n-tasis įsipareigojimų, susijusių su tomis pozicijomis, neįvykdymo atvejis yra mokėjimo priežastis ir kad dėl tokio kredito įvykio sutartis nutraukiama ir jei produktas turi pripažintos ECAI suteiktą išorinį kredito rizikos vertinimą, priskiriami 94–101 straipsniuose numatyti rizikos koeficientai. Jei pripažinta ECAI nėra suteikusi reitingo produktui, apskaičiuojant pagal riziką įvertinto turto vertę, bus sudedami į krepšelį įtrauktų pozicijų rizikos koeficientai, neskaitant n-1 pozicijų, tačiau neviršijant 1 250 %, ir gauta suma dauginama iš kredito išvestinės finansinės priemonės suteikto užtikrinimo nominalios vertės. n-1 pozicijos, kurios neturi būti sumuojamos, nustatomos remiantis principu, kad įtraukiamos tos pozicijos, kurių kiekviena sukuria mažesnę pagal riziką įvertintą poziciją nei bet kuri į sumavimą įtraukta pagal pozicija.

2 dalis — ECAI pripažinimas ir jų suteiktų kredito rizikos vertinimų priskyrimas

1.   METODIKA

1.1.   Objektyvumas

| 1. | Kompetentingos institucijos tikrina, ar kredito rizikos vertinimų priskyrimo metodika yra tiksli, sisteminga, tolydi ir ar ją galima patvirtinti galiojančia remiantis ankstesnių laikotarpių patirtimi. |
| --- | --- |

1.

Kompetentingos institucijos tikrina, ar kredito rizikos vertinimų priskyrimo metodika yra tiksli, sisteminga, tolydi ir ar ją galima patvirtinti galiojančia remiantis ankstesnių laikotarpių patirtimi.

1.2.   Nepriklausomumas

| 2. | Kompetentingos institucijos tikrina, kad metodika būtų nepriklausoma nuo išorinės politinės įtakos ar suvaržymų ir nuo ekonominio spaudimo, kuris gali veikti kredito rizikos vertinimą. |
| --- | --- |

2.

Kompetentingos institucijos tikrina, kad metodika būtų nepriklausoma nuo išorinės politinės įtakos ar suvaržymų ir nuo ekonominio spaudimo, kuris gali veikti kredito rizikos vertinimą.

| 3. | ECAI metodikos nepriklausomumą kompetentingos institucijos vertina pagal tokius veiksnius:






  a) | ECAI nuosavybės ir organizacinė struktūros; |
| --- | --- | --- |

3.

ECAI metodikos nepriklausomumą kompetentingos institucijos vertina pagal tokius veiksnius:

a)

ECAI nuosavybės ir organizacinė struktūros;

| b) | ECAI finansiniai ištekliai; |
| --- | --- |

b)

ECAI finansiniai ištekliai;

| c) | ECAI darbuotojai ir patirtis; ir |
| --- | --- |

c)

ECAI darbuotojai ir patirtis; ir

| d) | ECAI bendrasis valdymas. |
| --- | --- |

d)

ECAI bendrasis valdymas.

1.3.   Nuolatinė peržiūra

| 4. | Kompetentingos institucijos tikrina, ar ECAI pateikti kredito rizikos vertinimai nuolat peržiūrimi ir ar atsižvelgiama į finansinių sąlygų pasikeitimus. Tokia peržiūra atliekama po visų svarbių įvykių bent kartą per metus. |
| --- | --- |

4.

Kompetentingos institucijos tikrina, ar ECAI pateikti kredito rizikos vertinimai nuolat peržiūrimi ir ar atsižvelgiama į finansinių sąlygų pasikeitimus. Tokia peržiūra atliekama po visų svarbių įvykių bent kartą per metus.

| 5. | Prieš pripažindamos ECAI, kompetentingos institucijos tikrina, ar kiekvieno rinkos segmento vertinimo metodika nustatoma pagal tokius standartus:






  a) | grįžtamasis patikrinimas turi būti atliekamas bent kartą per metus; |
| --- | --- | --- |

5.

Prieš pripažindamos ECAI, kompetentingos institucijos tikrina, ar kiekvieno rinkos segmento vertinimo metodika nustatoma pagal tokius standartus:

a)

grįžtamasis patikrinimas turi būti atliekamas bent kartą per metus;

| b) | kompetentingos institucijos turi stebėti ECAI atliekamo peržiūros proceso reguliarumą; ir |
| --- | --- |

b)

kompetentingos institucijos turi stebėti ECAI atliekamo peržiūros proceso reguliarumą; ir

| c) | kompetentingos institucijos turi turėti galimybę iš ECAI gauti informacijos apie pastarosios kontaktus su subjektų, kuriems ji suteikia reitingus, vadovybe. |
| --- | --- |

c)

kompetentingos institucijos turi turėti galimybę iš ECAI gauti informacijos apie pastarosios kontaktus su subjektų, kuriems ji suteikia reitingus, vadovybe.

| 6. | Kompetentingos institucijos imasi reikiamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad ECAI jas nedelsdamos informuotų apie bet kokius esminius metodikos, kurią jos taiko priskirdamos kredito rizikos vertinimus, pasikeitimus. |
| --- | --- |

6.

Kompetentingos institucijos imasi reikiamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad ECAI jas nedelsdamos informuotų apie bet kokius esminius metodikos, kurią jos taiko priskirdamos kredito rizikos vertinimus, pasikeitimus.

1.4.   Skaidrumas ir atskleidimas

| 7. | Kompetentingos institucijos imasi reikiamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad ECAI taikomos kredito rizikos vertinimų formulavimo metodikos principai būtų viešai prieinami, kad visi galimi vartotojai galėtų spręsti, ar jie pagrįstai suformuluoti. |
| --- | --- |

7.

Kompetentingos institucijos imasi reikiamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad ECAI taikomos kredito rizikos vertinimų formulavimo metodikos principai būtų viešai prieinami, kad visi galimi vartotojai galėtų spręsti, ar jie pagrįstai suformuluoti.

2.   INDIVIDUALŪS KREDITO RIZIKOS VERTINIMAI

2.1.   Patikimumas ir rinkos priimtinumas

| 8. | Kompetentingos institucijos tikrina, ar ECAI suteiktus individualius kredito rizikos vertinimus jų vartotojai pripažįsta rinkoje kaip patikimus. |
| --- | --- |

8.

Kompetentingos institucijos tikrina, ar ECAI suteiktus individualius kredito rizikos vertinimus jų vartotojai pripažįsta rinkoje kaip patikimus.

| 9. | Kompetentingos institucijos patikimumą vertina pagal šiuos veiksnius:






  a) | ECAI rinkos dalį; |
| --- | --- | --- |

9.

Kompetentingos institucijos patikimumą vertina pagal šiuos veiksnius:

a)

ECAI rinkos dalį;

| b) | ECAI uždirbtas pajamas ir — bendresniais atvejais — ECAI finansinius išteklius; |
| --- | --- |

b)

ECAI uždirbtas pajamas ir — bendresniais atvejais — ECAI finansinius išteklius;

| c) | ar kainodara paremta reitingais; ir |
| --- | --- |

c)

ar kainodara paremta reitingais; ir

| d) | ar bent dvi kredito įstaigos naudoja ECAI individualų kredito rizikos vertinimą obligacijų emisijoms ir (arba) kredito rizikai vertinti. |
| --- | --- |

d)

ar bent dvi kredito įstaigos naudoja ECAI individualų kredito rizikos vertinimą obligacijų emisijoms ir (arba) kredito rizikai vertinti.

2.2.   Skaidrumas ir atskleidimas

| 10. | Kompetentingos institucijos tikrina, ar individualūs kredito rizikos vertinimai vienodomis sąlygomis prieinami visoms kredito įstaigoms, turinčioms teisėtų interesų į šiuos individualius kredito rizikos vertinimus. |
| --- | --- |

10.

Kompetentingos institucijos tikrina, ar individualūs kredito rizikos vertinimai vienodomis sąlygomis prieinami visoms kredito įstaigoms, turinčioms teisėtų interesų į šiuos individualius kredito rizikos vertinimus.

| 11. | Kompetentingos institucijos visų pirma tikrina, ar individualūs kredito rizikos vertinimai ne vietos kredito įstaigoms prieinami tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir vietos šalims, turinčioms teisėtų interesų į šiuos individualius kredito rizikos vertinimus. |
| --- | --- |

11.

Kompetentingos institucijos visų pirma tikrina, ar individualūs kredito rizikos vertinimai ne vietos kredito įstaigoms prieinami tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir vietos šalims, turinčioms teisėtų interesų į šiuos individualius kredito rizikos vertinimus.

3.   PRISKYRIMAS

| 12. | Siekdamos atskirti skirtingus santykinius rizikos laipsnius, kurie išreiškiami kiekvienu kredito rizikos vertinimu, kompetentingos institucijos atsižvelgia į kiekybinius veiksnius, kaip antai ilgalaikį įsipareigojimų neįvykdymo rodiklį, susijusį su visais straipsniais, kuriems priskiriamas toks pats kredito rizikos vertinimas. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad neseniai įsteigtos ECAI ir tos, kurios sukaupė tik nedaug duomenų apie įsipareigojimų neįvykdymą, įvertintų tai, ką jos laiko ilgalaikiu įsipareigojimų neįvykdymo santykiu, susijusiu su visais straipsniais, kuriems priskiriamas toks pats kredito rizikos vertinimas. |
| --- | --- |

12.

Siekdamos atskirti skirtingus santykinius rizikos laipsnius, kurie išreiškiami kiekvienu kredito rizikos vertinimu, kompetentingos institucijos atsižvelgia į kiekybinius veiksnius, kaip antai ilgalaikį įsipareigojimų neįvykdymo rodiklį, susijusį su visais straipsniais, kuriems priskiriamas toks pats kredito rizikos vertinimas. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad neseniai įsteigtos ECAI ir tos, kurios sukaupė tik nedaug duomenų apie įsipareigojimų neįvykdymą, įvertintų tai, ką jos laiko ilgalaikiu įsipareigojimų neįvykdymo santykiu, susijusiu su visais straipsniais, kuriems priskiriamas toks pats kredito rizikos vertinimas.

| 13. | Siekdamos atskirti skirtingus santykinius rizikos laipsnius, kurie išreiškiami kiekvienu kredito rizikos vertinimu, kompetentingos institucijos atsižvelgia į kokybinius veiksnius, kaip antai emitentų, kuriuos apima ECAI, grupė, ECAI priskiriamų kredito rizikos vertinimų diapazonas, kiekvieno kredito rizikos vertinimo reikšmė ir ECAI pateiktas įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimas. |
| --- | --- |

13.

Siekdamos atskirti skirtingus santykinius rizikos laipsnius, kurie išreiškiami kiekvienu kredito rizikos vertinimu, kompetentingos institucijos atsižvelgia į kokybinius veiksnius, kaip antai emitentų, kuriuos apima ECAI, grupė, ECAI priskiriamų kredito rizikos vertinimų diapazonas, kiekvieno kredito rizikos vertinimo reikšmė ir ECAI pateiktas įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimas.

| 14. | Kompetentingos institucijos lygina įsipareigojimų neįvykdymo rodiklius kiekvieno tam tikros ECAI kredito rizikos vertinimo atžvilgiu ir su palyginimo dydžiu, nustatytu remiantis įsipareigojimų neįvykdymo rodikliais, kuriuos kitos ECAI užregistravo emitentų grupėms, kurioms – kompetentingų institucijų įsitikinimu – būdingas lygiavertis kredito rizikos lygis. |
| --- | --- |

14.

Kompetentingos institucijos lygina įsipareigojimų neįvykdymo rodiklius kiekvieno tam tikros ECAI kredito rizikos vertinimo atžvilgiu ir su palyginimo dydžiu, nustatytu remiantis įsipareigojimų neįvykdymo rodikliais, kuriuos kitos ECAI užregistravo emitentų grupėms, kurioms – kompetentingų institucijų įsitikinimu – būdingas lygiavertis kredito rizikos lygis.

| 15. | Jei kompetentingos institucijos yra įsitikinusios, kad tam tikros ECAI užregistruoti įsipareigojimų neįvykdymo rodikliai kredito rizikos vertinimui yra reikšmingai ir sistemingai didesni už palyginimo dydį, kompetentingos institucijos ECAI pateiktam kredito rizikos vertinimui priskiria aukštesnį rizikos kokybės žingsnį pagal kredito kokybės vertinimo skalę. |
| --- | --- |

15.

Jei kompetentingos institucijos yra įsitikinusios, kad tam tikros ECAI užregistruoti įsipareigojimų neįvykdymo rodikliai kredito rizikos vertinimui yra reikšmingai ir sistemingai didesni už palyginimo dydį, kompetentingos institucijos ECAI pateiktam kredito rizikos vertinimui priskiria aukštesnį rizikos kokybės žingsnį pagal kredito kokybės vertinimo skalę.

| 16. | Jei kompetentingos institucijos tam tikros ECAI kredito rizikos vertinimui padidino susijusį rizikos koeficientą ir jei ECAI įrodo, kad su jos pateiktu kredito rizikos vertinimu susiję įsipareigojimų neįvykdymo rodikliai nebėra reikšmingai ir sistemingai didesni už palyginimo dydį, kompetentingos institucijos gali nuspręsti ECAI pateiktam kredito rizikos vertinimui atkurti pradinį rizikos žingsnį pagal kredito kokybės vertinimo skalę. |
| --- | --- |

16.

Jei kompetentingos institucijos tam tikros ECAI kredito rizikos vertinimui padidino susijusį rizikos koeficientą ir jei ECAI įrodo, kad su jos pateiktu kredito rizikos vertinimu susiję įsipareigojimų neįvykdymo rodikliai nebėra reikšmingai ir sistemingai didesni už palyginimo dydį, kompetentingos institucijos gali nuspręsti ECAI pateiktam kredito rizikos vertinimui atkurti pradinį rizikos žingsnį pagal kredito kokybės vertinimo skalę.

3 dalis — ECAI kredito rizikos vertinimų taikymas rizikos koeficientams nustatyti

1.   VERTINIMAS

| 1. | Kredito įstaiga gali pasiūlyti vieną ar kelias reikalavimus atitinkančias ECAI, kad jų kredito rizikos vertinimus būtų galima priskirti nustatant turto ir nebalansinių straipsnių rizikos koeficientus. |
| --- | --- |

1.

Kredito įstaiga gali pasiūlyti vieną ar kelias reikalavimus atitinkančias ECAI, kad jų kredito rizikos vertinimus būtų galima priskirti nustatant turto ir nebalansinių straipsnių rizikos koeficientus.

| 2. | Kredito įstaiga, kuri nusprendžia reikalavimus atitinkančios ECAI kredito rizikos vertinimus naudoti tam tikrai pozicijų klasei, turi nuosekliai taikyti tuos kredito rizikos vertinimus visoms tai klasei priskiriamoms pozicijoms. |
| --- | --- |

2.

Kredito įstaiga, kuri nusprendžia reikalavimus atitinkančios ECAI kredito rizikos vertinimus naudoti tam tikrai pozicijų klasei, turi nuosekliai taikyti tuos kredito rizikos vertinimus visoms tai klasei priskiriamoms pozicijoms.

| 3. | Kredito įstaiga, kuri nusprendžia naudoti reikalavimus atitinkančios ECAI pateiktus kredito rizikos vertinimus, turi juos nepertraukiamai ir nuosekliai taikyti visą laiką. |
| --- | --- |

3.

Kredito įstaiga, kuri nusprendžia naudoti reikalavimus atitinkančios ECAI pateiktus kredito rizikos vertinimus, turi juos nepertraukiamai ir nuosekliai taikyti visą laiką.

| 4. | Kredito įstaiga gali taikyti tik tuos ECAI kredito rizikos vertinimus, kurie apima visas sumas: tiek pagrindinę, tiek ir su ja siejamas palūkanas. |
| --- | --- |

4.

Kredito įstaiga gali taikyti tik tuos ECAI kredito rizikos vertinimus, kurie apima visas sumas: tiek pagrindinę, tiek ir su ja siejamas palūkanas.

| 5. | Jei reitinguojama pozicija turi tik vieną pripažintos ECAI kredito rizikos vertinimą, šis kredito rizikos vertinimas taikomas nustatant tos pozicijos rizikos koeficientą. |
| --- | --- |

5.

Jei reitinguojama pozicija turi tik vieną pripažintos ECAI kredito rizikos vertinimą, šis kredito rizikos vertinimas taikomas nustatant tos pozicijos rizikos koeficientą.

| 6. | Jei reitinguojama pozicija turi du pripažintų ECAI kredito rizikos vertinimus ir jie siejami su skirtingais rizikos koeficientais, priskiriamas didesnis rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

6.

Jei reitinguojama pozicija turi du pripažintų ECAI kredito rizikos vertinimus ir jie siejami su skirtingais rizikos koeficientais, priskiriamas didesnis rizikos koeficientas.

| 7. | Jei reitinguojama pozicija turi daugiau nei du pripažintų ECAI kredito rizikos vertinimus, remiamasi dviem vertinimais, kuriais nustatomi mažiausi rizikos koeficientai. Jei du mažiausieji rizikos koeficientai skiriasi, priskiriamas didesnysis. Jei du mažiausieji rizikos koeficientai sutampa, priskiriamas tas rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

7.

Jei reitinguojama pozicija turi daugiau nei du pripažintų ECAI kredito rizikos vertinimus, remiamasi dviem vertinimais, kuriais nustatomi mažiausi rizikos koeficientai. Jei du mažiausieji rizikos koeficientai skiriasi, priskiriamas didesnysis. Jei du mažiausieji rizikos koeficientai sutampa, priskiriamas tas rizikos koeficientas.

2.   EMITENTO IR EMISIJOS KREDITO RIZIKOS VERTINIMAS

| 8. | Kai egzistuoja tam tikros emisijos programos ar priemonės, kuriai priklauso poziciją sudarantis straipsnis, kredito rizikos vertinimas, nustatant tam straipsniui priskirtiną rizikos koeficientą, naudojamas tas kredito rizikos vertinimas. |
| --- | --- |

8.

Kai egzistuoja tam tikros emisijos programos ar priemonės, kuriai priklauso poziciją sudarantis straipsnis, kredito rizikos vertinimas, nustatant tam straipsniui priskirtiną rizikos koeficientą, naudojamas tas kredito rizikos vertinimas.

| 9. | Jei nėra tam tikram straipsniui tiesiogiai taikytino kredito rizikos vertinimo, tačiau yra kredito rizikos vertinimas tam tikrai emisijos programai ar priemonei, kuriai poziciją sudarantis straipsnis nepriklauso, arba jei yra bendras kredito rizikos vertinimas emitentui, tai naudojamas tas kredito rizikos vertinimas, jei juo remiantis nustatomas rizikos koeficientas yra didesnis nei nustatomas kitais atvejais, arba jei juo nustatomas mažesnis rizikos koeficientas, o minima pozicija klasifikuojama kaip visais aspektais esanti pari passu ar viršesnė už konkrečią emisijos programą, priemonę arba to emitento viršesnes neužtikrintas pozicijas, atsižvelgiant į konkrečią situaciją. |
| --- | --- |

9.

Jei nėra tam tikram straipsniui tiesiogiai taikytino kredito rizikos vertinimo, tačiau yra kredito rizikos vertinimas tam tikrai emisijos programai ar priemonei, kuriai poziciją sudarantis straipsnis nepriklauso, arba jei yra bendras kredito rizikos vertinimas emitentui, tai naudojamas tas kredito rizikos vertinimas, jei juo remiantis nustatomas rizikos koeficientas yra didesnis nei nustatomas kitais atvejais, arba jei juo nustatomas mažesnis rizikos koeficientas, o minima pozicija klasifikuojama kaip visais aspektais esanti pari passu ar viršesnė už konkrečią emisijos programą, priemonę arba to emitento viršesnes neužtikrintas pozicijas, atsižvelgiant į konkrečią situaciją.

| 10. | 8 ir 9 punktai neturi trukdyti taikyti 1 dalies 68–71 punktus. |
| --- | --- |

10.

8 ir 9 punktai neturi trukdyti taikyti 1 dalies 68–71 punktus.

| 11. | Įmonių grupei priklausančių emitentų kredito rizikos vertinimai negali būti naudojami kaip kito tai pačiai įmonių grupei priklausančio emitento kredito rizikos vertinimas. |
| --- | --- |

11.

Įmonių grupei priklausančių emitentų kredito rizikos vertinimai negali būti naudojami kaip kito tai pačiai įmonių grupei priklausančio emitento kredito rizikos vertinimas.

3.   ILGALAIKIAI IR TRUMPALAIKIAI KREDITO RIZIKOS VERTINIMAI

| 12. | Trumpalaikiai kredito rizikos vertinimai gali būti taikomi tik trumpalaikiam turtui ir nebalansiniams straipsniams, sudarantiems institucijų ir įmonių pozicijas. |
| --- | --- |

12.

Trumpalaikiai kredito rizikos vertinimai gali būti taikomi tik trumpalaikiam turtui ir nebalansiniams straipsniams, sudarantiems institucijų ir įmonių pozicijas.

| 13. | Bet kuris trumpalaikis kredito rizikos vertinimas taikomas tik tai pozicijai, su kuria jis yra susijęs, ir negali būti naudojamas bet kurių kitų pozicijų rizikos koeficientams nustatyti. |
| --- | --- |

13.

Bet kuris trumpalaikis kredito rizikos vertinimas taikomas tik tai pozicijai, su kuria jis yra susijęs, ir negali būti naudojamas bet kurių kitų pozicijų rizikos koeficientams nustatyti.

| 14. | Neatsižvelgiant į 13 punktą, jei trumpalaikei reitinguotai pozicijai priskiriamas 150 % rizikos koeficientas, tai visoms nereitinguotoms neužtikrintoms tiek trumpalaikėms, tiek ilgalaikėms to įsipareigojančiojo asmens pozicijoms taip pat priskiriamas 150 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

14.

Neatsižvelgiant į 13 punktą, jei trumpalaikei reitinguotai pozicijai priskiriamas 150 % rizikos koeficientas, tai visoms nereitinguotoms neužtikrintoms tiek trumpalaikėms, tiek ilgalaikėms to įsipareigojančiojo asmens pozicijoms taip pat priskiriamas 150 % rizikos koeficientas.

| 15. | Neatsižvelgiant į 13 punktą, jei trumpalaikei reitinguotai pozicijai priskiriamas 50 % rizikos koeficientas, jokiai nereitinguotai trumpalaikei pozicijai nepriskiriamas mažesnis nei 100 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

15.

Neatsižvelgiant į 13 punktą, jei trumpalaikei reitinguotai pozicijai priskiriamas 50 % rizikos koeficientas, jokiai nereitinguotai trumpalaikei pozicijai nepriskiriamas mažesnis nei 100 % rizikos koeficientas.

4.   STRAIPSNIAI NACIONALINE IR UŽSIENIO VALIUTOMIS

| 16. | Įsipareigojančiojo asmens nacionaline valiuta išreikštam straipsniui taikomas kredito rizikos vertinimas negali būti naudojamas kitos to paties įsipareigojančiojo asmens pozicijos, išreikštos užsienio valiuta, rizikos koeficientui skaičiuoti. |
| --- | --- |

16.

Įsipareigojančiojo asmens nacionaline valiuta išreikštam straipsniui taikomas kredito rizikos vertinimas negali būti naudojamas kitos to paties įsipareigojančiojo asmens pozicijos, išreikštos užsienio valiuta, rizikos koeficientui skaičiuoti.

| 17. | Neatsižvelgiant į 16 punktą, kai pozicija atsiranda dėl kredito įstaigos dalyvavimo paskoloje, suteiktoje Daugiašalio plėtros banko, kurio privilegijuoto kreditoriaus statusas pripažįstamas rinkoje, kompetentingos institucijos gali leisti, kad rizikos koeficientui nustatyti būtų naudojamas straipsnio įsipareigojančiojo asmens nacionaline valiuta kredito rizikos vertinimas. |
| --- | --- |

17.

Neatsižvelgiant į 16 punktą, kai pozicija atsiranda dėl kredito įstaigos dalyvavimo paskoloje, suteiktoje Daugiašalio plėtros banko, kurio privilegijuoto kreditoriaus statusas pripažįstamas rinkoje, kompetentingos institucijos gali leisti, kad rizikos koeficientui nustatyti būtų naudojamas straipsnio įsipareigojančiojo asmens nacionaline valiuta kredito rizikos vertinimas.

---

(1)  OL L 250 2003 10 2, p. 10.

VII PRIEDAS

VIDAUS REITINGAIS PAGRĮSTAS METODAS

1 dalis — Pagal riziką įvertintos pozicijų sumos ir tikėtino nuostolio sumos

1.   PAGAL RIZIKĄ ĮVERTINTŲ POZICIJŲ SUMŲ APSKAIČIAVIMAS KREDITO RIZIKAI ĮVERTINTI

| 1. | Jei nenurodyta kitaip, PD, LGD ir termino (M) įvesties parametrai nustatomi taip, kaip nurodyta 2 dalyje, o pozicijos vertė – taip, kaip nurodyta 3 dalyje. |
| --- | --- |

1.

Jei nenurodyta kitaip, PD, LGD ir termino (M) įvesties parametrai nustatomi taip, kaip nurodyta 2 dalyje, o pozicijos vertė – taip, kaip nurodyta 3 dalyje.

| 2. | Pagal riziką įvertinta pozicijos suma kiekvienai pozicijai apskaičiuojama pagal šias formules: |
| --- | --- |

2.

Pagal riziką įvertinta pozicijos suma kiekvienai pozicijai apskaičiuojama pagal šias formules:

1.1   Pagal riziką įvertintos įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų sumos.

| 3. | Atsižvelgiant į 5–9 punktus, pagal riziką įvertintos pozicijų sumos įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijoms apskaičiuojamos pagal šias formules:
  Koreliacija (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]
  Termino veiksnys (b) = (0,11852 – 0,05478 * ln(PD))2

  Rizikos koeficientas (RW) = (LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – )) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD * (1 – 1,5 * b) -1 * (1 + (M – 2,5) * b) * 12,5 * 1,06
  N(x) žymi standartinio normaliojo atsitiktinio kintamojo kumuliatyvinę pasiskirstymo funkciją (t. y. tikimybę, kad normalusis atsitiktinis kintamasis, kurio vidurkis lygus nuliui, o dispersija – vienetui, yra mažesnis arba lygus x). G (z) žymi standartinio normaliojo atsitiktinio kintamojo atvirkštinę kumuliatyvinę pasiskirstymo funkciją (t. y. tokią x vertę, kad N (x) = z).
  Kai PD = 0, RW turi būti 0.
  Kai PD = 1, tai:






  — | įsipareigojimų neįvykdančioms pozicijoms, kai kredito įstaigos, atsižvelgdamos į 2 dalies 8 punktą, taiko LGD vertes, RW turi būti 0; ir |
| --- | --- | --- |

3.

Atsižvelgiant į 5–9 punktus, pagal riziką įvertintos pozicijų sumos įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijoms apskaičiuojamos pagal šias formules:

Koreliacija (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]

Termino veiksnys (b) = (0,11852 – 0,05478 * ln(PD))2

Rizikos koeficientas (RW) = (LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – )) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD * (1 – 1,5 * b) -1 * (1 + (M – 2,5) * b) * 12,5 * 1,06

N(x) žymi standartinio normaliojo atsitiktinio kintamojo kumuliatyvinę pasiskirstymo funkciją (t. y. tikimybę, kad normalusis atsitiktinis kintamasis, kurio vidurkis lygus nuliui, o dispersija – vienetui, yra mažesnis arba lygus x). G (z) žymi standartinio normaliojo atsitiktinio kintamojo atvirkštinę kumuliatyvinę pasiskirstymo funkciją (t. y. tokią x vertę, kad N (x) = z).

Kai PD = 0, RW turi būti 0.

Kai PD = 1, tai:

—

įsipareigojimų neįvykdančioms pozicijoms, kai kredito įstaigos, atsižvelgdamos į 2 dalies 8 punktą, taiko LGD vertes, RW turi būti 0; ir

| — | įsipareigojimų neįvykdančioms pozicijoms, kai kredito įstaigos taiko savus LGD įverčius, RW turi būti Max{0,12,5 * (LGD-ELBE)}; |
| --- | --- |

—

įsipareigojimų neįvykdančioms pozicijoms, kai kredito įstaigos taiko savus LGD įverčius, RW turi būti Max{0,12,5 * (LGD-ELBE)};

kai ELBE turi reikšti kredito įstaigos tiksliausią tikėtino nuostolio įvertinimą įsipareigojimų neįvykdančioms pozicijoms, atsižvelgiant į šio priedo 4 dalies 80 punktą.

Pagal riziką įvertinta pozicijos suma = RW * pozicijos vertė.

| 4. | Pagal riziką įvertinta pozicijos suma kiekvienai pozicijai, atitinkančiai reikalavimus, išdėstytus VIII priedo 1 dalies 29 punkte ir VIII priedo 2 dalies 22 punkte, gali būti pakeista pagal šią formulę:
  Pagal riziką įvertinta pozicijos suma = RW * pozicijos vertė * (0.15 + 160 * PDpp)
  kai
  PDpp = užtikrinimo teikėjo PD
  RW (rizikos koeficiento funkcija) turi būti skaičiuojama pagal 3 punkte nurodytą atitinkamą rizikos koeficiento formulę pozicijai, įsipareigojančiųjų asmenų PD (įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę) bei palyginamos tiesioginės pozicijos LGD (nuostolį įsipareigojimų neįvykdymo atveju) užtikrinimo teikėjui. Termino veiksnys b turi būti skaičiuojamas naudojantis žemesne iš užtikrinimo teikėjo PD ir įsipareigojančiojo asmens PD. |
| --- | --- |

4.

Pagal riziką įvertinta pozicijos suma kiekvienai pozicijai, atitinkančiai reikalavimus, išdėstytus VIII priedo 1 dalies 29 punkte ir VIII priedo 2 dalies 22 punkte, gali būti pakeista pagal šią formulę:

Pagal riziką įvertinta pozicijos suma = RW * pozicijos vertė * (0.15 + 160 * PDpp)

kai

PDpp = užtikrinimo teikėjo PD

RW (rizikos koeficiento funkcija) turi būti skaičiuojama pagal 3 punkte nurodytą atitinkamą rizikos koeficiento formulę pozicijai, įsipareigojančiųjų asmenų PD (įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę) bei palyginamos tiesioginės pozicijos LGD (nuostolį įsipareigojimų neįvykdymo atveju) užtikrinimo teikėjui. Termino veiksnys b turi būti skaičiuojamas naudojantis žemesne iš užtikrinimo teikėjo PD ir įsipareigojančiojo asmens PD.

| 5. | Įmonių pozicijoms, kai konsoliduotos įmonių grupės, kurios nare yra ta įmonė, bendra metinių pardavimų suma yra mažesnė kaip 50 mln. euro, kredito įstaigos gali taikyti šią koreliacijos formulę įmonių pozicijų rizikos koeficientams apskaičiuoti. Šioje formulėje S reiškia bendrą metinių pardavimų sumą milijonais euroų: 5 mln. euro
  Koreliacija (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]– 0,04 * (1 – ( S – 5)/45)
  Kai bendra metinių pardavimų suma nėra prasmingas įmonės dydžio rodiklis, o bendra turto suma yra prasmingesnis rodiklis už bendrą metinių pardavimų sumą, kredito įstaigos visą metinių pardavimų sumą pakeičia konsoliduotos įmonių grupės bendra turto suma. |
| --- | --- |

5.

Įmonių pozicijoms, kai konsoliduotos įmonių grupės, kurios nare yra ta įmonė, bendra metinių pardavimų suma yra mažesnė kaip 50 mln. euro, kredito įstaigos gali taikyti šią koreliacijos formulę įmonių pozicijų rizikos koeficientams apskaičiuoti. Šioje formulėje S reiškia bendrą metinių pardavimų sumą milijonais euroų: 5 mln. euro

Koreliacija (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]– 0,04 * (1 – ( S – 5)/45)

Kai bendra metinių pardavimų suma nėra prasmingas įmonės dydžio rodiklis, o bendra turto suma yra prasmingesnis rodiklis už bendrą metinių pardavimų sumą, kredito įstaigos visą metinių pardavimų sumą pakeičia konsoliduotos įmonių grupės bendra turto suma.

| 6. | Specializuoto skolinimo pozicijoms, kai kredito įstaiga negali įrodyti, kad pozicijų PD įverčiai atitinka 4 dalyje numatytus minimalius reikalavimus, rizikos koeficientai priskiriami pagal 1 lentelę.
  1 lentelė










  Terminas iki sandorio galiojimo pabaigos | 1 kategorija | 2 kategorija | 3 kategorija | 4 kategorija | 5 kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mažiau kaip 2,5 metų | 50 % | 70 % | 115 % | 250 % | 0 % |
| 2,5 metų ir daugiau | 70 % | 90 % | 115 % | 250 % | 0 % |

6.

Specializuoto skolinimo pozicijoms, kai kredito įstaiga negali įrodyti, kad pozicijų PD įverčiai atitinka 4 dalyje numatytus minimalius reikalavimus, rizikos koeficientai priskiriami pagal 1 lentelę.

1 lentelė

Terminas iki sandorio galiojimo pabaigos

1 kategorija

2 kategorija

3 kategorija

4 kategorija

5 kategorija

Mažiau kaip 2,5 metų

50 %

70 %

115 %

250 %

0 %

2,5 metų ir daugiau

70 %

90 %

115 %

250 %

0 %

Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigai paprastai priskirti lengvatinius 50 % rizikos koeficientus 1 kategorijos pozicijoms ir 70 % rizikos koeficientą 2 kategorijos pozicijoms, jeigu kredito įstaigos kreditavimo ir kitos rizikos charakteristikos atitinkamoje kategorijoje yra pakankamai tvirtos.

Priskirdamos rizikos koeficientus specializuoto skolinimo pozicijoms, kredito įstaigos atsižvelgia į šiuos veiksnius: finansinį stiprumą, politinę ir teisinę aplinką, sandorio ir (arba) turto ypatybes, rėmėjo ir vykdytojo stiprumą, įskaitant bet kurio viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės subjekto pajamų srautą, užtikrinimo priemonių visumą.

| 7. | Atsižvelgiant į įsigytas įmonių gautinas sumas, kredito įstaigos turi atitikti 4 dalies 105–109 punktuose išdėstytus minimalius reikalavimus. Jei įsigytoms įmonių gautinoms sumoms, kurios papildomai atitinka 14 punkte išdėstytas sąlygas, kredito įstaigai būtų pernelyg sunku taikyti kiekybinio rizikos vertinimo standartus, taikomus įmonių pozicijoms, kaip nurodyta 4 dalyje, gali būti taikomi kiekybiniai mažmeninių pozicijų rizikos vertinimo standartai, kaip nurodyta 4 dalyje. |
| --- | --- |

7.

Atsižvelgiant į įsigytas įmonių gautinas sumas, kredito įstaigos turi atitikti 4 dalies 105–109 punktuose išdėstytus minimalius reikalavimus. Jei įsigytoms įmonių gautinoms sumoms, kurios papildomai atitinka 14 punkte išdėstytas sąlygas, kredito įstaigai būtų pernelyg sunku taikyti kiekybinio rizikos vertinimo standartus, taikomus įmonių pozicijoms, kaip nurodyta 4 dalyje, gali būti taikomi kiekybiniai mažmeninių pozicijų rizikos vertinimo standartai, kaip nurodyta 4 dalyje.

| 8. | Vidaus reitingais pagrįstoje pakeitimo vertybiniais popieriais sistemoje įsigytoms įmonių gautinoms sumoms grąžintini pirkimo diskontai, užtikrinimo priemonės ar dalinės garantijos, kurios suteikia pirmojo nuostolio apsaugą įsipareigojimų neįvykdymo nuostolių atvejais, nuostolių dėl sumažėjimo atvejais arba abiem atvejais gali būti laikomos pirmojo nuostolio pozicijomis. |
| --- | --- |

8.

Vidaus reitingais pagrįstoje pakeitimo vertybiniais popieriais sistemoje įsigytoms įmonių gautinoms sumoms grąžintini pirkimo diskontai, užtikrinimo priemonės ar dalinės garantijos, kurios suteikia pirmojo nuostolio apsaugą įsipareigojimų neįvykdymo nuostolių atvejais, nuostolių dėl sumažėjimo atvejais arba abiem atvejais gali būti laikomos pirmojo nuostolio pozicijomis.

| 9. | Kai įstaiga numato kredito užtikrinimą kelioms pozicijoms su sąlyga, kad n-tasis pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo atvejis yra mokėjimo priežastis ir kad dėl tokio kredito įvykio sutartis nutraukiama ir jei produktas turi pripažintos ECAI suteiktą išorinį kredito rizikos vertinimą, bus taikomi 94–101 straipsniuose numatyti rizikos koeficientai. Jei pripažinta ECAI nėra suteikusi reitingo produktui, į krepšelį įtrauktų pozicijų rizikos koeficientai sudedami, neįtraukiant n-1 pozicijų, kai tikėtino nuostolio sumos, padaugintos iš 12,5, ir pagal riziką įvertintos pozicijos suma neviršija kredito išvestinės finansinės priemonės suteikto užtikrinimo nominalios vertės, padaugintos iš 12,5. n-1 pozicijos, kurios neturi būti sumuojamos, turi būti nustatomos remiantis principu, kad įtraukiamos tos pozicijos, kurių kiekviena sukuria mažesnę pagal riziką įvertintą pozicijos sumą, nei bet kuri į sumavimą įtraukta pozicija. |
| --- | --- |

9.

Kai įstaiga numato kredito užtikrinimą kelioms pozicijoms su sąlyga, kad n-tasis pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo atvejis yra mokėjimo priežastis ir kad dėl tokio kredito įvykio sutartis nutraukiama ir jei produktas turi pripažintos ECAI suteiktą išorinį kredito rizikos vertinimą, bus taikomi 94–101 straipsniuose numatyti rizikos koeficientai. Jei pripažinta ECAI nėra suteikusi reitingo produktui, į krepšelį įtrauktų pozicijų rizikos koeficientai sudedami, neįtraukiant n-1 pozicijų, kai tikėtino nuostolio sumos, padaugintos iš 12,5, ir pagal riziką įvertintos pozicijos suma neviršija kredito išvestinės finansinės priemonės suteikto užtikrinimo nominalios vertės, padaugintos iš 12,5. n-1 pozicijos, kurios neturi būti sumuojamos, turi būti nustatomos remiantis principu, kad įtraukiamos tos pozicijos, kurių kiekviena sukuria mažesnę pagal riziką įvertintą pozicijos sumą, nei bet kuri į sumavimą įtraukta pozicija.

1.2.   Mažmeninių pozicijų pagal riziką įvertintos pozicijų sumos

| 10. | Remiantis 12 ir 13 punktais, mažmeninių pozicijų pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal tokias formules:
  Koreliacija (R) = 0,03 × (1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35)) + 0,16 * [1 –(1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35))]
  Rizikos koeficientas (RW):
  (LGD * N[(1 – R)–0,5 * G(PD) + (R/(1 – R))0,5 * G(0,999)] – PD * LGD) * 12,5 * 1,06
  N(x) žymi standartinio normaliojo atsitiktinio kintamojo kumuliatyvinę pasiskirstymo funkciją (t. y. tikimybę, kad normalusis atsitiktinis kintamasis, kurio vidurkis lygus nuliui, o dispersija – vienetui, yra mažesnis arba lygus x). G(z) žymi standartinio normaliojo atsitiktinio kintamojo atvirkštinę kumuliatyvinę pasiskirstymo funkciją (t. y. tokią x vertę, kad N(x) = z).
  Kai PD = 1 (įsipareigojimų neįvykdanti pozicija), RW turi būti Max {0, 12,5 * (LGD-ELBE )};
  Kai ELBE turi reikšti kredito įstaigos tiksliausią tikėtino nuostolio įvertinimą įsipareigojimų neįvykdančiai pozicijai, atsižvelgiant į 4 dalies 80 punktą.
  Pagal riziką įvertinta pozicijos suma = RW * pozicijos vertė. |
| --- | --- |

10.

Remiantis 12 ir 13 punktais, mažmeninių pozicijų pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal tokias formules:

Koreliacija (R) = 0,03 × (1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35)) + 0,16 * [1 –(1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35))]

Rizikos koeficientas (RW):

(LGD * N[(1 – R)–0,5 * G(PD) + (R/(1 – R))0,5 * G(0,999)] – PD * LGD) * 12,5 * 1,06

N(x) žymi standartinio normaliojo atsitiktinio kintamojo kumuliatyvinę pasiskirstymo funkciją (t. y. tikimybę, kad normalusis atsitiktinis kintamasis, kurio vidurkis lygus nuliui, o dispersija – vienetui, yra mažesnis arba lygus x). G(z) žymi standartinio normaliojo atsitiktinio kintamojo atvirkštinę kumuliatyvinę pasiskirstymo funkciją (t. y. tokią x vertę, kad N(x) = z).

Kai PD = 1 (įsipareigojimų neįvykdanti pozicija), RW turi būti Max {0, 12,5 * (LGD-ELBE )};

Kai ELBE turi reikšti kredito įstaigos tiksliausią tikėtino nuostolio įvertinimą įsipareigojimų neįvykdančiai pozicijai, atsižvelgiant į 4 dalies 80 punktą.

Pagal riziką įvertinta pozicijos suma = RW * pozicijos vertė.

| 11. | Pagal riziką įvertinta pozicijos suma kiekvienai mažo ir vidutinio dydžio subjektų, apibrėžtų 86 straipsnio 4 dalyje, pozicijai, kurie atitinka VIII priedo 1 dalies 29 punkto ir VIII priedo 2 dalies 22 punkto reikalavimus, gali būti skaičiuojama pagal 4 punktą. |
| --- | --- |

11.

Pagal riziką įvertinta pozicijos suma kiekvienai mažo ir vidutinio dydžio subjektų, apibrėžtų 86 straipsnio 4 dalyje, pozicijai, kurie atitinka VIII priedo 1 dalies 29 punkto ir VIII priedo 2 dalies 22 punkto reikalavimus, gali būti skaičiuojama pagal 4 punktą.

| 12. | Nekilnojamuoju turtu užtikrintoms mažmeninėms pozicijoms 0,15 koreliacija (R) pakeičia dydį, gaunamą pagal koreliacijos formulę, pateiktą 10 punkte. |
| --- | --- |

12.

Nekilnojamuoju turtu užtikrintoms mažmeninėms pozicijoms 0,15 koreliacija (R) pakeičia dydį, gaunamą pagal koreliacijos formulę, pateiktą 10 punkte.

| 13. | Kriterijus atitinkančioms atnaujinamoms mažmeninėms pozicijoms, kaip apibrėžta a–e papunkčiuose, 0,04 koreliacija (R) pakeičia skaičių, gaunamą pagal koreliacijos formulę, pateiktą 10 punkte.
  Pozicijos laikomos kriterijus atitinkančiomis atnaujinamomis mažmeninėmis pozicijomis, jei atitinka šias sąlygas:






  a) | pozicijos yra fiziniams asmenims; |
| --- | --- | --- |

13.

Kriterijus atitinkančioms atnaujinamoms mažmeninėms pozicijoms, kaip apibrėžta a–e papunkčiuose, 0,04 koreliacija (R) pakeičia skaičių, gaunamą pagal koreliacijos formulę, pateiktą 10 punkte.

Pozicijos laikomos kriterijus atitinkančiomis atnaujinamomis mažmeninėmis pozicijomis, jei atitinka šias sąlygas:

a)

pozicijos yra fiziniams asmenims;

| b) | pozicijos yra atnaujinamos, neužtikrintos ir joms taikoma sąlyga, kad jos nėra panaudojamos iš karto ir besąlygiškai atšaukiamos kredito įstaigų (šiame kontekste atnaujinamos pozicijos apibrėžiamos kaip pozicijos, kai klientų neapmokėtiems likučiams leidžiama svyruoti atsižvelgiant į jų sprendimą skolintis ir grąžinti, laikantis kredito įstaigos nustatyto limito). Nepanaudoti įsipareigojimai gali būti laikomi besąlygiškai atšaukiamais, jei sąlygos leidžia kredito įstaigai juos visiškai atšaukti, laikantis vartotojų apsaugos ir susijusių teisės aktų; |
| --- | --- |

b)

pozicijos yra atnaujinamos, neužtikrintos ir joms taikoma sąlyga, kad jos nėra panaudojamos iš karto ir besąlygiškai atšaukiamos kredito įstaigų (šiame kontekste atnaujinamos pozicijos apibrėžiamos kaip pozicijos, kai klientų neapmokėtiems likučiams leidžiama svyruoti atsižvelgiant į jų sprendimą skolintis ir grąžinti, laikantis kredito įstaigos nustatyto limito). Nepanaudoti įsipareigojimai gali būti laikomi besąlygiškai atšaukiamais, jei sąlygos leidžia kredito įstaigai juos visiškai atšaukti, laikantis vartotojų apsaugos ir susijusių teisės aktų;

| c) | portfelio sudėtinėje dalyje maksimali pozicija vienam fiziniam asmeniui yra ne daugiau kaip 100 000 euro; |
| --- | --- |

c)

portfelio sudėtinėje dalyje maksimali pozicija vienam fiziniam asmeniui yra ne daugiau kaip 100 000 euro;

| d) | kredito įstaigos gali įrodyti, kad šiame punkte pateikta koreliacijos formulė taikoma tik tiems portfeliams, kurie pasižymėjo mažu nuostolių lygio nepastovumu, palyginti su jų vidutiniu nuostolių lygiu, ypač mažų PD intervaluose. Kompetentingos institucijos peržiūri santykinį nuostolių lygio nepastovumą kriterijus atitinkančiose atnaujinamose mažmeninėse portfelio sudėtinėse dalyse bei visą kriterijus atitinkantį atnaujinamą mažmeninį portfelį ir numato su kitomis jurisdikcijomis pasidalyti informacija apie kriterijus atitinkančių atnaujinamų mažmeninių portfelių nuostolių lygių tipines ypatybes; ir |
| --- | --- |

d)

kredito įstaigos gali įrodyti, kad šiame punkte pateikta koreliacijos formulė taikoma tik tiems portfeliams, kurie pasižymėjo mažu nuostolių lygio nepastovumu, palyginti su jų vidutiniu nuostolių lygiu, ypač mažų PD intervaluose. Kompetentingos institucijos peržiūri santykinį nuostolių lygio nepastovumą kriterijus atitinkančiose atnaujinamose mažmeninėse portfelio sudėtinėse dalyse bei visą kriterijus atitinkantį atnaujinamą mažmeninį portfelį ir numato su kitomis jurisdikcijomis pasidalyti informacija apie kriterijus atitinkančių atnaujinamų mažmeninių portfelių nuostolių lygių tipines ypatybes; ir

| e) | kompetentinga institucija sutinka, kad pozicijos laikymas kriterijus atitinkančia atnaujinama mažmenine pozicija yra suderinamas su portfelio sudėtinės dalies pagrindinėmis rizikos ypatybėmis. |
| --- | --- |

e)

kompetentinga institucija sutinka, kad pozicijos laikymas kriterijus atitinkančia atnaujinama mažmenine pozicija yra suderinamas su portfelio sudėtinės dalies pagrindinėmis rizikos ypatybėmis.

Jei už kreditą laiduojama banko sąskaita, į kurią pervedamas atlygis, kompetentingos institucijos gali nesilaikyti b punkte apibrėžtos sąlygos, jog pozicija turi būti neužtikrinta. Šiuo atveju, atliekant LGD įvertinimą, neatsižvelgiama į atgautas iš užtikrinimo priemonės sumas.

| 14. | Įsigytos gautinos sumos laikomos mažmeninėmis pozicijomis, jei jos atitinka 4 dalies 105–109 punktuose išdėstytus minimalius reikalavimus ir šias sąlygas:






  a) | gautinas sumas kredito įstaiga įsigijo iš nesusijusių, trečiosios šalies pardavėjų, o jos įsipareigojančiojo asmens pozicija gautinų sumų atžvilgiu neapima pozicijų, kurias tiesiogiai ar netiesiogiai inicijuoja pati kredito įstaiga; |
| --- | --- | --- |

14.

Įsigytos gautinos sumos laikomos mažmeninėmis pozicijomis, jei jos atitinka 4 dalies 105–109 punktuose išdėstytus minimalius reikalavimus ir šias sąlygas:

a)

gautinas sumas kredito įstaiga įsigijo iš nesusijusių, trečiosios šalies pardavėjų, o jos įsipareigojančiojo asmens pozicija gautinų sumų atžvilgiu neapima pozicijų, kurias tiesiogiai ar netiesiogiai inicijuoja pati kredito įstaiga;

| b) | įsigytos gautinos sumos sugeneruojamos rinkos sandorių tarp pardavėjo ir įsipareigojančiojo asmens principu. Todėl įmonių grupei priklausančių įmonių tarpusavyje gautinos sumos bei sumos, gautinos pagal tarpusavio užskaitos principus tarp įmonių, kurios perka ir parduoda viena kitai, šių kriterijų neatitinka; |
| --- | --- |

b)

įsigytos gautinos sumos sugeneruojamos rinkos sandorių tarp pardavėjo ir įsipareigojančiojo asmens principu. Todėl įmonių grupei priklausančių įmonių tarpusavyje gautinos sumos bei sumos, gautinos pagal tarpusavio užskaitos principus tarp įmonių, kurios perka ir parduoda viena kitai, šių kriterijų neatitinka;

| c) | įsigyjančioji kredito įstaiga turi pretenzijų į visas įplaukas iš įsigytų gautinų sumų arba proporcingą jų dalį; ir |
| --- | --- |

c)

įsigyjančioji kredito įstaiga turi pretenzijų į visas įplaukas iš įsigytų gautinų sumų arba proporcingą jų dalį; ir

| d) | įsigytų gautinų sumų portfelis yra pakankamai diversifikuotas. |
| --- | --- |

d)

įsigytų gautinų sumų portfelis yra pakankamai diversifikuotas.

| 15. | Vidaus reitingais pagrįstoje pakeitimo vertybiniais popieriais sistemoje įsigytoms gautinoms sumoms grąžintini pirkimo diskontai, užtikrinimo priemonės ar dalinės garantijos, kurios suteikia pirmojo nuostolio apsaugą įsipareigojimų neįvykdymo nuostolių atvejais, nuostolių dėl sumažėjimo atvejais arba abiem atvejais gali būti traktuojamos kaip pirmojo nuostolio pozicijos. |
| --- | --- |

15.

Vidaus reitingais pagrįstoje pakeitimo vertybiniais popieriais sistemoje įsigytoms gautinoms sumoms grąžintini pirkimo diskontai, užtikrinimo priemonės ar dalinės garantijos, kurios suteikia pirmojo nuostolio apsaugą įsipareigojimų neįvykdymo nuostolių atvejais, nuostolių dėl sumažėjimo atvejais arba abiem atvejais gali būti traktuojamos kaip pirmojo nuostolio pozicijos.

| 16. | Mišrioms įsigytų mažmeninių gautinų sumų grupėms, kai įsigyjančios kredito įstaigos negali atskirti nekilnojamuoju turtu užtikrintų pozicijų ir kriterijus atitinkančių atnaujinamų mažmeninių pozicijų nuo kitų mažmeninių pozicijų, pasitelkiama mažmeninė rizikos koeficiento funkcija, nustatanti didžiausią kapitalo poreikį toms pozicijoms. |
| --- | --- |

16.

Mišrioms įsigytų mažmeninių gautinų sumų grupėms, kai įsigyjančios kredito įstaigos negali atskirti nekilnojamuoju turtu užtikrintų pozicijų ir kriterijus atitinkančių atnaujinamų mažmeninių pozicijų nuo kitų mažmeninių pozicijų, pasitelkiama mažmeninė rizikos koeficiento funkcija, nustatanti didžiausią kapitalo poreikį toms pozicijoms.

1.3.   Nuosavybės vertybinių popierių pozicijų pagal riziką įvertintos pozicijų sumos:

| 17. | Kredito įstaiga skirtingiems portfeliams gali taikyti skirtingus metodus, jei pati kredito įstaiga viduje taiko skirtingus metodus. Kai kredito įstaiga taiko skirtingus metodus, kredito įstaiga turi įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad jos pasirinkimas daromas nuosekliai ir kad nėra nulemtas reguliuojamųjų arbitražo vertinimų. |
| --- | --- |

17.

Kredito įstaiga skirtingiems portfeliams gali taikyti skirtingus metodus, jei pati kredito įstaiga viduje taiko skirtingus metodus. Kai kredito įstaiga taiko skirtingus metodus, kredito įstaiga turi įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad jos pasirinkimas daromas nuosekliai ir kad nėra nulemtas reguliuojamųjų arbitražo vertinimų.

| 18. | Neatsižvelgiant į 17 punktą, kompetentingos institucijos gali leisti, kad papildomų paslaugų įmonių nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms pagal riziką įvertintos pozicijų sumos būtų priskirtos, atsižvelgiant į tai, kaip traktuojamas kitas nekreditinių įsipareigojimų turtas. |
| --- | --- |

18.

Neatsižvelgiant į 17 punktą, kompetentingos institucijos gali leisti, kad papildomų paslaugų įmonių nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms pagal riziką įvertintos pozicijų sumos būtų priskirtos, atsižvelgiant į tai, kaip traktuojamas kitas nekreditinių įsipareigojimų turtas.

1.3.1.   Paprastasis rizikos koeficientų metodas

| 19. | Pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal šias formules:
  Rizikos koeficientas (RW) = 190 % privataus kapitalo pozicijoms pakankamai diversifikuotuose portfeliuose.
  Rizikos koeficientas (RW) = 290 % nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje.
  Rizikos koeficientas (RW) = 370 % visoms kitoms akcijų pozicijoms.
  Pagal riziką įvertinta pozicijos suma = RW * pozicijos vertė. |
| --- | --- |

19.

Pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal šias formules:

Rizikos koeficientas (RW) = 190 % privataus kapitalo pozicijoms pakankamai diversifikuotuose portfeliuose.

Rizikos koeficientas (RW) = 290 % nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje.

Rizikos koeficientas (RW) = 370 % visoms kitoms akcijų pozicijoms.

Pagal riziką įvertinta pozicijos suma = RW * pozicijos vertė.

| 20. | Bankinėje knygoje apskaitomoms trumpalaikėms piniginėms pozicijoms ir išvestinėms finansinėms priemonėms leidžiama padengti ilgalaikes tų pačių individualių vertybinių popierių pozicijas su sąlyga, jei šios priemonės aiškiai yra tam tikrų nuosavybės vertybinių popierių pozicijų apdraudimo priemonės ir jei jos suteikia apsaugą dar bent vieneriems metams. Kitos trumpalaikės pozicijos traktuotinos kaip ilgalaikės pozicijos, priskiriant atitinkamą rizikos koeficientą kiekvienos pozicijos absoliutinei vertei. Jei nesutampa pozicijų terminai, taikomas VII priedo 2 dalies 16 punkte nustatytas įmonių pozicijų metodas. |
| --- | --- |

20.

Bankinėje knygoje apskaitomoms trumpalaikėms piniginėms pozicijoms ir išvestinėms finansinėms priemonėms leidžiama padengti ilgalaikes tų pačių individualių vertybinių popierių pozicijas su sąlyga, jei šios priemonės aiškiai yra tam tikrų nuosavybės vertybinių popierių pozicijų apdraudimo priemonės ir jei jos suteikia apsaugą dar bent vieneriems metams. Kitos trumpalaikės pozicijos traktuotinos kaip ilgalaikės pozicijos, priskiriant atitinkamą rizikos koeficientą kiekvienos pozicijos absoliutinei vertei. Jei nesutampa pozicijų terminai, taikomas VII priedo 2 dalies 16 punkte nustatytas įmonių pozicijų metodas.

| 21. | Kredito įstaigos gali pripažinti netiesioginį kredito užtikrinimą, gautą nuosavybės vertybinių popierių pozicijai, remiantis 90–93 straipsniuose aprašytais metodais. |
| --- | --- |

21.

Kredito įstaigos gali pripažinti netiesioginį kredito užtikrinimą, gautą nuosavybės vertybinių popierių pozicijai, remiantis 90–93 straipsniuose aprašytais metodais.

1.3.2.   PD/LGD metodas

| 22. | Pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal 3 punkte pateiktas formules. Jei kredito įstaigos neturi pakankamai informacijos, leidžiančios taikyti 4 dalies 44–48 punktuose pateiktą įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimą, rizikos koeficientams priskiriamas 1,5 padidinimo daugiklis. |
| --- | --- |

22.

Pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal 3 punkte pateiktas formules. Jei kredito įstaigos neturi pakankamai informacijos, leidžiančios taikyti 4 dalies 44–48 punktuose pateiktą įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimą, rizikos koeficientams priskiriamas 1,5 padidinimo daugiklis.

| 23. | Atskirų pozicijų lygmenyje, dydis, gautas sudėjus tikėtino nuostolio sumą, padaugintą iš 12,5, ir pagal riziką įvertintą pozicijos sumą, neturi viršyti pozicijos vertės, padaugintos iš 12,5. |
| --- | --- |

23.

Atskirų pozicijų lygmenyje, dydis, gautas sudėjus tikėtino nuostolio sumą, padaugintą iš 12,5, ir pagal riziką įvertintą pozicijos sumą, neturi viršyti pozicijos vertės, padaugintos iš 12,5.

| 24. | Kredito įstaigos gali pripažinti netiesioginį kredito užtikrinimą, gautą nuosavybės vertybinių popierių pozicijai, remiantis 90–93 straipsniuose aprašytais metodais. Tokiu atveju turi būti taikomas 90 % pozicijos LGD apsidraudimo priemonės teikėjui. Privataus kapitalo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms pakankamai diversifikuotuose portfeliuose gali būti taikomas 65 % LGD. Šiems tikslams M turi būti penkeri metai. |
| --- | --- |

24.

Kredito įstaigos gali pripažinti netiesioginį kredito užtikrinimą, gautą nuosavybės vertybinių popierių pozicijai, remiantis 90–93 straipsniuose aprašytais metodais. Tokiu atveju turi būti taikomas 90 % pozicijos LGD apsidraudimo priemonės teikėjui. Privataus kapitalo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms pakankamai diversifikuotuose portfeliuose gali būti taikomas 65 % LGD. Šiems tikslams M turi būti penkeri metai.

1.3.3.   Vidaus modelių metodas

| 25. | Pagal riziką įvertinta pozicijų suma turi būti lygi galimam nuostoliui iš kredito įstaigos nuosavybės vertybinių popierių pozicijų, nustatytam naudojant rizikos vertės (Value-at-risk) vidaus modelius pagal 99 % kvantilio pasikliautinąjį intervalą, taikomą skirtumui tarp ketvirčio pajamų ir atitinkamo nerizikingo lygio, apskaičiuoto per ilgalaikės imties laikotarpį, padaugintam iš 12,5. Pagal riziką įvertintos pozicijų sumos individualių pozicijų lygmenyje neturi būti mažesnės už minimalių pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, reikalaujamų pagal PD/LGD metodą, ir atitinkamų tikėtino nuostolio sumų, padaugintų iš 12,5, ir apskaičiuojamų, remiantis PD vertėmis, nustatytomis VII priedo 2 dalies 24 punkto a papunktyje, ir LGD vertėmis, nustatytomis VII priedo 2 dalies 25 ir 26 punktuose, sumą. |
| --- | --- |

25.

Pagal riziką įvertinta pozicijų suma turi būti lygi galimam nuostoliui iš kredito įstaigos nuosavybės vertybinių popierių pozicijų, nustatytam naudojant rizikos vertės (Value-at-risk) vidaus modelius pagal 99 % kvantilio pasikliautinąjį intervalą, taikomą skirtumui tarp ketvirčio pajamų ir atitinkamo nerizikingo lygio, apskaičiuoto per ilgalaikės imties laikotarpį, padaugintam iš 12,5. Pagal riziką įvertintos pozicijų sumos individualių pozicijų lygmenyje neturi būti mažesnės už minimalių pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, reikalaujamų pagal PD/LGD metodą, ir atitinkamų tikėtino nuostolio sumų, padaugintų iš 12,5, ir apskaičiuojamų, remiantis PD vertėmis, nustatytomis VII priedo 2 dalies 24 punkto a papunktyje, ir LGD vertėmis, nustatytomis VII priedo 2 dalies 25 ir 26 punktuose, sumą.

| 26. | Kredito įstaigos gali pripažinti netiesioginį kredito užtikrinimą, gautą nuosavybės vertybinių popierių pozicijai. |
| --- | --- |

26.

Kredito įstaigos gali pripažinti netiesioginį kredito užtikrinimą, gautą nuosavybės vertybinių popierių pozicijai.

1.4.   Pagal riziką įvertintos pozicijų sumos kitam nekreditinių įsipareigojimų turtui

| 27. | Pagal riziką įvertintos pozicijų sumos turi būti apskaičiuojamos pagal šias formules:
  Pagal riziką įvertinta pozicijos suma = 100 % * pozicijos vertė,
  išskyrus atvejus, kai pozicija yra likutinė vertė, tokiu atveju ji turi būti nustatoma kiekvieniems metams ir apskaičiuojama taip:
  1/t * 100 % * pozicijos vertė,
  kur t yra lizingo (finansinės nuomos) sutarties termino metų skaičius. |
| --- | --- |

27.

Pagal riziką įvertintos pozicijų sumos turi būti apskaičiuojamos pagal šias formules:

Pagal riziką įvertinta pozicijos suma = 100 % * pozicijos vertė,

išskyrus atvejus, kai pozicija yra likutinė vertė, tokiu atveju ji turi būti nustatoma kiekvieniems metams ir apskaičiuojama taip:

1/t * 100 % * pozicijos vertė,

kur t yra lizingo (finansinės nuomos) sutarties termino metų skaičius.

2.   PAGAL RIZIKĄ ĮVERTINTŲ POZICIJŲ SUMŲ APSKAIČIAVIMAS ĮSIGYTŲ GAUTINŲ SUMŲ SUMAŽĖJIMO RIZIKAI

| 28. | Rizikos koeficientai įsigytų įmonių ir mažmeninių gautinų sumų sumažėjimo rizikai:
  Rizikos koeficientai apskaičiuojami pagal 3 punkte pateiktą formulę. Įvesties parametrai PD ir LGD nustatomi taip, kaip aprašyta 2 dalyje, pozicijos vertė nustatoma taip, kaip aprašyta 3 dalyje, o M yra vieneri metai. Jei kredito įstaigos gali įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad sumažėjimo rizika yra nereikšminga, jos nereikia pripažinti. |
| --- | --- |

28.

Rizikos koeficientai įsigytų įmonių ir mažmeninių gautinų sumų sumažėjimo rizikai:

Rizikos koeficientai apskaičiuojami pagal 3 punkte pateiktą formulę. Įvesties parametrai PD ir LGD nustatomi taip, kaip aprašyta 2 dalyje, pozicijos vertė nustatoma taip, kaip aprašyta 3 dalyje, o M yra vieneri metai. Jei kredito įstaigos gali įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad sumažėjimo rizika yra nereikšminga, jos nereikia pripažinti.

3.   TIKĖTINO NUOSTOLIO SUMŲ APSKAIČIAVIMAS

| 29. | Jei nenurodyta kitaip, įvesties parametrai PD ir LGD nustatomi taip, kaip aprašyta 2 dalyje, o pozicijos vertė nustatoma taip, kaip išdėstyta 3 dalyje. |
| --- | --- |

29.

Jei nenurodyta kitaip, įvesties parametrai PD ir LGD nustatomi taip, kaip aprašyta 2 dalyje, o pozicijos vertė nustatoma taip, kaip išdėstyta 3 dalyje.

| 30. | Tikėtino nuostolio sumos įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijoms ir mažmeninėms pozicijoms apskaičiuojamos pagal šias formules:
  Tikėtinas nuostolis (EL) = PD × LGD.
  Tikėtino nuostolio suma = EL × pozicijos vertė.
  Įsipareigojimų neįvykdančioms pozicijoms (PD = 1), kai kredito įstaigos taiko savus LGD įverčius, EL yra ELBE, kredito įstaigos tiksliausias tikėtino nuostolio įvertinimas įsipareigojimų neįvykdančiai pozicijai, atsižvelgiant į 4 dalies 80 punktą.
  Pozicijoms, kurioms galioja 1 dalies 4 punkte nurodytos sąlygos, EL yra 0. |
| --- | --- |

30.

Tikėtino nuostolio sumos įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijoms ir mažmeninėms pozicijoms apskaičiuojamos pagal šias formules:

Tikėtinas nuostolis (EL) = PD × LGD.

Tikėtino nuostolio suma = EL × pozicijos vertė.

Įsipareigojimų neįvykdančioms pozicijoms (PD = 1), kai kredito įstaigos taiko savus LGD įverčius, EL yra ELBE, kredito įstaigos tiksliausias tikėtino nuostolio įvertinimas įsipareigojimų neįvykdančiai pozicijai, atsižvelgiant į 4 dalies 80 punktą.

Pozicijoms, kurioms galioja 1 dalies 4 punkte nurodytos sąlygos, EL yra 0.

| 31. | EL vertės specializuoto skolinimo pozicijoms, kai kredito įstaigos taiko 6 punkte aprašytus rizikos koeficientų priskyrimo metodus, priskiriamos pagal 2 lentelę.
  2 lentelė










  Terminas iki sandorio galiojimo pabaigos | 1 kategorija | 2 kategorija | 3 kategorija | 4 kategorija | 5 kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mažiau kaip 2,5 metų | 0 % | 0,4 % | 2,8 % | 8 % | 50 % |
| 2,5 metų ir daugiau | 0,4 % | 0,8 % | 2,8 % | 8 % | 50 % |

31.

EL vertės specializuoto skolinimo pozicijoms, kai kredito įstaigos taiko 6 punkte aprašytus rizikos koeficientų priskyrimo metodus, priskiriamos pagal 2 lentelę.

2 lentelė

Terminas iki sandorio galiojimo pabaigos

1 kategorija

2 kategorija

3 kategorija

4 kategorija

5 kategorija

Mažiau kaip 2,5 metų

0 %

0,4 %

2,8 %

8 %

50 %

2,5 metų ir daugiau

0,4 %

0,8 %

2,8 %

8 %

50 %

Kai kompetentingos institucijos leido kredito įstaigai paprastai priskirti lengvatinį 50 % rizikos koeficientą 1 kategorijos pozicijoms ir 70 % rizikos koeficientą 2 kategorijos pozicijoms, EL vertė 1 kategorijos pozicijoms yra 0 %, o 2 kategorijos pozicijoms – 0,4 %

| 32. | Tikėtino nuostolio sumos nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kai pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal 19–21 punktuose aprašytus metodus, apskaičiuojamos pagal tokią formulę:
  Tikėtino nuostolio suma = EL × pozicijos vertė.
  EL vertės yra tokios:
  Tikėtinas nuostolis (EL) = 0,8 % privataus kapitalo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms pakankamai diversifikuotuose portfeliuose
  Tikėtinas nuostolis (EL) = 0,8 % nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje
  Tikėtinas nuostolis (EL) = 2,4 % visoms kitoms nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms. |
| --- | --- |

32.

Tikėtino nuostolio sumos nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kai pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal 19–21 punktuose aprašytus metodus, apskaičiuojamos pagal tokią formulę:

Tikėtino nuostolio suma = EL × pozicijos vertė.

EL vertės yra tokios:

Tikėtinas nuostolis (EL) = 0,8 % privataus kapitalo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms pakankamai diversifikuotuose portfeliuose

Tikėtinas nuostolis (EL) = 0,8 % nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje

Tikėtinas nuostolis (EL) = 2,4 % visoms kitoms nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms.

| 33. | Tikėtino nuostolio sumos nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kai pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal 22–24 punktuose aprašytus metodus, apskaičiuojamos pagal šias formules:
  Tikėtinas nuostolis (EL) = PD × LGD ir
  Tikėtino nuostolio suma = EL × pozicijos vertė. |
| --- | --- |

33.

Tikėtino nuostolio sumos nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kai pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal 22–24 punktuose aprašytus metodus, apskaičiuojamos pagal šias formules:

Tikėtinas nuostolis (EL) = PD × LGD ir

Tikėtino nuostolio suma = EL × pozicijos vertė.

| 34. | Tikėtino nuostolio sumos nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kai pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal 25–26 punktuose aprašytus metodus, yra 0 %. |
| --- | --- |

34.

Tikėtino nuostolio sumos nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kai pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos pagal 25–26 punktuose aprašytus metodus, yra 0 %.

| 35. | Tikėtino nuostolio sumos įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai apskaičiuojamos pagal šią formulę:
  Tikėtinas nuostolis (EL) = PD × LGD ir
  Tikėtino nuostolio suma = EL × pozicijos vertė. |
| --- | --- |

35.

Tikėtino nuostolio sumos įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai apskaičiuojamos pagal šią formulę:

Tikėtinas nuostolis (EL) = PD × LGD ir

Tikėtino nuostolio suma = EL × pozicijos vertė.

4.   TIKĖTINO NUOSTOLIO SUMŲ VERTINIMAS

| 36. | Tikėtino nuostolio sumos, apskaičiuojamos pagal 30, 31 ir 35 punktus, atimamos iš vertės koregavimų ir su šiomis pozicijomis susijusių atidėjinių sumos. Diskontai jau supirkimo metu rizikingoms balansinėms pozicijoms pagal 3 dalies 1 punktą vertinami tokiu pat būdu kaip vertės koregavimai. Tikėtino nuostolio sumos pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, vertės koregavimai bei su šiomis pozicijomis susiję atidėjiniai į šį skaičiavimą neįtraukiami. |
| --- | --- |

36.

Tikėtino nuostolio sumos, apskaičiuojamos pagal 30, 31 ir 35 punktus, atimamos iš vertės koregavimų ir su šiomis pozicijomis susijusių atidėjinių sumos. Diskontai jau supirkimo metu rizikingoms balansinėms pozicijoms pagal 3 dalies 1 punktą vertinami tokiu pat būdu kaip vertės koregavimai. Tikėtino nuostolio sumos pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, vertės koregavimai bei su šiomis pozicijomis susiję atidėjiniai į šį skaičiavimą neįtraukiami.

2 dalis — PD, LGD ir terminas

| 1. | Įvesties parametrai: PD, LGD ir termino reikšmė (M), reikalingi pagal riziką įvertintoms pozicijų sumoms ir tikėtino nuostolio sumoms, nurodytoms 1 dalyje, apskaičiuoti, turi būti kredito įstaigos nustatyti pagal 4 dalį, laikantis toliau nurodytų sąlygų. |
| --- | --- |

1.

Įvesties parametrai: PD, LGD ir termino reikšmė (M), reikalingi pagal riziką įvertintoms pozicijų sumoms ir tikėtino nuostolio sumoms, nurodytoms 1 dalyje, apskaičiuoti, turi būti kredito įstaigos nustatyti pagal 4 dalį, laikantis toliau nurodytų sąlygų.

1.   ĮMONIŲ, INSTITUCIJŲ, CENTRINĖS VALDŽIOS IR CENTRINIŲ BANKŲ POZICIJOS

1.1.   PD

| 2. | Įmonės ar institucijos pozicijos PD yra mažiausiai 0,03 %. |
| --- | --- |

2.

Įmonės ar institucijos pozicijos PD yra mažiausiai 0,03 %.

| 3. | Įsigytoms įmonių gautinoms sumoms, kai kredito įstaiga negali įrodyti, kad jos PD įverčiai atitinka 4 dalyje išdėstytus minimalius reikalavimus, šių pozicijų PD nustatomi pagal šiuos metodus: didesnio prioriteto pretenzijoms į įsigytas įmonių gautinas sumas PD lygus kredito įstaigos tikėtino nuostolio (EL) įverčiui, padalytam iš LGD toms gautinoms sumoms. Subordinuotoms pretenzijoms į įsigytas įmonių gautinas sumas PD lygus kredito įstaigos tikėtino nuostolio (EL) įverčiui. Jei kredito įstaigai leidžiama taikyti savus LGD įverčius įmonių pozicijoms ir jei ji patikimu būdu gali išskaidyti savo tikėtino nuostolio (EL) įverčius įsigytoms įmonių gautinoms sumoms į PD ir LGD, galima naudoti PD įvertį. |
| --- | --- |

3.

Įsigytoms įmonių gautinoms sumoms, kai kredito įstaiga negali įrodyti, kad jos PD įverčiai atitinka 4 dalyje išdėstytus minimalius reikalavimus, šių pozicijų PD nustatomi pagal šiuos metodus: didesnio prioriteto pretenzijoms į įsigytas įmonių gautinas sumas PD lygus kredito įstaigos tikėtino nuostolio (EL) įverčiui, padalytam iš LGD toms gautinoms sumoms. Subordinuotoms pretenzijoms į įsigytas įmonių gautinas sumas PD lygus kredito įstaigos tikėtino nuostolio (EL) įverčiui. Jei kredito įstaigai leidžiama taikyti savus LGD įverčius įmonių pozicijoms ir jei ji patikimu būdu gali išskaidyti savo tikėtino nuostolio (EL) įverčius įsigytoms įmonių gautinoms sumoms į PD ir LGD, galima naudoti PD įvertį.

| 4. | Įsipareigojančiųjų asmenų PD įsipareigojimo neįvykdymo atveju yra 100 %. |
| --- | --- |

4.

Įsipareigojančiųjų asmenų PD įsipareigojimo neįvykdymo atveju yra 100 %.

| 5. | Kredito įstaigos gali pripažinti netiesioginį kredito užtikrinimą PD vertėje pagal 90–93 straipsnių nuostatas. Tačiau, esant sumažėjimo rizikai, kompetentingos institucijos gali pripažinti atitinkančiais reikalavimus kitus nei nurodyta VIII priedo 1 dalyje netiesioginio kredito užtikrinimo teikėjus. |
| --- | --- |

5.

Kredito įstaigos gali pripažinti netiesioginį kredito užtikrinimą PD vertėje pagal 90–93 straipsnių nuostatas. Tačiau, esant sumažėjimo rizikai, kompetentingos institucijos gali pripažinti atitinkančiais reikalavimus kitus nei nurodyta VIII priedo 1 dalyje netiesioginio kredito užtikrinimo teikėjus.

| 6. | Kredito įstaigos, naudojančios savus LGD įverčius, gali pripažinti netiesioginį kredito užtikrinimą, pakoreguodamos PD pagal 10 punktą. |
| --- | --- |

6.

Kredito įstaigos, naudojančios savus LGD įverčius, gali pripažinti netiesioginį kredito užtikrinimą, pakoreguodamos PD pagal 10 punktą.

| 7. | Įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai PD nustatomas lygus EL įverčiui įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai. Kai kredito įstaigai leidžiama taikyti savus LGD įverčius įmonių pozicijoms ir jei ji gali patikimu būdu išskaidyti savo EL įvertį įsigytų įmonių gautinų sumų sumažėjimo rizikai į PD ir LGD, galima naudoti PD įvertį. Kredito įstaigos gali pripažinti atitinkančiu reikalavimus netiesioginį kredito užtikrinimą PD vertėje pagal 90–93 straipsnių nuostatas. Kompetentingos institucijos taip pat gali pripažinti atitinkančiais reikalavimus kitus nei nurodyta VIII priedo 1 dalyje netiesioginio kredito užtikrinimo teikėjus. Kai kredito įstaigai leidžiama taikyti savus LGD įverčius įsigytų įmonių gautinų sumų sumažėjimo rizikai, ji gali pripažinti atitinkančiu reikalavimus netiesioginį kredito užtikrinimą, koreguodama PD pagal 10 punktą. |
| --- | --- |

7.

Įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai PD nustatomas lygus EL įverčiui įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai. Kai kredito įstaigai leidžiama taikyti savus LGD įverčius įmonių pozicijoms ir jei ji gali patikimu būdu išskaidyti savo EL įvertį įsigytų įmonių gautinų sumų sumažėjimo rizikai į PD ir LGD, galima naudoti PD įvertį. Kredito įstaigos gali pripažinti atitinkančiu reikalavimus netiesioginį kredito užtikrinimą PD vertėje pagal 90–93 straipsnių nuostatas. Kompetentingos institucijos taip pat gali pripažinti atitinkančiais reikalavimus kitus nei nurodyta VIII priedo 1 dalyje netiesioginio kredito užtikrinimo teikėjus. Kai kredito įstaigai leidžiama taikyti savus LGD įverčius įsigytų įmonių gautinų sumų sumažėjimo rizikai, ji gali pripažinti atitinkančiu reikalavimus netiesioginį kredito užtikrinimą, koreguodama PD pagal 10 punktą.

1.2.   LGD

| 8. | Kredito įstaigos taiko šias LGD vertes:






  a) | didesnio prioriteto pozicijoms be pripažintos užtikrinimo priemonės – 45 %; |
| --- | --- | --- |

8.

Kredito įstaigos taiko šias LGD vertes:

a)

didesnio prioriteto pozicijoms be pripažintos užtikrinimo priemonės – 45 %;

| b) | subordinuotoms pozicijoms be pripažintos užtikrinimo priemonės – 75 %; |
| --- | --- |

b)

subordinuotoms pozicijoms be pripažintos užtikrinimo priemonės – 75 %;

| c) | kredito įstaigos gali pripažinti atitinkančiu reikalavimus tiesioginį ir netiesioginį kredito užtikrinimą LGD vertėje pagal 90–93 straipsnius; |
| --- | --- |

c)

kredito įstaigos gali pripažinti atitinkančiu reikalavimus tiesioginį ir netiesioginį kredito užtikrinimą LGD vertėje pagal 90–93 straipsnius;

| d) | padengtoms obligacijoms, kurios apibrėžtos VI priedo 1 dalies 68–70 punktuose, gali būti priskirta 12,5 % LGD vertė; |
| --- | --- |

d)

padengtoms obligacijoms, kurios apibrėžtos VI priedo 1 dalies 68–70 punktuose, gali būti priskirta 12,5 % LGD vertė;

| e) | didesnio prioriteto įsigytoms įmonių gautinoms sumoms, kai kredito įstaiga negali įrodyti, kad jos PD įverčiai atitinka minimalius reikalavimus, išdėstytus 4 dalyje, – 45 %; |
| --- | --- |

e)

didesnio prioriteto įsigytoms įmonių gautinoms sumoms, kai kredito įstaiga negali įrodyti, kad jos PD įverčiai atitinka minimalius reikalavimus, išdėstytus 4 dalyje, – 45 %;

| f) | subordinuotoms įsigytoms įmonių gautinoms sumoms, kai kredito įstaiga negali įrodyti, kad jos PD įverčiai atitinka minimalius reikalavimus, išdėstytus 4 dalyje, – 100 %; ir |
| --- | --- |

f)

subordinuotoms įsigytoms įmonių gautinoms sumoms, kai kredito įstaiga negali įrodyti, kad jos PD įverčiai atitinka minimalius reikalavimus, išdėstytus 4 dalyje, – 100 %; ir

| g) | įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai – 75 %.
  Padengtoms obligacijoms, kurios apibrėžtos VI priedo 1 dalies 68–70 punktuose, iki 2010 m. gruodžio 31 d. gali būti priskirta 11,25 % LGD vertė:






  — | turtas, kaip apibrėžta VI priedo 1 dalies 68 punkto a–c papunkčiuose, užtikrinantis obligacijas, atitinka 1 kredito kokybės žingsnį, kaip aprašoma tame priede; |
| --- | --- | --- |

g)

įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai – 75 %.

Padengtoms obligacijoms, kurios apibrėžtos VI priedo 1 dalies 68–70 punktuose, iki 2010 m. gruodžio 31 d. gali būti priskirta 11,25 % LGD vertė:

—

turtas, kaip apibrėžta VI priedo 1 dalies 68 punkto a–c papunkčiuose, užtikrinantis obligacijas, atitinka 1 kredito kokybės žingsnį, kaip aprašoma tame priede;

| — | kai turtas, apibrėžtas VI priedo 1 dalies 68 punkto d–e papunkčiuose, naudojamas kaip užtikrinimo priemonė, atitinkamos aukštesnės ribos, nustatytos minėtuose papunkčiuose, yra 10 % neapmokėtų obligacijų nominalios sumos; |
| --- | --- |

—

kai turtas, apibrėžtas VI priedo 1 dalies 68 punkto d–e papunkčiuose, naudojamas kaip užtikrinimo priemonė, atitinkamos aukštesnės ribos, nustatytos minėtuose papunkčiuose, yra 10 % neapmokėtų obligacijų nominalios sumos;

| — | turtas, apibrėžtas VI priedo 1 dalies 68 punkto f papunktyje, nenaudojamas kaip užtikrinimo priemonė; arba |
| --- | --- |

—

turtas, apibrėžtas VI priedo 1 dalies 68 punkto f papunktyje, nenaudojamas kaip užtikrinimo priemonė; arba

| — | padengtas obligacijas įvertina paskirta ECAI ir priskiria prie palankiausios kredito rizikos vertinimo kategorijos, kurią ECAI gali suteikti padengtoms obligacijoms. |
| --- | --- |

—

padengtas obligacijas įvertina paskirta ECAI ir priskiria prie palankiausios kredito rizikos vertinimo kategorijos, kurią ECAI gali suteikti padengtoms obligacijoms.

Iki 2010 m. gruodžio 31 d. ši išimtis turi būti peržiūrima ir, atlikus peržiūrą, Komisija gali pateikti pasiūlymus pagal 151 straipsnio 2 dalyje pateiktą metodą.

| 9. | Neatsižvelgiant į 8 punktą, gautinų sumų sumažėjimo ir įsipareigojimų neįvykdymo rizikai, jei kredito įstaigai leidžiama taikyti savus įmonių pozicijų LGD įverčius ir jei ji patikimu būdu gali išskaidyti savo tikėtino nuostolio (EL) įverčius įsigytoms įmonių gautinoms sumoms į PD ir LGD, įsigytoms įmonių gautinoms sumoms galima naudoti LGD įvertį. |
| --- | --- |

9.

Neatsižvelgiant į 8 punktą, gautinų sumų sumažėjimo ir įsipareigojimų neįvykdymo rizikai, jei kredito įstaigai leidžiama taikyti savus įmonių pozicijų LGD įverčius ir jei ji patikimu būdu gali išskaidyti savo tikėtino nuostolio (EL) įverčius įsigytoms įmonių gautinoms sumoms į PD ir LGD, įsigytoms įmonių gautinoms sumoms galima naudoti LGD įvertį.

| 10. | Neatsižvelgiant į 8 punktą, jei kredito įstaigai leidžiama taikyti savus LGD įverčius įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijoms, netiesioginis kredito užtikrinimas gali būti pripažintas atitinkančiu reikalavimus pakoreguojant PD ir (arba) LGD įverčius pagal minimalius reikalavimus, kaip nurodyta 4 dalyje, ir gavus kompetentingų institucijų patvirtinimą. Kredito įstaiga garantuotoms pozicijoms negali priskirti pakoreguoto PD ar LGD taip, kad pakoreguotas rizikos koeficientas būtų mažesnis už palyginamos tiesioginės garanto pozicijos rizikos koeficientą. |
| --- | --- |

10.

Neatsižvelgiant į 8 punktą, jei kredito įstaigai leidžiama taikyti savus LGD įverčius įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijoms, netiesioginis kredito užtikrinimas gali būti pripažintas atitinkančiu reikalavimus pakoreguojant PD ir (arba) LGD įverčius pagal minimalius reikalavimus, kaip nurodyta 4 dalyje, ir gavus kompetentingų institucijų patvirtinimą. Kredito įstaiga garantuotoms pozicijoms negali priskirti pakoreguoto PD ar LGD taip, kad pakoreguotas rizikos koeficientas būtų mažesnis už palyginamos tiesioginės garanto pozicijos rizikos koeficientą.

| 11. | Neatsižvelgiant į 8 ir 10 punktus, taikant 1 dalies 4 punktą, užtikrinimo teikėjo palyginamos tiesioginės pozicijos LGD turi būti arba garanto, arba įsipareigojančiojo asmens neapdraustos priemonės LGD priklausomai nuo to, ar nuo garanto, ar nuo įsipareigojančiojo asmens finansinės padėties, atsižvelgiant į turimus įrodymus ir garantijos struktūrą, priklausytų grąžintina suma ir garanto, ir įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo atveju apdrausto sandorio galiojimo metu. |
| --- | --- |

11.

Neatsižvelgiant į 8 ir 10 punktus, taikant 1 dalies 4 punktą, užtikrinimo teikėjo palyginamos tiesioginės pozicijos LGD turi būti arba garanto, arba įsipareigojančiojo asmens neapdraustos priemonės LGD priklausomai nuo to, ar nuo garanto, ar nuo įsipareigojančiojo asmens finansinės padėties, atsižvelgiant į turimus įrodymus ir garantijos struktūrą, priklausytų grąžintina suma ir garanto, ir įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo atveju apdrausto sandorio galiojimo metu.

1.3.   Terminas

| 12. | Atsižvelgiant į 13 punktą, kredito įstaigos pozicijoms, kurios atsiranda dėl atpirkimo sandorių, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorių, turi priskirti 0,5 metų termino vertę (M), o visoms kitoms pozicijoms – 2,5 metų M. Kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad visos jų jurisdikcijai priklausančios kredito įstaigos kiekvienai pozicijai taikyti tokį M, kaip nurodyta 13 punkte. |
| --- | --- |

12.

Atsižvelgiant į 13 punktą, kredito įstaigos pozicijoms, kurios atsiranda dėl atpirkimo sandorių, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorių, turi priskirti 0,5 metų termino vertę (M), o visoms kitoms pozicijoms – 2,5 metų M. Kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad visos jų jurisdikcijai priklausančios kredito įstaigos kiekvienai pozicijai taikyti tokį M, kaip nurodyta 13 punkte.

| 13. | Kredito įstaigos, kurioms leidžiama taikyti savus LGD įverčius ir (arba) savus konvertavimo veiksnius įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijoms, kiekvienai iš šių pozicijų apskaičiuoja M taip, kaip nurodyta a–e papunkčiuose ir laikydamosi 14–16 punktų. Visais atvejais M neviršija 5 metų:






  a) | Priemonei pagal pinigų srautų planą M apskaičiuojamas pagal šią formulę:

  kur CFt žymi pinigų srautus (pagrindinius, palūkanų mokėjimus ir įmokas), kuriuos įsipareigojantysis asmuo įsipareigoja mokėti t laikotarpiu; |
| --- | --- | --- |

13.

Kredito įstaigos, kurioms leidžiama taikyti savus LGD įverčius ir (arba) savus konvertavimo veiksnius įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijoms, kiekvienai iš šių pozicijų apskaičiuoja M taip, kaip nurodyta a–e papunkčiuose ir laikydamosi 14–16 punktų. Visais atvejais M neviršija 5 metų:

a)

Priemonei pagal pinigų srautų planą M apskaičiuojamas pagal šią formulę:

kur CFt žymi pinigų srautus (pagrindinius, palūkanų mokėjimus ir įmokas), kuriuos įsipareigojantysis asmuo įsipareigoja mokėti t laikotarpiu;

| b) | Išvestinėms finansinėms priemonėms, kurioms taikomas pagrindinis užskaitymo sandoris, M lygus pozicijos termino iki sandorio galiojimo pabaigos svertiniam vidurkiui ir yra bent vieneri metai. Įvertinant terminą, naudojama kiekvienos pozicijos tariamoji suma; |
| --- | --- |

b)

Išvestinėms finansinėms priemonėms, kurioms taikomas pagrindinis užskaitymo sandoris, M lygus pozicijos termino iki sandorio galiojimo pabaigos svertiniam vidurkiui ir yra bent vieneri metai. Įvertinant terminą, naudojama kiekvienos pozicijos tariamoji suma;

| c) | Pozicijoms, kurios atsiranda dėl visiškai ar dalinai užtikrintų išvestinių finansinių priemonių (išvardintų IV priede) sandorių arba dėl visiškai ar dalinai užtikrintų garantinės įmokos skolinimo sandorių, kuriems taikomas pagrindinis užskaitymo sandoris, M lygus sandorio termino iki jo galiojimo pabaigos svertiniam vidurkiui ir yra bent 10 dienų. Įvertinant terminą, naudojama kiekvieno sandorio tariamoji suma; |
| --- | --- |

c)

Pozicijoms, kurios atsiranda dėl visiškai ar dalinai užtikrintų išvestinių finansinių priemonių (išvardintų IV priede) sandorių arba dėl visiškai ar dalinai užtikrintų garantinės įmokos skolinimo sandorių, kuriems taikomas pagrindinis užskaitymo sandoris, M lygus sandorio termino iki jo galiojimo pabaigos svertiniam vidurkiui ir yra bent 10 dienų. Įvertinant terminą, naudojama kiekvieno sandorio tariamoji suma;

| d) | Jei kredito įstaigai leidžiama taikyti savus PD įverčius įsigytoms įmonių gautinoms sumoms, panaudotoms sumoms M turi būti lygus įsigytų gautinų sumų pozicijos terminų svertiniam vidurkiui ir turi būti bent 90 dienų. Ta pati M vertė taip pat taikoma nepanaudotoms sumoms pagal įsipareigotą pirkimo priemonę, kai ta priemonė numato galiojančias sąlygas, priežastis taikyti išankstinę amortizaciją ar kitas ypatybes, kurios apsaugo įsigyjančiąją kredito įstaigą nuo reikšmingo būsimų gautinų sumų, kurias reikalaujama įsigyti per priemonės terminą, kokybės pablogėjimo. Jei nėra tokio veiksmingo užtikrinimo, nepanaudotoms sumoms M turi būti apskaičiuojamas kaip anksčiausios datos pagal pirkimo sutartį galimos gautinos sumos termino ir pirkimo priemonės likusio termino suma ir yra bent 90 dienų; |
| --- | --- |

d)

Jei kredito įstaigai leidžiama taikyti savus PD įverčius įsigytoms įmonių gautinoms sumoms, panaudotoms sumoms M turi būti lygus įsigytų gautinų sumų pozicijos terminų svertiniam vidurkiui ir turi būti bent 90 dienų. Ta pati M vertė taip pat taikoma nepanaudotoms sumoms pagal įsipareigotą pirkimo priemonę, kai ta priemonė numato galiojančias sąlygas, priežastis taikyti išankstinę amortizaciją ar kitas ypatybes, kurios apsaugo įsigyjančiąją kredito įstaigą nuo reikšmingo būsimų gautinų sumų, kurias reikalaujama įsigyti per priemonės terminą, kokybės pablogėjimo. Jei nėra tokio veiksmingo užtikrinimo, nepanaudotoms sumoms M turi būti apskaičiuojamas kaip anksčiausios datos pagal pirkimo sutartį galimos gautinos sumos termino ir pirkimo priemonės likusio termino suma ir yra bent 90 dienų;

| e) | Bet kuriai kitai, nei paminėta šiame punkte, priemonei arba kai kredito įstaiga negali apskaičiuoti M, kaip nurodyta a papunktyje, M yra didžiausias likęs laikotarpis (metais), per kurį įsipareigojančiajam asmeniui leidžiama visiškai įvykdyti savo sutartinius įsipareigojimus, ir negali būti mažesnis kaip 1 metai; |
| --- | --- |

e)

Bet kuriai kitai, nei paminėta šiame punkte, priemonei arba kai kredito įstaiga negali apskaičiuoti M, kaip nurodyta a papunktyje, M yra didžiausias likęs laikotarpis (metais), per kurį įsipareigojančiajam asmeniui leidžiama visiškai įvykdyti savo sutartinius įsipareigojimus, ir negali būti mažesnis kaip 1 metai;

| f) | kredito įstaigų, pozicijų vertėms skaičiuoti naudojančių vidaus modelio metodą, kuris nurodytas III priedo 6 dalyje, M skaičiuojamas pagal žemiau pateiktą formulę pozicijoms, kurioms jos taiko šį metodą ir kurių ilgiausio užskaitos grupės sandorio laikotarpio svertinis vidurkis yra ilgesnis nei vieni metai:

  čia
  dfk = nerizikingas diskonto faktorius ateities laikotarpiui tk, kiti simboliai aprašyti III priedo 6 dalyje.
  Nepaisant 13 punkto f papunkčio pirmoje pastraipoje aprašytų sąlygų, kredito įstaiga, naudojanti vidaus modelį, vienpusio kredito vertinimo koregavimo (CVA) skaičiavimui, pritarus kompetentingoms įstaigoms, kaip M gali naudoti pagal vidaus modelį apskaičiuotą kredito efektyvią trukmę.
  Pagal 14 punktą užskaitos grupėms, kurių originalus sandorių terminas yra mažesnis nei vieni metai, taikoma a papunktyje nurodyta formulė; ir |
| --- | --- |

f)

kredito įstaigų, pozicijų vertėms skaičiuoti naudojančių vidaus modelio metodą, kuris nurodytas III priedo 6 dalyje, M skaičiuojamas pagal žemiau pateiktą formulę pozicijoms, kurioms jos taiko šį metodą ir kurių ilgiausio užskaitos grupės sandorio laikotarpio svertinis vidurkis yra ilgesnis nei vieni metai:

čia

dfk = nerizikingas diskonto faktorius ateities laikotarpiui tk, kiti simboliai aprašyti III priedo 6 dalyje.

Nepaisant 13 punkto f papunkčio pirmoje pastraipoje aprašytų sąlygų, kredito įstaiga, naudojanti vidaus modelį, vienpusio kredito vertinimo koregavimo (CVA) skaičiavimui, pritarus kompetentingoms įstaigoms, kaip M gali naudoti pagal vidaus modelį apskaičiuotą kredito efektyvią trukmę.

Pagal 14 punktą užskaitos grupėms, kurių originalus sandorių terminas yra mažesnis nei vieni metai, taikoma a papunktyje nurodyta formulė; ir

| g) | taikant 1 dalies 4 punktą M yra kredito apsaugos efektyvus terminas bent 1 metus. |
| --- | --- |

g)

taikant 1 dalies 4 punktą M yra kredito apsaugos efektyvus terminas bent 1 metus.

| 14. | Neatsižvelgiant į 13 punkto a, b, d ir e papunkčius M lygus mažiausiai 1 dienai:






  — | IV priede numatytoms visiškai ar dalinai užtikrintoms išvestinėms finansinėms priemonėms; |
| --- | --- | --- |

14.

Neatsižvelgiant į 13 punkto a, b, d ir e papunkčius M lygus mažiausiai 1 dienai:

—

IV priede numatytoms visiškai ar dalinai užtikrintoms išvestinėms finansinėms priemonėms;

| — | visiškai ar dalinai užtikrintiems garantinės įmokos skolinimo sandoriams; ir |
| --- | --- |

—

visiškai ar dalinai užtikrintiems garantinės įmokos skolinimo sandoriams; ir

| — | atpirkimo sandoriams, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandoriams, |
| --- | --- |

—

atpirkimo sandoriams, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandoriams,

su sąlyga, kad dokumentus reikia kasdien ir iš naujo įvertinti peržiūrint įnašus ir kad juose numatytos nuostatos, leidžiančios nedelsiant likviduoti ar sumažinti užtikrinimo priemonę įsipareigojimų neįvykdymo atvejais arba kai įnašų nėra.

Be to, kompetentingų institucijų nurodytoms kitoms trumpalaikėms pozicijoms, kuriomis kredito įstaigos nuolat nefinansuoja įsipareigojančiojo asmens, M yra mažiausiai 1 diena. Kiekvienu atveju atidžiai peržiūrimos atskiros aplinkybės.

| 15. | Kompetentingos institucijos gali leisti, kad Bendrijoje esančių įmonių, kurių konsoliduoti pardavimai ir konsoliduotas turtas yra mažiau kaip 500 mln. euro, pozicijoms M būtų taikomas taip, kaip nurodyta 12 punkte. Kompetentingos institucijos įmonėms, kurios daugiausia investuoja į nekilnojamąjį turtą, vietoj 500 mln. euro gali nustatyti 1 000 mln. euro turto reikalavimą. |
| --- | --- |

15.

Kompetentingos institucijos gali leisti, kad Bendrijoje esančių įmonių, kurių konsoliduoti pardavimai ir konsoliduotas turtas yra mažiau kaip 500 mln. euro, pozicijoms M būtų taikomas taip, kaip nurodyta 12 punkte. Kompetentingos institucijos įmonėms, kurios daugiausia investuoja į nekilnojamąjį turtą, vietoj 500 mln. euro gali nustatyti 1 000 mln. euro turto reikalavimą.

| 16. | Terminų nesutapimai vertinami 90–93 straipsniuose nurodytu būdu. |
| --- | --- |

16.

Terminų nesutapimai vertinami 90–93 straipsniuose nurodytu būdu.

2.   MAŽMENINĖS POZICIJOS

2.1.   Įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė (PD)

| 17. | Pozicijos PD yra ne mažesnė kaip 0,03 %. |
| --- | --- |

17.

Pozicijos PD yra ne mažesnė kaip 0,03 %.

| 18. | Įsipareigojančiųjų asmenų PD arba, kai taikomas įsipareigojimų metodas, pozicijoms įsipareigojimų neįvykdymo atveju PD lygus 100 %. |
| --- | --- |

18.

Įsipareigojančiųjų asmenų PD arba, kai taikomas įsipareigojimų metodas, pozicijoms įsipareigojimų neįvykdymo atveju PD lygus 100 %.

| 19. | Įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai PD nustatomas lygus EL įverčiui gautinų sumų sumažėjimo rizikai. Jei kredito įstaiga patikimu būdu gali išskaidyti savo tikėtino nuostolio (EL) įverčius įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai į PD ir LGD, galima naudoti PD įvertį. |
| --- | --- |

19.

Įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai PD nustatomas lygus EL įverčiui gautinų sumų sumažėjimo rizikai. Jei kredito įstaiga patikimu būdu gali išskaidyti savo tikėtino nuostolio (EL) įverčius įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai į PD ir LGD, galima naudoti PD įvertį.

| 20. | Netiesioginis kredito užtikrinimas gali būti pripažintas atitinkančiu reikalavimus pagal 22 punktą pakoreguojant įsipareigojimų neįvykdymo tikimybes (PD). Sumažėjimo rizikai, kai kredito įstaigos netaiko savų LGD įverčių, galioja ir 90 – 93 straipsniai; šiuo atveju kompetentingos institucijos gali pripažinti tinkamais ir kitus netiesioginio kredito užtikrinimo teikėjus nei nurodyta VIII priedo 1 dalyje. |
| --- | --- |

20.

Netiesioginis kredito užtikrinimas gali būti pripažintas atitinkančiu reikalavimus pagal 22 punktą pakoreguojant įsipareigojimų neįvykdymo tikimybes (PD). Sumažėjimo rizikai, kai kredito įstaigos netaiko savų LGD įverčių, galioja ir 90 – 93 straipsniai; šiuo atveju kompetentingos institucijos gali pripažinti tinkamais ir kitus netiesioginio kredito užtikrinimo teikėjus nei nurodyta VIII priedo 1 dalyje.

2.2.   LGD

| 21. | Kredito įstaigos naudoja savus LGD įverčius, atsižvelgdamos į minimalius reikalavimus, kaip nurodyta 4 dalyje, ir gavusios kompetentingų institucijų leidimą. Įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai naudojama 75 % LGD vertė. Jei kredito įstaiga patikimu būdu gali išskaidyti savo tikėtino nuostolio (EL) įverčius įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai į PD ir LGD, galima naudoti LGD įvertį. |
| --- | --- |

21.

Kredito įstaigos naudoja savus LGD įverčius, atsižvelgdamos į minimalius reikalavimus, kaip nurodyta 4 dalyje, ir gavusios kompetentingų institucijų leidimą. Įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai naudojama 75 % LGD vertė. Jei kredito įstaiga patikimu būdu gali išskaidyti savo tikėtino nuostolio (EL) įverčius įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai į PD ir LGD, galima naudoti LGD įvertį.

| 22. | Netiesioginis kredito užtikrinimas gali būti pripažintas atitinkančiu reikalavimus, pakoreguojant PD ar LGD įverčius, kad jie atitiktų minimalius reikalavimus, kaip nurodyta 4 dalies 99–104 punktuose, ir gavus kompetentingų institucijų leidimą dėl atskiros pozicijos arba dėl pozicijų grupės. Kredito įstaiga garantuotoms pozicijoms negali priskirti pakoreguoto PD ar LGD taip, kad pakoreguotas rizikos koeficientas būtų mažesnis už palyginamos tiesioginės garanto pozicijos rizikos koeficientą. |
| --- | --- |

22.

Netiesioginis kredito užtikrinimas gali būti pripažintas atitinkančiu reikalavimus, pakoreguojant PD ar LGD įverčius, kad jie atitiktų minimalius reikalavimus, kaip nurodyta 4 dalies 99–104 punktuose, ir gavus kompetentingų institucijų leidimą dėl atskiros pozicijos arba dėl pozicijų grupės. Kredito įstaiga garantuotoms pozicijoms negali priskirti pakoreguoto PD ar LGD taip, kad pakoreguotas rizikos koeficientas būtų mažesnis už palyginamos tiesioginės garanto pozicijos rizikos koeficientą.

| 23. | Nepaisant 22 punkto, taikant 1 dalies 11 punktą, garanto užtikrinimo teikėjo palyginamos tiesioginės pozicijos LGD turi būti arba garanto, arba įsipareigojančiojo asmens neapdraustos priemonės LGD priklausomai nuo to, ar nuo garanto, ar nuo įsipareigojančiojo asmens finansinės padėties, atsižvelgiant į turimus įrodymus ir garantijos struktūrą, priklausytų grąžintina suma ir garanto, ir įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo atveju sandorio galiojimo metu. |
| --- | --- |

23.

Nepaisant 22 punkto, taikant 1 dalies 11 punktą, garanto užtikrinimo teikėjo palyginamos tiesioginės pozicijos LGD turi būti arba garanto, arba įsipareigojančiojo asmens neapdraustos priemonės LGD priklausomai nuo to, ar nuo garanto, ar nuo įsipareigojančiojo asmens finansinės padėties, atsižvelgiant į turimus įrodymus ir garantijos struktūrą, priklausytų grąžintina suma ir garanto, ir įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo atveju sandorio galiojimo metu.

3.   NUOSAVYBĖS VERTYBINIŲ POPIERIŲ POZICIJOS, KURIOMS TAIKOMAS PD/LGD METODAS

3.1.   PD

| 24. | PD nustatomos pagal įmonių pozicijų metodą.
  Taikomos šios minimalios PD vertės:






  a) | 0,09 % nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje, kai investicija yra ilgalaikio bendradarbiavimo su klientu rezultatas; |
| --- | --- | --- |

24.

PD nustatomos pagal įmonių pozicijų metodą.

Taikomos šios minimalios PD vertės:

a)

0,09 % nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje, kai investicija yra ilgalaikio bendradarbiavimo su klientu rezultatas;

| b) | 0,09 % nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kuriomis neprekiaujama biržoje, kai investicijų grąža grindžiama reguliariais ir periodiniais pinigų srautais, kurių šaltiniai yra kiti nei kapitalo prieaugis; |
| --- | --- |

b)

0,09 % nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kuriomis neprekiaujama biržoje, kai investicijų grąža grindžiama reguliariais ir periodiniais pinigų srautais, kurių šaltiniai yra kiti nei kapitalo prieaugis;

| c) | 0,40 % nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje, įskaitant kitas trumpalaikes pozicijas, kaip nurodyta 1 dalies 20 punkte; ir |
| --- | --- |

c)

0,40 % nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje, įskaitant kitas trumpalaikes pozicijas, kaip nurodyta 1 dalies 20 punkte; ir

| d) | 1,25 % visoms kitoms nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, įskaitant kitas trumpalaikes pozicijas, kaip nurodyta 1 dalies 20 punkte. |
| --- | --- |

d)

1,25 % visoms kitoms nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, įskaitant kitas trumpalaikes pozicijas, kaip nurodyta 1 dalies 20 punkte.

3.2.   LGD

| 25. | Privataus kapitalo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms pakankamai diversifikuotuose portfeliuose gali būti priskiriamas 65 % LGD. |
| --- | --- |

25.

Privataus kapitalo nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms pakankamai diversifikuotuose portfeliuose gali būti priskiriamas 65 % LGD.

| 26. | Visoms kitoms pozicijoms priskiriamas 90 % LGD. |
| --- | --- |

26.

Visoms kitoms pozicijoms priskiriamas 90 % LGD.

3.3.   Terminas

| 27. | Visoms pozicijoms priskiriamas M lygus 5 metams. |
| --- | --- |

27.

Visoms pozicijoms priskiriamas M lygus 5 metams.

3 dalis — Pozicijos vertė

1.   ĮMONIŲ, INSTITUCIJŲ, CENTRINĖS VALDŽIOS IR CENTRINIŲ BANKŲ POZICIJOS IR MAŽMENINĖS POZICIJOS

| 1. | Jei nenurodyta kitaip, balansinių pozicijų vertė nustatoma iš jos neatimant vertės koregavimų. Ši taisyklė taip pat taikoma turtui, įsigytam už kitokią kainą, nei grąžintina suma. Įsigytam turtui grąžintinos sumos ir kredito įstaigų balanse parodytos grynosios vertės skirtumas yra laikomas diskontu, jei grąžintina suma yra didesnė, ir premija, jei ta suma yra mažesnė. |
| --- | --- |

1.

Jei nenurodyta kitaip, balansinių pozicijų vertė nustatoma iš jos neatimant vertės koregavimų. Ši taisyklė taip pat taikoma turtui, įsigytam už kitokią kainą, nei grąžintina suma. Įsigytam turtui grąžintinos sumos ir kredito įstaigų balanse parodytos grynosios vertės skirtumas yra laikomas diskontu, jei grąžintina suma yra didesnė, ir premija, jei ta suma yra mažesnė.

| 2. | Kai kredito įstaigos atpirkimo sandoriams arba vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandoriams taiko pagrindinio užskaitymo sandorio principus, pozicijos vertė apskaičiuojama pagal 90–93 straipsnius. |
| --- | --- |

2.

Kai kredito įstaigos atpirkimo sandoriams arba vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandoriams taiko pagrindinio užskaitymo sandorio principus, pozicijos vertė apskaičiuojama pagal 90–93 straipsnius.

| 3. | Balansiniam paskolų ir indėlių užskaitymui kredito įstaigos taiko 90–93 straipsniuose nurodytus pozicijos vertės apskaičiavimo metodus. |
| --- | --- |

3.

Balansiniam paskolų ir indėlių užskaitymui kredito įstaigos taiko 90–93 straipsniuose nurodytus pozicijos vertės apskaičiavimo metodus.

| 4. | Lizingo (finansinės nuomos) vertė lygi diskontuotoms minimalioms lizingo (finansinės nuomos) įmokoms.
  Minimalios lizingo (finansinės nuomos) įmokos yra mokėjimai per lizingo (finansinės nuomos) laikotarpį, kuriuos nuomininkas privalo ar gali įgyti pareigą mokėti, ir bet kokia palanki įsigijimo teisė (t.y. teisė, kuria greičiausiai bus pasinaudota). Bet kokia garantuota likutinė vertė, atitinkanti VIII priedo 1 dalies 26 – 28 punktų sąlygas dėl užtikrinimo teikėjų pripažinimo ir minimalius reikalavimus pripažinti kitus garantijų tipus, pateiktus VIII priedo 2 dalies 14–19 punktuose, taip pat turi būti įtraukiama į minimalias lizingo (finansinės nuomos) įmokas. |
| --- | --- |

4.

Lizingo (finansinės nuomos) vertė lygi diskontuotoms minimalioms lizingo (finansinės nuomos) įmokoms.

Minimalios lizingo (finansinės nuomos) įmokos yra mokėjimai per lizingo (finansinės nuomos) laikotarpį, kuriuos nuomininkas privalo ar gali įgyti pareigą mokėti, ir bet kokia palanki įsigijimo teisė (t.y. teisė, kuria greičiausiai bus pasinaudota). Bet kokia garantuota likutinė vertė, atitinkanti VIII priedo 1 dalies 26 – 28 punktų sąlygas dėl užtikrinimo teikėjų pripažinimo ir minimalius reikalavimus pripažinti kitus garantijų tipus, pateiktus VIII priedo 2 dalies 14–19 punktuose, taip pat turi būti įtraukiama į minimalias lizingo (finansinės nuomos) įmokas.

| 5. | Straipsnių, nurodytų IV priede, pozicijos vertė apskaičiuojama pagal III priede išdėstytus metodus. |
| --- | --- |

5.

Straipsnių, nurodytų IV priede, pozicijos vertė apskaičiuojama pagal III priede išdėstytus metodus.

| 6. | Apskaičiuojant įsigytų gautinų sumų pagal riziką įvertintas pozicijų sumas, pozicijos vertė lygi neapmokėtai sumai, atėmus kapitalo poreikį sumos sumažėjimo rizikai prieš kredito rizikos mažinimą. |
| --- | --- |

6.

Apskaičiuojant įsigytų gautinų sumų pagal riziką įvertintas pozicijų sumas, pozicijos vertė lygi neapmokėtai sumai, atėmus kapitalo poreikį sumos sumažėjimo rizikai prieš kredito rizikos mažinimą.

| 7. | Kai pozicija yra vertybinių popierių arba biržos prekių, parduotų, įtrauktų į apskaitos knygas ar paskolintų pagal atpirkimo sandorius, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius, ilgalaikius mokėjimų sandorius ir garantinės įmokos skolinimo sandorius, formos, pozicijos vertė lygi vertybinių popierių arba biržos prekių vertei, nustatomai pagal 74 straipsnį. Kai taikomas išsamusis finansinės užtikrinimo priemonės metodas, aprašytas VIII priedo 3 dalyje, pozicijos vertė padidinama tuos vertybinius popierius arba biržos prekes atitinkančiu nepastovumo koregavimu, kaip aprašyta toje dalyje. Atpirkimo, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi, ilgalaikių mokėjimų ir garantinės įmokos skolinimo sandorių pozicijos vertė gali būti nustatoma arba pagal III priedą, arba pagal VIII priedo 2 antraštinės dalies 12–21 punktus. |
| --- | --- |

7.

Kai pozicija yra vertybinių popierių arba biržos prekių, parduotų, įtrauktų į apskaitos knygas ar paskolintų pagal atpirkimo sandorius, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius, ilgalaikius mokėjimų sandorius ir garantinės įmokos skolinimo sandorius, formos, pozicijos vertė lygi vertybinių popierių arba biržos prekių vertei, nustatomai pagal 74 straipsnį. Kai taikomas išsamusis finansinės užtikrinimo priemonės metodas, aprašytas VIII priedo 3 dalyje, pozicijos vertė padidinama tuos vertybinius popierius arba biržos prekes atitinkančiu nepastovumo koregavimu, kaip aprašyta toje dalyje. Atpirkimo, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi, ilgalaikių mokėjimų ir garantinės įmokos skolinimo sandorių pozicijos vertė gali būti nustatoma arba pagal III priedą, arba pagal VIII priedo 2 antraštinės dalies 12–21 punktus.

| 8. | Nepaisant 7 punkto, kompetentingų institucijų nustatytų neapmokėtų kredito rizikos pozicijų su pagrindine sandorio šalimi vertė nustatoma pagal III priedo 2 dalies 6 punktą, jei pagrindinės sandorio šalies kredito rizika, kylanti dėl visų jos sandorių dalyvių, kiekvieną dieną visiškai apdraudžiama užtikrinimo priemone. |
| --- | --- |

8.

Nepaisant 7 punkto, kompetentingų institucijų nustatytų neapmokėtų kredito rizikos pozicijų su pagrindine sandorio šalimi vertė nustatoma pagal III priedo 2 dalies 6 punktą, jei pagrindinės sandorio šalies kredito rizika, kylanti dėl visų jos sandorių dalyvių, kiekvieną dieną visiškai apdraudžiama užtikrinimo priemone.

| 9. | Pozicijos vertė šiems straipsniams apskaičiuojama kaip įsipareigota, bet nepanaudota suma, padauginta iš konvertavimo veiksnio.
  Kredito įstaigos taiko šiuos konvertavimo veiksnius:






  a) | kredito linijoms, kurios nėra įsipareigotos ir kurios numato, kad kredito įstaiga gali jas bet kuriuo metu besąlygiškai atšaukti be išankstinio perspėjimo, arba kurios numato automatinį atšaukimą dėl skolininko kredito kokybės pablogėjimo, taikomas 0 % konvertavimo veiksnys. Kad galėtų taikyti 0 % konvertavimo veiksnį, kredito įstaigos aktyviai stebi įsipareigojančiojo asmens finansinę padėtį, o jų vidinės kontrolės sistemos užtikrina joms galimybę iš karto pastebėti įsipareigojančiojo asmens kredito kokybės pablogėjimą. Nepanaudotos mažmeninės kredito linijos gali būti laikomos besąlygiškai atšaukiamomis, jei sąlygos leidžia kredito įstaigai jas visiškai atšaukti, laikantis vartotojų apsaugos ir susijusių teisės aktų; |
| --- | --- | --- |

9.

Pozicijos vertė šiems straipsniams apskaičiuojama kaip įsipareigota, bet nepanaudota suma, padauginta iš konvertavimo veiksnio.

Kredito įstaigos taiko šiuos konvertavimo veiksnius:

a)

kredito linijoms, kurios nėra įsipareigotos ir kurios numato, kad kredito įstaiga gali jas bet kuriuo metu besąlygiškai atšaukti be išankstinio perspėjimo, arba kurios numato automatinį atšaukimą dėl skolininko kredito kokybės pablogėjimo, taikomas 0 % konvertavimo veiksnys. Kad galėtų taikyti 0 % konvertavimo veiksnį, kredito įstaigos aktyviai stebi įsipareigojančiojo asmens finansinę padėtį, o jų vidinės kontrolės sistemos užtikrina joms galimybę iš karto pastebėti įsipareigojančiojo asmens kredito kokybės pablogėjimą. Nepanaudotos mažmeninės kredito linijos gali būti laikomos besąlygiškai atšaukiamomis, jei sąlygos leidžia kredito įstaigai jas visiškai atšaukti, laikantis vartotojų apsaugos ir susijusių teisės aktų;

| b) | trumpalaikiams akredityvams, atsirandantiems dėl prekių judėjimo, tiek juos išduodančios, tiek patvirtinančios institucijos taiko 20 % konvertavimo veiksnį; |
| --- | --- |

b)

trumpalaikiams akredityvams, atsirandantiems dėl prekių judėjimo, tiek juos išduodančios, tiek patvirtinančios institucijos taiko 20 % konvertavimo veiksnį;

| c) | nepanaudotiems įsigytiems įsipareigojimams atnaujinamoms įsigytoms gautinoms sumoms, kurios yra besąlygiškai atšaukiamos arba kurios veiksmingai numato, kad įstaiga gali jas bet kuriuo metu atšaukti automatiniu būdu be išankstinio perspėjimo, taikomas 0 % konvertavimo veiksnys. Kad galėtų taikyti 0 % konvertavimo veiksnį, kredito įstaiga aktyviai stebi įsipareigojančiojo asmens finansinę padėtį, o jos vidaus kontrolės sistemos užtikrina jai galimybę iš karto pastebėti įsipareigojančiojo asmens kredito kokybės pablogėjimą; |
| --- | --- |

c)

nepanaudotiems įsigytiems įsipareigojimams atnaujinamoms įsigytoms gautinoms sumoms, kurios yra besąlygiškai atšaukiamos arba kurios veiksmingai numato, kad įstaiga gali jas bet kuriuo metu atšaukti automatiniu būdu be išankstinio perspėjimo, taikomas 0 % konvertavimo veiksnys. Kad galėtų taikyti 0 % konvertavimo veiksnį, kredito įstaiga aktyviai stebi įsipareigojančiojo asmens finansinę padėtį, o jos vidaus kontrolės sistemos užtikrina jai galimybę iš karto pastebėti įsipareigojančiojo asmens kredito kokybės pablogėjimą;

| d) | kitoms kredito linijoms, skolinimosi vekselių išleidimo galimybėms (NIF) ir vidutinės trukmės skolinimosi eurooobligacijų rinkoje galimybėms (RUF) taikomas 75 % konvertavimo veiksnys; ir |
| --- | --- |

d)

kitoms kredito linijoms, skolinimosi vekselių išleidimo galimybėms (NIF) ir vidutinės trukmės skolinimosi eurooobligacijų rinkoje galimybėms (RUF) taikomas 75 % konvertavimo veiksnys; ir

| e) | kredito įstaigos, kurios atitinka 4 dalyje aprašytus minimalius reikalavimus, taikomus konvertavimo veiksnių savų įverčių naudojimui, gavusios kompetentingų institucijų patvirtinimą, savus įverčius gali taikyti įvairioms produktų grupėms, kaip numatyta a, b, c ir d papunkčiuose. |
| --- | --- |

e)

kredito įstaigos, kurios atitinka 4 dalyje aprašytus minimalius reikalavimus, taikomus konvertavimo veiksnių savų įverčių naudojimui, gavusios kompetentingų institucijų patvirtinimą, savus įverčius gali taikyti įvairioms produktų grupėms, kaip numatyta a, b, c ir d papunkčiuose.

| 10. | Kai įsipareigojimas remiasi kito įsipareigojimo pratęsimu, taikomas mažesnysis iš dviejų konvertavimo veiksnių, siejamų su individualiu įsipareigojimu. |
| --- | --- |

10.

Kai įsipareigojimas remiasi kito įsipareigojimo pratęsimu, taikomas mažesnysis iš dviejų konvertavimo veiksnių, siejamų su individualiu įsipareigojimu.

| 11. | Visuose kituose, 1–9 punktuose nepaminėtuose nebalansiniuose straipsniuose, pozicijos vertė atitinka tokį jos vertės procentinį lygį:






  — | 100 % – didelės rizikos straipsniai, |
| --- | --- | --- |

11.

Visuose kituose, 1–9 punktuose nepaminėtuose nebalansiniuose straipsniuose, pozicijos vertė atitinka tokį jos vertės procentinį lygį:

—

100 % – didelės rizikos straipsniai,

| — | 50 % – vidutinės rizikos straipsniai, |
| --- | --- |

—

50 % – vidutinės rizikos straipsniai,

| — | 20 % – vidutinės (mažos) rizikos straipsniai ir |
| --- | --- |

—

20 % – vidutinės (mažos) rizikos straipsniai ir

| — | 0 % – mažos rizikos straipsniai. |
| --- | --- |

—

0 % – mažos rizikos straipsniai.

Šios dalies tikslais nebalansiniai straipsniai sugrupuojami laikantis II priede nurodytų rizikos grupių.

2.   NUOSAVYBĖS VERTYBINIŲ POPIERIŲ POZICIJOS

| 12. | Pozicijų vertė lygi finansinėje atskaitomybėje pateiktai vertei. Leistini akcijų pozicijų vertinimai:






  a) | investicijoms, parodytoms tikrąja verte nurodant vertės pokyčius, kurie tiesiogiai atsiranda per pajamų srautą ir nuosavose lėšose, pozicijos vertė yra tikroji vertė, parodyta balanse. |
| --- | --- | --- |

12.

Pozicijų vertė lygi finansinėje atskaitomybėje pateiktai vertei. Leistini akcijų pozicijų vertinimai:

a)

investicijoms, parodytoms tikrąja verte nurodant vertės pokyčius, kurie tiesiogiai atsiranda per pajamų srautą ir nuosavose lėšose, pozicijos vertė yra tikroji vertė, parodyta balanse.

| b) | investicijoms, parodytoms tikrąja verte nurodant vertės pokyčius, kurie atsiranda ne per pajamų srautą, bet pagal mokesčius pakoreguotame atskirame nuosavybės vertybinių popierių komponente, pozicijos vertė yra tikroji vertė, parodyta balanse; ir |
| --- | --- |

b)

investicijoms, parodytoms tikrąja verte nurodant vertės pokyčius, kurie atsiranda ne per pajamų srautą, bet pagal mokesčius pakoreguotame atskirame nuosavybės vertybinių popierių komponente, pozicijos vertė yra tikroji vertė, parodyta balanse; ir

| c) | investicijoms, parodytoms įsigijimo verte arba žemesniąja iš įsigijimo ir rinkos verčių, pozicijos vertė yra balanse parodyta įsigijimo arba rinkos vertė. |
| --- | --- |

c)

investicijoms, parodytoms įsigijimo verte arba žemesniąja iš įsigijimo ir rinkos verčių, pozicijos vertė yra balanse parodyta įsigijimo arba rinkos vertė.

3.   KITAS NEKREDITINIŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ TURTAS

| 13. | Kito nekreditinių įsipareigojimų turto pozicijų vertė lygi finansinėje atskaitomybėje parodytai vertei. |
| --- | --- |

13.

Kito nekreditinių įsipareigojimų turto pozicijų vertė lygi finansinėje atskaitomybėje parodytai vertei.

4 dalis — Minimalūs reikalavimai vidaus reitingais pagrįstam metodui

1.   REITINGŲ SISTEMOS

| 1. | Reitingų sistemą sudaro visi metodai, procesai, kontrolės procedūros, duomenų surinkimo ir IT sistemos, užtikrinantys kredito rizikos vertinimą, pozicijų priskyrimą rangams ar grupėms (reitingai) ir įsipareigojimų neįvykdymo ir nuostolių įverčių kiekybinį įvertinimą tam tikram pozicijos tipui. |
| --- | --- |

1.

Reitingų sistemą sudaro visi metodai, procesai, kontrolės procedūros, duomenų surinkimo ir IT sistemos, užtikrinantys kredito rizikos vertinimą, pozicijų priskyrimą rangams ar grupėms (reitingai) ir įsipareigojimų neįvykdymo ir nuostolių įverčių kiekybinį įvertinimą tam tikram pozicijos tipui.

| 2. | Jei kredito įstaiga taiko daugialypes reitingų sistemas, įsipareigojančiojo asmens ar sandorio priskyrimo reitingų sistemai pagrindimas patvirtinamas dokumentais ir taikomas geriausiai rizikos lygį atspindinčiu būdu. |
| --- | --- |

2.

Jei kredito įstaiga taiko daugialypes reitingų sistemas, įsipareigojančiojo asmens ar sandorio priskyrimo reitingų sistemai pagrindimas patvirtinamas dokumentais ir taikomas geriausiai rizikos lygį atspindinčiu būdu.

| 3. | Priskyrimo kriterijai ir procesai reguliariai peržiūrimi, siekiant nustatyti, ar jie tebėra tinkami dabartiniam portfeliui ir išorės sąlygoms. |
| --- | --- |

3.

Priskyrimo kriterijai ir procesai reguliariai peržiūrimi, siekiant nustatyti, ar jie tebėra tinkami dabartiniam portfeliui ir išorės sąlygoms.

1.1.   Reitingų sistemų struktūra

| 4. | Jei kredito įstaiga taiko tiesioginius rizikos parametrų įverčius, jie gali būti laikomi tolydžios reitingų skalės rangų rezultatais. |
| --- | --- |

4.

Jei kredito įstaiga taiko tiesioginius rizikos parametrų įverčius, jie gali būti laikomi tolydžios reitingų skalės rangų rezultatais.

1.1.1.   Įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijos

| 5. | Reitingų sistema atsižvelgia į įsipareigojančiojo asmens ir sandorio rizikos ypatybes. |
| --- | --- |

5.

Reitingų sistema atsižvelgia į įsipareigojančiojo asmens ir sandorio rizikos ypatybes.

| 6. | Reitingų sistema turi įsipareigojančiojo asmens reitingų skalę, pagal kurią kiekybiškai vertinama tik įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo rizika. Įsipareigojančiojo asmens reitingų skalę sudaro mažiausiai 7 rangai įsipareigojimus vykdantiems įsipareigojantiesiems asmenims ir 1 rangas įsipareigojimų nevykdantiems įsipareigojantiesiems asmenims. |
| --- | --- |

6.

Reitingų sistema turi įsipareigojančiojo asmens reitingų skalę, pagal kurią kiekybiškai vertinama tik įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų neįvykdymo rizika. Įsipareigojančiojo asmens reitingų skalę sudaro mažiausiai 7 rangai įsipareigojimus vykdantiems įsipareigojantiesiems asmenims ir 1 rangas įsipareigojimų nevykdantiems įsipareigojantiesiems asmenims.

| 7. | Įsipareigojančiojo asmens rangas reiškia rizikos kategoriją reitingų sistemos įsipareigojančiojo asmens reitingų skalėje, kuriai priskiriami įsipareigojantieji asmenys remiantis tiksliai apibrėžtų ir aiškių reitingų kriterijų rinkiniu, ir pagal kurią apskaičiuojami PD įverčiai. Kredito įstaiga patvirtina dokumentais ryšį tarp įsipareigojančiojo asmens rangų, atsižvelgdama į įsipareigojimų neįvykdymo riziką pagal kiekvieną rangą, ir kriterijų, naudojamų tiems įsipareigojimų neįvykdymo rizikos lygiams atskirti. |
| --- | --- |

7.

Įsipareigojančiojo asmens rangas reiškia rizikos kategoriją reitingų sistemos įsipareigojančiojo asmens reitingų skalėje, kuriai priskiriami įsipareigojantieji asmenys remiantis tiksliai apibrėžtų ir aiškių reitingų kriterijų rinkiniu, ir pagal kurią apskaičiuojami PD įverčiai. Kredito įstaiga patvirtina dokumentais ryšį tarp įsipareigojančiojo asmens rangų, atsižvelgdama į įsipareigojimų neįvykdymo riziką pagal kiekvieną rangą, ir kriterijų, naudojamų tiems įsipareigojimų neįvykdymo rizikos lygiams atskirti.

| 8. | Kredito įstaigos, kurių portfeliai koncentruoti tam tikrame rinkos segmente ir tam tikrame įsipareigojimų neįvykdymo rizikos intervale, turi būti numačiusios pakankamai įsipareigojančiųjų asmenų rangų tame intervale, kad tam tikrame range išvengtų pernelyg didelės įsipareigojančiųjų asmenų koncentracijos. Reikšmingos koncentracijos viename range pagrindžiamos empiriniais įrodymais, kad įsipareigojančiojo asmens rangas apima pagrįstai siaurą PD intervalą ir kad visų tam rangui priskiriamų įsipareigojančiųjų asmenų įsipareigojimų neįvykdymo rizika patenka į tą intervalą. |
| --- | --- |

8.

Kredito įstaigos, kurių portfeliai koncentruoti tam tikrame rinkos segmente ir tam tikrame įsipareigojimų neįvykdymo rizikos intervale, turi būti numačiusios pakankamai įsipareigojančiųjų asmenų rangų tame intervale, kad tam tikrame range išvengtų pernelyg didelės įsipareigojančiųjų asmenų koncentracijos. Reikšmingos koncentracijos viename range pagrindžiamos empiriniais įrodymais, kad įsipareigojančiojo asmens rangas apima pagrįstai siaurą PD intervalą ir kad visų tam rangui priskiriamų įsipareigojančiųjų asmenų įsipareigojimų neįvykdymo rizika patenka į tą intervalą.

| 9. | Kad kompetentingos institucijos pripažintų savų LGD įverčių taikymą kapitalo poreikiui apskaičiuoti, reitingų sistema turi skirtingą priemonių reitingų skalę, kurioje išskirtinai atsispindi su LGD susijusios sandorio ypatybės. |
| --- | --- |

9.

Kad kompetentingos institucijos pripažintų savų LGD įverčių taikymą kapitalo poreikiui apskaičiuoti, reitingų sistema turi skirtingą priemonių reitingų skalę, kurioje išskirtinai atsispindi su LGD susijusios sandorio ypatybės.

| 10. | Priemonės rangas reiškia rizikos kategoriją reitingų sistemos priemonių reitingų skalėje, kuriai pozicijos priskiriamos remiantis tiksliai apibrėžtų ir aiškių reitingų kriterijų rinkiniu, ir pagal kurią apskaičiuojami savi LGD įverčiai. Rango apibrėžimą turi sudaryti aprašymas, kaip pozicijos priskiriamos rangui, bei kriterijų, taikomų rizikos pagal rangus lygiams atskirti, aprašymas. |
| --- | --- |

10.

Priemonės rangas reiškia rizikos kategoriją reitingų sistemos priemonių reitingų skalėje, kuriai pozicijos priskiriamos remiantis tiksliai apibrėžtų ir aiškių reitingų kriterijų rinkiniu, ir pagal kurią apskaičiuojami savi LGD įverčiai. Rango apibrėžimą turi sudaryti aprašymas, kaip pozicijos priskiriamos rangui, bei kriterijų, taikomų rizikos pagal rangus lygiams atskirti, aprašymas.

| 11. | Reikšmingos koncentracijos viename priemonės range turi būti pagrindžiamos empiriniais įrodymais, kad priemonės rangas apima pagrįstai siaurą atitinkamą LGD intervalą ir kad visų tam rangui priskiriamų pozicijų sukeliama rizika patenka į tą intervalą. |
| --- | --- |

11.

Reikšmingos koncentracijos viename priemonės range turi būti pagrindžiamos empiriniais įrodymais, kad priemonės rangas apima pagrįstai siaurą atitinkamą LGD intervalą ir kad visų tam rangui priskiriamų pozicijų sukeliama rizika patenka į tą intervalą.

| 12. | Kredito įstaigos, taikančios 1 dalies 6 punkte aprašytus rizikos koeficientų priskyrimo specializuoto skolinimo pozicijoms metodus, atleidžiamos nuo reikalavimo turėti įsipareigojančiųjų asmenų reitingų skalę, pagal kurią kiekybiškai vertinama tik įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų šių pozicijų atžvilgiu neįvykdymo rizika. Neatsižvelgiant į 6 punktą, tokioms pozicijoms šios įstaigos numato bent 4 rangus įsipareigojimus vykdantiems įsipareigojantiesiems asmenims ir bent vieną rangą įsipareigojimų nevykdantiems įsipareigojantiesiems asmenims. |
| --- | --- |

12.

Kredito įstaigos, taikančios 1 dalies 6 punkte aprašytus rizikos koeficientų priskyrimo specializuoto skolinimo pozicijoms metodus, atleidžiamos nuo reikalavimo turėti įsipareigojančiųjų asmenų reitingų skalę, pagal kurią kiekybiškai vertinama tik įsipareigojančiojo asmens įsipareigojimų šių pozicijų atžvilgiu neįvykdymo rizika. Neatsižvelgiant į 6 punktą, tokioms pozicijoms šios įstaigos numato bent 4 rangus įsipareigojimus vykdantiems įsipareigojantiesiems asmenims ir bent vieną rangą įsipareigojimų nevykdantiems įsipareigojantiesiems asmenims.

1.1.2.   Mažmeninės pozicijos

| 13. | Reitingų sistemos atspindi ir įsipareigojančiojo asmens, ir sandorio riziką bei apima visas susijusias įsipareigojančiojo asmens ir sandorio ypatybes. |
| --- | --- |

13.

Reitingų sistemos atspindi ir įsipareigojančiojo asmens, ir sandorio riziką bei apima visas susijusias įsipareigojančiojo asmens ir sandorio ypatybes.

| 14. | Rizikos diferenciacijos lygis užtikrina, kad pozicijų skaičius tam tikrame range ar grupėje yra pakankamas, kad būtų galima prasmingai kiekybiškai išreikšti nuostolio ypatybes ir vertinti jų patikimumą rango ar grupės lygmenyje. Pozicijų ir įsipareigojančiųjų asmenų pasiskirstymas pagal rangus ar grupes yra toks, kad būtų išvengta per didelių koncentracijų. |
| --- | --- |

14.

Rizikos diferenciacijos lygis užtikrina, kad pozicijų skaičius tam tikrame range ar grupėje yra pakankamas, kad būtų galima prasmingai kiekybiškai išreikšti nuostolio ypatybes ir vertinti jų patikimumą rango ar grupės lygmenyje. Pozicijų ir įsipareigojančiųjų asmenų pasiskirstymas pagal rangus ar grupes yra toks, kad būtų išvengta per didelių koncentracijų.

| 15. | Kredito įstaigos įrodo, kad pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms procesas numato prasmingą rizikos diferenciaciją, numato pakankamai homogeniškų pozicijų grupavimą ir leidžia tiksliai ir nuosekliai įvertinti nuostolio ypatybes rango ar grupės lygmenyje. Įsigytoms gautinoms sumoms grupavimas atspindi pardavėjo kreditavimo praktiką ir kredito įstaigų klientų įvairiapusiškumą. |
| --- | --- |

15.

Kredito įstaigos įrodo, kad pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms procesas numato prasmingą rizikos diferenciaciją, numato pakankamai homogeniškų pozicijų grupavimą ir leidžia tiksliai ir nuosekliai įvertinti nuostolio ypatybes rango ar grupės lygmenyje. Įsigytoms gautinoms sumoms grupavimas atspindi pardavėjo kreditavimo praktiką ir kredito įstaigų klientų įvairiapusiškumą.

| 16. | Priskirdamos pozicijas rangams ar grupėms, kredito įstaigos atsižvelgia į šiuos rizikos veiksnius:






  a) | įsipareigojančiojo asmens ypatybes; |
| --- | --- | --- |

16.

Priskirdamos pozicijas rangams ar grupėms, kredito įstaigos atsižvelgia į šiuos rizikos veiksnius:

a)

įsipareigojančiojo asmens ypatybes;

| b) | sandorio rizikos ypatybes, įskaitant produkto arba užtikrinimo priemonės tipus arba abu šiuos dalykus. Kredito įstaigos aiškiai nurodo atvejus, kai kelioms pozicijoms naudojama ta pati užtikrinimo priemonė; ir |
| --- | --- |

b)

sandorio rizikos ypatybes, įskaitant produkto arba užtikrinimo priemonės tipus arba abu šiuos dalykus. Kredito įstaigos aiškiai nurodo atvejus, kai kelioms pozicijoms naudojama ta pati užtikrinimo priemonė; ir

| c) | mokėjimo termino praleidimą, nebent kredito įstaiga įrodo kompetentingoms institucijoms, kad mokėjimo termino praleidimas nėra reikšmingas rizikos veiksnys pozicijai; |
| --- | --- |

c)

mokėjimo termino praleidimą, nebent kredito įstaiga įrodo kompetentingoms institucijoms, kad mokėjimo termino praleidimas nėra reikšmingas rizikos veiksnys pozicijai;

1.2   Priskyrimas rangams ar grupėms

| 17. | Kredito įstaiga nustato specialius apibrėžimus, procesus ir kriterijus, kuriais remiantis pozicijos priskiriamos reitingų sistemos rangams ar grupėms.






  a) | rango ar grupės apibrėžimai yra pakankamai išsamūs, kad už reitingų priskyrimą atsakingi asmenys galėtų panašia rizika pasižyminčius įsipareigojančiuosius asmenis arba priemones nuosekliai priskirti tam pačiam rangui arba grupei. Nuoseklumo principo laikomasi verslo linijų, departamentų ir geografinių vietovių lygyje; |
| --- | --- | --- |

17.

Kredito įstaiga nustato specialius apibrėžimus, procesus ir kriterijus, kuriais remiantis pozicijos priskiriamos reitingų sistemos rangams ar grupėms.

a)

rango ar grupės apibrėžimai yra pakankamai išsamūs, kad už reitingų priskyrimą atsakingi asmenys galėtų panašia rizika pasižyminčius įsipareigojančiuosius asmenis arba priemones nuosekliai priskirti tam pačiam rangui arba grupei. Nuoseklumo principo laikomasi verslo linijų, departamentų ir geografinių vietovių lygyje;

| b) | reitingų proceso patvirtinimas dokumentais leidžia trečiosioms šalims suprasti pozicijų priskyrimą rangams arba grupėms, atkartoti priskyrimą rangui ar grupei bei įvertinti priskyrimo rangui arba grupei tinkamumą; ir |
| --- | --- |

b)

reitingų proceso patvirtinimas dokumentais leidžia trečiosioms šalims suprasti pozicijų priskyrimą rangams arba grupėms, atkartoti priskyrimą rangui ar grupei bei įvertinti priskyrimo rangui arba grupei tinkamumą; ir

| c) | kriterijai taip pat yra nuosekliai suderinti su kredito įstaigos vidaus skolinimo standartais ir jos politika problematiškų įsipareigojančiųjų asmenų ir priemonių atžvilgiu. |
| --- | --- |

c)

kriterijai taip pat yra nuosekliai suderinti su kredito įstaigos vidaus skolinimo standartais ir jos politika problematiškų įsipareigojančiųjų asmenų ir priemonių atžvilgiu.

| 18. | Priskirdama įsipareigojančiuosius asmenis arba priemones rangams ar grupėms, kredito įstaiga atsižvelgia į visą susijusią informaciją. Informacija atitinka dabartinę padėtį ir kredito įstaigai leidžia prognozuoti būsimą pozicijos situaciją. Kuo mažiau informacijos turi kredito įstaiga, tuo konservatyvesnis jos atliekamas įsipareigojančiųjų asmenų arba priemonių priskyrimas rangams ar grupėms. Jei kredito įstaiga išorės reitingu remiasi kaip pagrindiniu vidaus reitingų priskyrimo veiksniu, kredito įstaiga užtikrina, kad ji atsižvelgia ir į kitą tinkamą informaciją. |
| --- | --- |

18.

Priskirdama įsipareigojančiuosius asmenis arba priemones rangams ar grupėms, kredito įstaiga atsižvelgia į visą susijusią informaciją. Informacija atitinka dabartinę padėtį ir kredito įstaigai leidžia prognozuoti būsimą pozicijos situaciją. Kuo mažiau informacijos turi kredito įstaiga, tuo konservatyvesnis jos atliekamas įsipareigojančiųjų asmenų arba priemonių priskyrimas rangams ar grupėms. Jei kredito įstaiga išorės reitingu remiasi kaip pagrindiniu vidaus reitingų priskyrimo veiksniu, kredito įstaiga užtikrina, kad ji atsižvelgia ir į kitą tinkamą informaciją.

1.3.   Pozicijų priskyrimas

1.3.1.   Įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijos

| 19. | Kaip kredito suteikimo proceso dalis, kiekvienas įsipareigojantysis asmuo priskiriamas įsipareigojančiojo asmens rangui. |
| --- | --- |

19.

Kaip kredito suteikimo proceso dalis, kiekvienas įsipareigojantysis asmuo priskiriamas įsipareigojančiojo asmens rangui.

| 20. | Kredito įstaigose, kurioms leidžiama naudoti savus LGD ir/ar konvertavimo veiksnių įverčius, kiekviena pozicija taip pat priskiriama priemonės rangui, kaip kreditų suteikimo proceso dalis. |
| --- | --- |

20.

Kredito įstaigose, kurioms leidžiama naudoti savus LGD ir/ar konvertavimo veiksnių įverčius, kiekviena pozicija taip pat priskiriama priemonės rangui, kaip kreditų suteikimo proceso dalis.

| 21. | Kredito įstaigos, taikančios 1 dalies 6 punkte aprašytus rizikos koeficientų priskyrimo specializuoto skolinimo pozicijoms metodus, kiekvieną šių pozicijų priskiria rangui pagal 12 punktą. |
| --- | --- |

21.

Kredito įstaigos, taikančios 1 dalies 6 punkte aprašytus rizikos koeficientų priskyrimo specializuoto skolinimo pozicijoms metodus, kiekvieną šių pozicijų priskiria rangui pagal 12 punktą.

| 22. | Kiekvienas atskiras juridinis asmuo, dėl kurio kredito įstaiga patiria riziką, reitinguojamas atskirai. Kredito įstaiga turi aiškiai įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad ji yra parengusi priimtiną individualių įsipareigojančiųjų asmenų ir susijusių klientų grupių traktavimo politiką. |
| --- | --- |

22.

Kiekvienas atskiras juridinis asmuo, dėl kurio kredito įstaiga patiria riziką, reitinguojamas atskirai. Kredito įstaiga turi aiškiai įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad ji yra parengusi priimtiną individualių įsipareigojančiųjų asmenų ir susijusių klientų grupių traktavimo politiką.

| 23. | Atskiros įsipareigojančiojo asmens pozicijos priskiriamos tam pačiam įsipareigojančiojo asmens rangui neatsižvelgiant į kiekvieno konkretaus sandorio pobūdžio skirtumus. Numatytos tokios išimtys, kai to paties įsipareigojančiojo asmens skirtingoms pozicijoms leidžiamas suteikti kelis rangus:






  a) | šalies pervedimo rizika, kuri priklauso nuo to, ar pozicijos išreikštos vietos ar užsienio valiuta; |
| --- | --- | --- |

23.

Atskiros įsipareigojančiojo asmens pozicijos priskiriamos tam pačiam įsipareigojančiojo asmens rangui neatsižvelgiant į kiekvieno konkretaus sandorio pobūdžio skirtumus. Numatytos tokios išimtys, kai to paties įsipareigojančiojo asmens skirtingoms pozicijoms leidžiamas suteikti kelis rangus:

a)

šalies pervedimo rizika, kuri priklauso nuo to, ar pozicijos išreikštos vietos ar užsienio valiuta;

| b) | kai susijusių garantijų vertinimas gali atsispindėti pakoreguotame priskyrime įsipareigojančiojo asmens rangui; ir |
| --- | --- |

b)

kai susijusių garantijų vertinimas gali atsispindėti pakoreguotame priskyrime įsipareigojančiojo asmens rangui; ir

| c) | kai pagal vartotojų apsaugos taisykles, banko konfidencialumo nuostatas ir kitus teisės aktus draudžiama keistis duomenimis apie klientą. |
| --- | --- |

c)

kai pagal vartotojų apsaugos taisykles, banko konfidencialumo nuostatas ir kitus teisės aktus draudžiama keistis duomenimis apie klientą.

1.3.2.   Mažmeninės pozicijos

| 24. | Kiekviena pozicija priskiriama rangui ar grupei kaip kreditų suteikimo proceso dalis. |
| --- | --- |

24.

Kiekviena pozicija priskiriama rangui ar grupei kaip kreditų suteikimo proceso dalis.

1.3.3.   Nustatyto reitingo peržiūrėjimai

| 25. | Atlikdamos priskyrimus rangui ar grupei, kredito įstaigos patvirtina dokumentais situacijas, kada žmogus gali peržiūrėti nustatytus priskyrimo proceso įvesties duomenis ar rezultatus, bei nurodo asmenis, atsakingus už tokio peržiūrėjimo patvirtinimą. Kredito įstaigos patvirtina dokumentais šiuos peržiūrėjimus ir nurodo atsakingus asmenis. Kredito įstaigos analizuoja pozicijų, kurių priskyrimai buvo peržiūrėti, situaciją. Ši analizė apima pozicijų, kurių nustatyti reitingai buvo peržiūrėti atitinkamų asmenų, situacijos įvertinimą, nurodant visus atsakingus asmenis. |
| --- | --- |

25.

Atlikdamos priskyrimus rangui ar grupei, kredito įstaigos patvirtina dokumentais situacijas, kada žmogus gali peržiūrėti nustatytus priskyrimo proceso įvesties duomenis ar rezultatus, bei nurodo asmenis, atsakingus už tokio peržiūrėjimo patvirtinimą. Kredito įstaigos patvirtina dokumentais šiuos peržiūrėjimus ir nurodo atsakingus asmenis. Kredito įstaigos analizuoja pozicijų, kurių priskyrimai buvo peržiūrėti, situaciją. Ši analizė apima pozicijų, kurių nustatyti reitingai buvo peržiūrėti atitinkamų asmenų, situacijos įvertinimą, nurodant visus atsakingus asmenis.

1.4.   Priskyrimo proceso vientisumas

1.4.1.   Įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijos

| 26. | Nepriklausoma šalis, kuri tiesiogiai neturi jokios naudos iš sprendimų pratęsti ar suteikti kreditą, užbaigia ir patvirtina priskyrimus ir reguliariai juos peržiūri. |
| --- | --- |

26.

Nepriklausoma šalis, kuri tiesiogiai neturi jokios naudos iš sprendimų pratęsti ar suteikti kreditą, užbaigia ir patvirtina priskyrimus ir reguliariai juos peržiūri.

| 27. | Bent kartą per metus kredito įstaigos atnaujina priskyrimus. Didele rizika pasižymintys įsipareigojantieji asmenys ir probleminės pozicijos peržiūrimi dažniau. Kredito įstaigos pradeda naują priskyrimo procesą, jei paaiškėja reikšmingos informacijos apie įsipareigojantįjį asmenį arba poziciją. |
| --- | --- |

27.

Bent kartą per metus kredito įstaigos atnaujina priskyrimus. Didele rizika pasižymintys įsipareigojantieji asmenys ir probleminės pozicijos peržiūrimi dažniau. Kredito įstaigos pradeda naują priskyrimo procesą, jei paaiškėja reikšmingos informacijos apie įsipareigojantįjį asmenį arba poziciją.

| 28. | Kredito įstaiga taiko veiksmingą procesą, kuriuo gauna ir atnaujina susijusią informaciją apie įsipareigojančiojo asmens ypatybes, kurios turi įtakos įsipareigojimų neįvykdymo tikimybėms (PD), ir sandorio ypatybes, kurios turi įtakos LGD ir/ar konvertavimo veiksniams. |
| --- | --- |

28.

Kredito įstaiga taiko veiksmingą procesą, kuriuo gauna ir atnaujina susijusią informaciją apie įsipareigojančiojo asmens ypatybes, kurios turi įtakos įsipareigojimų neįvykdymo tikimybėms (PD), ir sandorio ypatybes, kurios turi įtakos LGD ir/ar konvertavimo veiksniams.

1.4.2.   Mažmeninės pozicijos

| 29. | Kredito įstaiga bent kartą per metus atnaujina įsipareigojančiojo asmens ir priemonių priskyrimus arba, jei tai taikomos rizikos grupės, peržiūri kiekvienos nustatytos rizikos grupės nuostolio ypatybes bei mokėjimo terminų praleidimo būklę. Kredito įstaiga taip pat bent kartą per metus peržiūri kiekvienos grupės reprezentatyvios imties atskirų pozicijų padėtį, siekdama užtikrinti, kad pozicijos tebėra priskirtos teisingai grupei. |
| --- | --- |

29.

Kredito įstaiga bent kartą per metus atnaujina įsipareigojančiojo asmens ir priemonių priskyrimus arba, jei tai taikomos rizikos grupės, peržiūri kiekvienos nustatytos rizikos grupės nuostolio ypatybes bei mokėjimo terminų praleidimo būklę. Kredito įstaiga taip pat bent kartą per metus peržiūri kiekvienos grupės reprezentatyvios imties atskirų pozicijų padėtį, siekdama užtikrinti, kad pozicijos tebėra priskirtos teisingai grupei.

1.5.   Modelių taikymas

| 30. | Jei kredito įstaiga taiko statistinius modelius ar kitus mechaninius metodus, kuriais remdamasi pozicijas priskiria įsipareigojančiųjų asmenų ar priemonių rangams ar grupėms, tai:






  a) | kredito įstaiga turi įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad modelis pasižymi gera prognozavimo galia ir kad taikant tokį modelį kapitalo reikalavimai nėra iškraipomi. Įvesties kintamieji sudaro pagrįstą ir veiksmingą ekonominį pagrindą prognozėms. Modelis neturi reikšmingų nukrypimų; |
| --- | --- | --- |

30.

Jei kredito įstaiga taiko statistinius modelius ar kitus mechaninius metodus, kuriais remdamasi pozicijas priskiria įsipareigojančiųjų asmenų ar priemonių rangams ar grupėms, tai:

a)

kredito įstaiga turi įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad modelis pasižymi gera prognozavimo galia ir kad taikant tokį modelį kapitalo reikalavimai nėra iškraipomi. Įvesties kintamieji sudaro pagrįstą ir veiksmingą ekonominį pagrindą prognozėms. Modelis neturi reikšmingų nukrypimų;

| b) | kredito įstaiga turi numatyti į modelį įvedamų duomenų patikrinimo procesą, kuris apima duomenų tikslumo, išsamumo ir tinkamumo įvertinimą; |
| --- | --- |

b)

kredito įstaiga turi numatyti į modelį įvedamų duomenų patikrinimo procesą, kuris apima duomenų tikslumo, išsamumo ir tinkamumo įvertinimą;

| c) | kredito įstaiga turi įrodyti, kad modelio kūrimui naudojami duomenys yra reprezentatyvūs kredito įstaigos faktinių įsipareigojančiųjų asmenų ar pozicijų populiacijos atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

kredito įstaiga turi įrodyti, kad modelio kūrimui naudojami duomenys yra reprezentatyvūs kredito įstaigos faktinių įsipareigojančiųjų asmenų ar pozicijų populiacijos atžvilgiu;

| d) | kredito įstaiga turi turėti reguliarų modelio patikimumo vertinimo ciklą, kurį sudaro modelio veiklos ir stabilumo stebėsena, modelio specifikacijos peržiūra ir modelio rezultatų testavimas, lyginant juos su pasekmėmis; ir |
| --- | --- |

d)

kredito įstaiga turi turėti reguliarų modelio patikimumo vertinimo ciklą, kurį sudaro modelio veiklos ir stabilumo stebėsena, modelio specifikacijos peržiūra ir modelio rezultatų testavimas, lyginant juos su pasekmėmis; ir

| e) | kredito įstaiga statistinį modelį turi papildyti žmogaus sprendimais ir priežiūra, siekiant peržiūrėti modeliu pagrįstus priskyrimus ir užtikrinti, kad modeliai būtų tinkamai taikomi. Peržiūros procedūromis turi būti siekiama aptikti su modelio trūkumais siejamas paklaidas ir sumažinti jų skaičių. Žmogaus sprendimai turi atsižvelgti į visą svarbią informaciją, į kurią neatsižvelgia modelis. Kredito įstaiga turi patvirtinti dokumentais, kaip derinami žmogaus sprendimai ir modelio rezultatai. |
| --- | --- |

e)

kredito įstaiga statistinį modelį turi papildyti žmogaus sprendimais ir priežiūra, siekiant peržiūrėti modeliu pagrįstus priskyrimus ir užtikrinti, kad modeliai būtų tinkamai taikomi. Peržiūros procedūromis turi būti siekiama aptikti su modelio trūkumais siejamas paklaidas ir sumažinti jų skaičių. Žmogaus sprendimai turi atsižvelgti į visą svarbią informaciją, į kurią neatsižvelgia modelis. Kredito įstaiga turi patvirtinti dokumentais, kaip derinami žmogaus sprendimai ir modelio rezultatai.

1.6.   Reitingų sistemų patvirtinimas dokumentais

| 31. | Kredito įstaigos patvirtina dokumentais savo reitingų sistemų sandaros ir veiklos elementus. Šie dokumentai turi įrodyti atitikimą minimaliems reikalavimams, nurodytiems šioje dalyje, ir turi apimti tokias temas kaip portfelio diferencijavimas, reitingų kriterijai, įsipareigojančiuosius asmenis ir pozicijas reitinguojančių šalių atsakomybė, priskyrimo peržiūrų dažnumas, reitingų nustatymo proceso valdymo priežiūra. |
| --- | --- |

31.

Kredito įstaigos patvirtina dokumentais savo reitingų sistemų sandaros ir veiklos elementus. Šie dokumentai turi įrodyti atitikimą minimaliems reikalavimams, nurodytiems šioje dalyje, ir turi apimti tokias temas kaip portfelio diferencijavimas, reitingų kriterijai, įsipareigojančiuosius asmenis ir pozicijas reitinguojančių šalių atsakomybė, priskyrimo peržiūrų dažnumas, reitingų nustatymo proceso valdymo priežiūra.

| 32. | Kredito įstaiga patvirtina dokumentais savo reitingų kriterijų pasirinkimo pagrindą ir jį pagrindžiančią analizę. Kredito įstaiga turi patvirtinti dokumentais visus pagrindinius pokyčius rizikos reitingų suteikimo procese, ir tokie dokumentai turi sudaryti galimybę identifikuoti pokyčius, atliktus rizikos reitingų suteikimo procese nuo paskutiniosios kompetentingų institucijų atliktos peržiūros. Reitingų priskyrimo organizavimas, įskaitant reitingų priskyrimo procesą ir vidaus kontrolės struktūrą, taip pat turi būti patvirtinamas dokumentais. |
| --- | --- |

32.

Kredito įstaiga patvirtina dokumentais savo reitingų kriterijų pasirinkimo pagrindą ir jį pagrindžiančią analizę. Kredito įstaiga turi patvirtinti dokumentais visus pagrindinius pokyčius rizikos reitingų suteikimo procese, ir tokie dokumentai turi sudaryti galimybę identifikuoti pokyčius, atliktus rizikos reitingų suteikimo procese nuo paskutiniosios kompetentingų institucijų atliktos peržiūros. Reitingų priskyrimo organizavimas, įskaitant reitingų priskyrimo procesą ir vidaus kontrolės struktūrą, taip pat turi būti patvirtinamas dokumentais.

| 33. | Kredito įstaigos patvirtina dokumentais specifinius savo vartojamus vidinius įsipareigojimų neįvykdymo ir nuostolio apibrėžimus ir parodo, kad jie yra suderinami su šioje direktyvoje vartojamais apibrėžimais. |
| --- | --- |

33.

Kredito įstaigos patvirtina dokumentais specifinius savo vartojamus vidinius įsipareigojimų neįvykdymo ir nuostolio apibrėžimus ir parodo, kad jie yra suderinami su šioje direktyvoje vartojamais apibrėžimais.

| 34. | Jei reitingų procese kredito įstaiga taiko statistinius metodus, ji aprašo savo metodologijas. Tokia aprašomoji medžiaga turi:






  a) | išsamiai apibūdinti teoriją, prielaidas ir (arba) matematinį ir empirinį pagrindą, priskiriant įverčius individualių įsipareigojančiųjų asmenų rangams, pozicijų rangams arba grupėms, ir duomenų šaltinį(-ius), naudojamą (us) skaičiavimui modelyje; |
| --- | --- | --- |

34.

Jei reitingų procese kredito įstaiga taiko statistinius metodus, ji aprašo savo metodologijas. Tokia aprašomoji medžiaga turi:

a)

išsamiai apibūdinti teoriją, prielaidas ir (arba) matematinį ir empirinį pagrindą, priskiriant įverčius individualių įsipareigojančiųjų asmenų rangams, pozicijų rangams arba grupėms, ir duomenų šaltinį(-ius), naudojamą (us) skaičiavimui modelyje;

| b) | nustatyti tikslų statistinį procesą (įskaitant nereglamentuoto laiko ir imčiai nepriskiriamos veiklos testus ) modelio patikimumo vertinimui; |
| --- | --- |

b)

nustatyti tikslų statistinį procesą (įskaitant nereglamentuoto laiko ir imčiai nepriskiriamos veiklos testus ) modelio patikimumo vertinimui;

| c) | nurodyti aplinkybes, kuriomis modelis neveikia efektyviai. |
| --- | --- |

c)

nurodyti aplinkybes, kuriomis modelis neveikia efektyviai.

| 35. | Iš išorinių pardavėjų įsigytų modelių, kurie yra parengti taikant patentuotas technologijas, taikymas neatleidžia nuo atitinkamų dokumentų parengimo ar nuo bet kurių kitų reitingų sistemoms galiojančių reikalavimų taikymo. Kredito įstaigos pareiga – įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad laikomasi visų reikalavimų. |
| --- | --- |

35.

Iš išorinių pardavėjų įsigytų modelių, kurie yra parengti taikant patentuotas technologijas, taikymas neatleidžia nuo atitinkamų dokumentų parengimo ar nuo bet kurių kitų reitingų sistemoms galiojančių reikalavimų taikymo. Kredito įstaigos pareiga – įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad laikomasi visų reikalavimų.

1.7.   Duomenų tvarkymas

| 36. | Kredito įstaigos renka ir kaupia duomenis, susijusius su įvairiais jų vidaus reitingų aspektais, 145–149 straipsniuose nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

36.

Kredito įstaigos renka ir kaupia duomenis, susijusius su įvairiais jų vidaus reitingų aspektais, 145–149 straipsniuose nustatyta tvarka.

1.7.1.   Įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijos

| 37. | Kredito įstaigos renka ir kaupia:






  a) | įsipareigojančiųjų asmenų ir pripažintų garantų užbaigtas reitingų bylas; |
| --- | --- | --- |

37.

Kredito įstaigos renka ir kaupia:

a)

įsipareigojančiųjų asmenų ir pripažintų garantų užbaigtas reitingų bylas;

| b) | reitingų priskyrimo datas; |
| --- | --- |

b)

reitingų priskyrimo datas;

| c) | pagrindinius duomenis ir metodologiją, kuriais remiamasi nustatant reitingą; |
| --- | --- |

c)

pagrindinius duomenis ir metodologiją, kuriais remiamasi nustatant reitingą;

| d) | už reitingų priskyrimą atsakingų asmenų duomenis; |
| --- | --- |

d)

už reitingų priskyrimą atsakingų asmenų duomenis;

| e) | duomenis apie įsipareigojančiųjų asmenų tapatybę ir pozicijas įsipareigojimų neįvykdymo atveju; |
| --- | --- |

e)

duomenis apie įsipareigojančiųjų asmenų tapatybę ir pozicijas įsipareigojimų neįvykdymo atveju;

| f) | duomenis apie tokių įsipareigojimų neįvykdymo datą ir aplinkybes; ir |
| --- | --- |

f)

duomenis apie tokių įsipareigojimų neįvykdymo datą ir aplinkybes; ir

| g) | duomenis apie įsipareigojimų neįvykdymo tikimybes (PD) ir patirtus įsipareigojimų neįvykdymo lygius, susijusius su reitingų rangais ir reitingų pasikeitimu; |
| --- | --- |

g)

duomenis apie įsipareigojimų neįvykdymo tikimybes (PD) ir patirtus įsipareigojimų neįvykdymo lygius, susijusius su reitingų rangais ir reitingų pasikeitimu;

Kredito įstaigos, kurios netaiko savų LGD ir (arba) konvertavimo veiksnių įverčių, renka ir kaupia duomenis apie realizuotų LGD palyginimus su 2 dalies 8 punkte nurodytomis vertėmis ir apie realizuotų konvertavimo veiksnių palyginimus su 3 dalies 9 punkte nurodytomis vertėmis.

| 38. | Kredito įstaigos, kurios taiko savus LGD ir (arba) konvertavimo veiksnių įverčius, renka ir kaupia tokius duomenis:






  a) | užbaigtas duomenų apie priemonių reitingus ir LGD bei konvertavimo veiksnių įverčius, susijusius su kiekviena reitingų skale, bylas, |
| --- | --- | --- |

38.

Kredito įstaigos, kurios taiko savus LGD ir (arba) konvertavimo veiksnių įverčius, renka ir kaupia tokius duomenis:

a)

užbaigtas duomenų apie priemonių reitingus ir LGD bei konvertavimo veiksnių įverčius, susijusius su kiekviena reitingų skale, bylas,

| b) | reitingų priskyrimo ir įverčių nustatymo datas, |
| --- | --- |

b)

reitingų priskyrimo ir įverčių nustatymo datas,

| c) | pagrindinius duomenis ir metodologiją, kuria remiamasi nustatant priemonės reitingą ir LGD bei konvertavimo veiksnių įverčius, |
| --- | --- |

c)

pagrindinius duomenis ir metodologiją, kuria remiamasi nustatant priemonės reitingą ir LGD bei konvertavimo veiksnių įverčius,

| d) | priemonės reitingą priskyrusio asmens ir LGD bei konvertavimo veiksnių įverčius pateikusio asmens duomenis, |
| --- | --- |

d)

priemonės reitingą priskyrusio asmens ir LGD bei konvertavimo veiksnių įverčius pateikusio asmens duomenis,

| e) | duomenis apie apskaičiuotus ir patirtus LGD ir konvertavimo veiksnius, susijusius su pozicija įsipareigojimų neįvykdymo atveju, |
| --- | --- |

e)

duomenis apie apskaičiuotus ir patirtus LGD ir konvertavimo veiksnius, susijusius su pozicija įsipareigojimų neįvykdymo atveju,

| f) | duomenis apie pozicijos LGD prieš garantijos (arba) kredito išvestinės finansinės priemonės įtakos įvertinimą ir po tokio įvertinimo toms kredito įstaigoms, kurios atsižvelgia į garantijų ar kredito išvestinių finansinių priemonių kredito rizikos mažinimo įtaką LGD, ir |
| --- | --- |

f)

duomenis apie pozicijos LGD prieš garantijos (arba) kredito išvestinės finansinės priemonės įtakos įvertinimą ir po tokio įvertinimo toms kredito įstaigoms, kurios atsižvelgia į garantijų ar kredito išvestinių finansinių priemonių kredito rizikos mažinimo įtaką LGD, ir

| g) | duomenis apie nuostolio komponentus kiekvienai pozicijai įsipareigojimų neįvykdymo atveju. |
| --- | --- |

g)

duomenis apie nuostolio komponentus kiekvienai pozicijai įsipareigojimų neįvykdymo atveju.

1.7.2.   Mažmeninės pozicijos

| 39. | Kredito įstaigos renka ir kaupia:






  a) | duomenis, naudojamus pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms, procese; |
| --- | --- | --- |

39.

Kredito įstaigos renka ir kaupia:

a)

duomenis, naudojamus pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms, procese;

| b) | duomenis apie apskaičiuotus PD, LGD ir konvertavimo veiksnius, susijusius su pozicijų rangais ar grupėmis; |
| --- | --- |

b)

duomenis apie apskaičiuotus PD, LGD ir konvertavimo veiksnius, susijusius su pozicijų rangais ar grupėmis;

| c) | duomenis apie įsipareigojančiųjų asmenų tapatybę ir pozicijas įsipareigojimų neįvykdymo atveju; |
| --- | --- |

c)

duomenis apie įsipareigojančiųjų asmenų tapatybę ir pozicijas įsipareigojimų neįvykdymo atveju;

| d) | pozicijoms įsipareigojimų neįvykdymo atvejais – duomenis apie rangus arba grupes, kurioms pozicijos buvo priskirtos per metus iki įsipareigojimų neįvykdymo, ir patirtus LGD bei konvertavimo veiksnių rezultatus; ir |
| --- | --- |

d)

pozicijoms įsipareigojimų neįvykdymo atvejais – duomenis apie rangus arba grupes, kurioms pozicijos buvo priskirtos per metus iki įsipareigojimų neįvykdymo, ir patirtus LGD bei konvertavimo veiksnių rezultatus; ir

| e) | duomenis apie kriterijus atitinkančių atnaujinamų mažmeninių pozicijų nuostolio lygius. |
| --- | --- |

e)

duomenis apie kriterijus atitinkančių atnaujinamų mažmeninių pozicijų nuostolio lygius.

1.8.   Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis vertinant kapitalo pakankamumą

| 40. | Kredito įstaigoje parengti patikimi testavimo nepalankiausiomis sąlygomis procesai, taikytini vertinant jos kapitalo pakankamumą. Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis apima galimų įvykių ar būsimų ekonominių sąlygų pokyčių, galinčių daryti nepalankią įtaką kredito įstaigos pozicijoms, nustatymą ir kredito įstaigos sugebėjimo susidoroti su tokiais pokyčiais įvertinimą. |
| --- | --- |

40.

Kredito įstaigoje parengti patikimi testavimo nepalankiausiomis sąlygomis procesai, taikytini vertinant jos kapitalo pakankamumą. Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis apima galimų įvykių ar būsimų ekonominių sąlygų pokyčių, galinčių daryti nepalankią įtaką kredito įstaigos pozicijoms, nustatymą ir kredito įstaigos sugebėjimo susidoroti su tokiais pokyčiais įvertinimą.

| 41. | Kredito įstaiga reguliariai atlieka kredito rizikos testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdama įvertinti tam tikrų konkrečių sąlygų poveikį jos bendriesiems kapitalo reikalavimams kredito rizikai. Testavimo tipą pasirenka kredito įstaiga, atsižvelgdama į priežiūrinį tikrinimą. Taikytinas testavimas turi būti prasmingas ir pagrįstai konservatyvus, atsižvelgiantis bent jau į nedidelio nuosmukio scenarijaus poveikį. Kredito įstaiga įvertina savo reitingų pasikeitimą pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų. Į nepalankiausias sąlygas atsižvelgiantys portfeliai apima didžiąją visų kredito įstaigos pozicijų dalį. |
| --- | --- |

41.

Kredito įstaiga reguliariai atlieka kredito rizikos testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdama įvertinti tam tikrų konkrečių sąlygų poveikį jos bendriesiems kapitalo reikalavimams kredito rizikai. Testavimo tipą pasirenka kredito įstaiga, atsižvelgdama į priežiūrinį tikrinimą. Taikytinas testavimas turi būti prasmingas ir pagrįstai konservatyvus, atsižvelgiantis bent jau į nedidelio nuosmukio scenarijaus poveikį. Kredito įstaiga įvertina savo reitingų pasikeitimą pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų. Į nepalankiausias sąlygas atsižvelgiantys portfeliai apima didžiąją visų kredito įstaigos pozicijų dalį.

| 42. | 1 antraštinės dalies 4 punkte nustatytą metodą taikančios kredito įstaigos, kaip savo atliekamo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis dalį, apsvarsto apsaugos teikėjų kredito kokybės pablogėjimo įtaką, ypač apsaugos teikėjų, nebeatitinkančių pripažinimo kriterijų, įtaką. |
| --- | --- |

42.

1 antraštinės dalies 4 punkte nustatytą metodą taikančios kredito įstaigos, kaip savo atliekamo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis dalį, apsvarsto apsaugos teikėjų kredito kokybės pablogėjimo įtaką, ypač apsaugos teikėjų, nebeatitinkančių pripažinimo kriterijų, įtaką.

2.   KIEKYBINIS RIZIKOS VERTINIMAS

| 43. | Nustatydamos rizikos parametrus, sietinus su reitingų rangais ar grupėmis, kredito įstaigos taiko šiuos reikalavimus: |
| --- | --- |

43.

Nustatydamos rizikos parametrus, sietinus su reitingų rangais ar grupėmis, kredito įstaigos taiko šiuos reikalavimus:

2.1.   Įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimas

| 44. | Kalbant apie konkretų įsipareigojantįjį asmenį, laikoma, kad yra „įsipareigojimų neįvykdymas“, jei įvyko vienas arba abu iš šių dviejų įvykių:






  a) | kredito įstaiga mano, kad tikėtina, jog įsipareigojantysis asmuo galutinai neįvykdys savo kreditinių įsipareigojimų kredito įstaigai, patronuojančiai įmonei ar bet kuriai iš jos dukterinių įmonių, jeigu kredito įstaiga nesiims atgręžtinių veiksmų, kaip antai vertybinių popierių realizavimas (jei tokių yra); |
| --- | --- | --- |

44.

Kalbant apie konkretų įsipareigojantįjį asmenį, laikoma, kad yra „įsipareigojimų neįvykdymas“, jei įvyko vienas arba abu iš šių dviejų įvykių:

a)

kredito įstaiga mano, kad tikėtina, jog įsipareigojantysis asmuo galutinai neįvykdys savo kreditinių įsipareigojimų kredito įstaigai, patronuojančiai įmonei ar bet kuriai iš jos dukterinių įmonių, jeigu kredito įstaiga nesiims atgręžtinių veiksmų, kaip antai vertybinių popierių realizavimas (jei tokių yra);

| b) | įsipareigojantysis asmuo daugiau kaip 90 dienų vėluoja įvykdyti bet kurį reikšmingą įsipareigojimą kredito įstaigai, patronuojančiai įmonei ar bet kuriai iš jos dukterinių įmonių. |
| --- | --- |

b)

įsipareigojantysis asmuo daugiau kaip 90 dienų vėluoja įvykdyti bet kurį reikšmingą įsipareigojimą kredito įstaigai, patronuojančiai įmonei ar bet kuriai iš jos dukterinių įmonių.

Kredito perviršio atveju vėlavimo dienos pradedamos skaičiuoti, kai įsipareigojantysis asmuo pažeidė rekomenduojamą limitą, kai jam buvo nustatytas mažesnis už šiuo metu neapmokėtas sumas limitas arba jei jis be leidimo pasinaudojo kreditu, o aptariamoji suma yra reikšminga.

Rekomenduojamas limitas – tai riba, apie kurią buvo pranešta įsipareigojančiajam asmeniui.

Vėlavimo dienos kredito kortelėms pradedamos skaičiuoti minimalaus mokėjimo dieną.

Mažmeninėms pozicijoms ir valstybinio sektoriaus subjektų pozicijoms kompetentingos institucijos nustato tam tikrą vėlavimo dienų skaičių, kaip nurodyta 48 punkte.

Įmonių pozicijoms kompetentingos institucijos gali nustatyti tam tikrą vėlavimo dienų skaičių, kaip nurodyta 154 straipsnio 7 dalyje.

Mažmeninių pozicijų atveju kompetentingos institucijos šį „įsipareigojimų neįvykdymo“ apibrėžimą gali taikyti priemonių lygmenyje.

Bet kokiu atveju, pradelsta pozicija turi viršyti ribinę reikšmę, kurią nustato kompetentingos institucijos ir kuri atspindi pagrįstą rizikos lygį.

| 45. | Elementai, laikytini tikėtinumo neįvykdyti įsipareigojimų požymiais, yra tokie:






  a) | kredito įstaiga kreditiniam įsipareigojimui suteikia nekaupiamo statusą; |
| --- | --- | --- |

45.

Elementai, laikytini tikėtinumo neįvykdyti įsipareigojimų požymiais, yra tokie:

a)

kredito įstaiga kreditiniam įsipareigojimui suteikia nekaupiamo statusą;

| b) | kredito įstaiga atlieka vertės koregavimus dėl reikšmingo pastebėto kredito kokybės pablogėjimo po to, kai kredito įstaiga prisiėmė šią poziciją; |
| --- | --- |

b)

kredito įstaiga atlieka vertės koregavimus dėl reikšmingo pastebėto kredito kokybės pablogėjimo po to, kai kredito įstaiga prisiėmė šią poziciją;

| c) | kredito įstaiga parduoda kreditinį įsipareigojimą patirdama reikšmingą su kreditu susijusį ekonominį nuostolį; |
| --- | --- |

c)

kredito įstaiga parduoda kreditinį įsipareigojimą patirdama reikšmingą su kreditu susijusį ekonominį nuostolį;

| d) | kredito įstaiga pritaria kreditinio įsipareigojimo restruktūrizavimui, kai tikėtina, kad finansinis įsipareigojimas sumažės dėl reikšmingo pagrindinės sumos grąžinimo įmokų, palūkanų arba (kur taikytina) mokesčių panaikinimo ar atidėjimo. Nuosavybės vertybinių popierių pozicijų, vertinamų pagal PD/LGD metodą, atveju tai apima ir būtiną pačių akcijų restruktūrizavimą; |
| --- | --- |

d)

kredito įstaiga pritaria kreditinio įsipareigojimo restruktūrizavimui, kai tikėtina, kad finansinis įsipareigojimas sumažės dėl reikšmingo pagrindinės sumos grąžinimo įmokų, palūkanų arba (kur taikytina) mokesčių panaikinimo ar atidėjimo. Nuosavybės vertybinių popierių pozicijų, vertinamų pagal PD/LGD metodą, atveju tai apima ir būtiną pačių akcijų restruktūrizavimą;

| e) | kredito įstaiga prašo skelbti įsipareigojantįjį asmenį bankrutuojančiu ar reikalauja panašaus jo statuso ryšium su įsipareigojančiojo asmens kreditiniu įsipareigojimu kredito įstaigai, patronuojančiai įmonei ar bet kuriai iš jos dukterinių įmonių; ir |
| --- | --- |

e)

kredito įstaiga prašo skelbti įsipareigojantįjį asmenį bankrutuojančiu ar reikalauja panašaus jo statuso ryšium su įsipareigojančiojo asmens kreditiniu įsipareigojimu kredito įstaigai, patronuojančiai įmonei ar bet kuriai iš jos dukterinių įmonių; ir

| f) | įsipareigojantysis asmuo prašė arba jam buvo suteiktas bankrutuojančio asmens statusas ar panaši apsauga, kad jis galėtų išvengti arba atidėti kreditinio įsipareigojimo grąžinimą kredito įstaigai, patronuojančiai įmonei ar bet kuriai iš jos dukterinių įmonių. |
| --- | --- |

f)

įsipareigojantysis asmuo prašė arba jam buvo suteiktas bankrutuojančio asmens statusas ar panaši apsauga, kad jis galėtų išvengti arba atidėti kreditinio įsipareigojimo grąžinimą kredito įstaigai, patronuojančiai įmonei ar bet kuriai iš jos dukterinių įmonių.

| 46. | Kredito įstaigos, naudojančios išorės duomenis, kurie neatitinka įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimo, kompetentingoms institucijoms įrodo, kad buvo atlikti reikiami koregavimai, siekiant bendro atitikimo įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimui. |
| --- | --- |

46.

Kredito įstaigos, naudojančios išorės duomenis, kurie neatitinka įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimo, kompetentingoms institucijoms įrodo, kad buvo atlikti reikiami koregavimai, siekiant bendro atitikimo įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimui.

| 47. | Jei kredito įstaiga mano, kad pozicija, kurios atžvilgiu praeityje yra buvę įsipareigojimų neįvykdymo atvejų, nesusijusi su įsipareigojimų neįvykdymo grėsme, kredito įstaiga įsipareigojantįjį asmenį arba priemonę reitinguoja taip, kaip ji reitinguotų poziciją, kurios atžvilgiu nėra buvę įsipareigojimų neįvykdymo atvejų. Jei vėliau įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimas turėtų būti taikomas, turėtų būti laikoma, kad įvyko kitas įsipareigojimų neįvykdymo atvejis. |
| --- | --- |

47.

Jei kredito įstaiga mano, kad pozicija, kurios atžvilgiu praeityje yra buvę įsipareigojimų neįvykdymo atvejų, nesusijusi su įsipareigojimų neįvykdymo grėsme, kredito įstaiga įsipareigojantįjį asmenį arba priemonę reitinguoja taip, kaip ji reitinguotų poziciją, kurios atžvilgiu nėra buvę įsipareigojimų neįvykdymo atvejų. Jei vėliau įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimas turėtų būti taikomas, turėtų būti laikoma, kad įvyko kitas įsipareigojimų neįvykdymo atvejis.

| 48. | Mažmeninėms pozicijoms ir valstybinio sektoriaus subjektų pozicijoms kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos sandorio šalims, esančioms tos valstybės narės teritorijoje, turi nustatyti tikslų vėlavimo dienų skaičių, kurio, remiantis 44 punkte pateiktu įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimu, laikosi visos jos jurisdikcijoje esančios kredito įstaigos. Konkretus dienų skaičius patenka į 90–180 dienų intervalą ir gali skirtis atsižvelgiant į produktų tipus. Tokių sandorio šalių, esančių kitų valstybių narių teritorijose, pozicijoms kompetentingos institucijos nustato vėlavimo dienų skaičių, kuris neviršija atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos nustatyto skaičiaus. |
| --- | --- |

48.

Mažmeninėms pozicijoms ir valstybinio sektoriaus subjektų pozicijoms kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos sandorio šalims, esančioms tos valstybės narės teritorijoje, turi nustatyti tikslų vėlavimo dienų skaičių, kurio, remiantis 44 punkte pateiktu įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimu, laikosi visos jos jurisdikcijoje esančios kredito įstaigos. Konkretus dienų skaičius patenka į 90–180 dienų intervalą ir gali skirtis atsižvelgiant į produktų tipus. Tokių sandorio šalių, esančių kitų valstybių narių teritorijose, pozicijoms kompetentingos institucijos nustato vėlavimo dienų skaičių, kuris neviršija atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos nustatyto skaičiaus.

2.2.   Bendrieji įverčių nustatymo reikalavimai

| 49. | Kredito įstaigos savi rizikos parametrų PD, LGD, konvertavimo veiksnio ir tikėtino nuostolio (EL) įverčiai turi įtraukti visus tinkamus duomenis, informaciją ir metodus. Įverčiai nustatomi remiantis ankstesnių laikotarpių patirtimi ir empiriniais įrodymais ir nėra grindžiami vien tik subjektyvių nuomonių vertinimais. Įverčiai yra tikėtini ir intuityvūs bei pagrįsti reikšmingais atitinkamų rizikos parametrų lemiamais veiksniais. Kuo mažiau duomenų turi kredito įstaiga, tuo konservatyviau ji nustato įverčius. |
| --- | --- |

49.

Kredito įstaigos savi rizikos parametrų PD, LGD, konvertavimo veiksnio ir tikėtino nuostolio (EL) įverčiai turi įtraukti visus tinkamus duomenis, informaciją ir metodus. Įverčiai nustatomi remiantis ankstesnių laikotarpių patirtimi ir empiriniais įrodymais ir nėra grindžiami vien tik subjektyvių nuomonių vertinimais. Įverčiai yra tikėtini ir intuityvūs bei pagrįsti reikšmingais atitinkamų rizikos parametrų lemiamais veiksniais. Kuo mažiau duomenų turi kredito įstaiga, tuo konservatyviau ji nustato įverčius.

| 50. | Kredito įstaiga turi sugebėti pateikti savo nuostolių patirties analizę pagal įsipareigojimų neįvykdymo dažnį, LGD, konvertavimo veiksnius arba nuostolį, kai taikomi EL įverčiai, ir pagal veiksnius, kuriuos ji laiko atitinkamų rizikos parametrų lemiamais veiksniais. Kredito įstaiga turi įrodyti, kad jos įverčiai yra reprezentatyvūs ilgalaikės patirties atžvilgiu. |
| --- | --- |

50.

Kredito įstaiga turi sugebėti pateikti savo nuostolių patirties analizę pagal įsipareigojimų neįvykdymo dažnį, LGD, konvertavimo veiksnius arba nuostolį, kai taikomi EL įverčiai, ir pagal veiksnius, kuriuos ji laiko atitinkamų rizikos parametrų lemiamais veiksniais. Kredito įstaiga turi įrodyti, kad jos įverčiai yra reprezentatyvūs ilgalaikės patirties atžvilgiu.

| 51. | Atsižvelgiama į bet kuriuos skolinimo praktikos ar sumų susigrąžinimo vykdymo proceso pokyčius per 66, 71, 82, 86, 93 ir 95 punktuose nurodytus stebėjimo laikotarpius. Kredito įstaigos įverčiai atsižvelgia į techninės pažangos, naujų duomenų ir kitos informacijos, kai tik jie pasidaro prieinami, poveikį. Kredito įstaigos peržiūri savo įverčius, kai paaiškėja nauja informacija, tačiau ne rečiau kaip kartą per metus. |
| --- | --- |

51.

Atsižvelgiama į bet kuriuos skolinimo praktikos ar sumų susigrąžinimo vykdymo proceso pokyčius per 66, 71, 82, 86, 93 ir 95 punktuose nurodytus stebėjimo laikotarpius. Kredito įstaigos įverčiai atsižvelgia į techninės pažangos, naujų duomenų ir kitos informacijos, kai tik jie pasidaro prieinami, poveikį. Kredito įstaigos peržiūri savo įverčius, kai paaiškėja nauja informacija, tačiau ne rečiau kaip kartą per metus.

| 52. | Pozicijų, kuriomis remiamasi atrenkant įverčiams naudojamus duomenis, grupė, skolinimo standartai, naudoti duomenų sukūrimo metu, ir kitos atitinkamos ypatybės palyginamos su atitinkamomis kredito įstaigos pozicijų ir standartų ypatybėmis. Kredito įstaiga taip pat įrodo, kad ekonomikos ir rinkos sąlygos, kuriomis grindžiami duomenys, atitinka esamas ir numatomas sąlygas. Pozicijų skaičiaus imtyje ir duomenų laikotarpio, naudojamo kiekybiniam vertinimui, pakanka, kad kredito įstaiga galėtų būti įsitikinusi savo įverčių tikslumu ir tvirtumu. |
| --- | --- |

52.

Pozicijų, kuriomis remiamasi atrenkant įverčiams naudojamus duomenis, grupė, skolinimo standartai, naudoti duomenų sukūrimo metu, ir kitos atitinkamos ypatybės palyginamos su atitinkamomis kredito įstaigos pozicijų ir standartų ypatybėmis. Kredito įstaiga taip pat įrodo, kad ekonomikos ir rinkos sąlygos, kuriomis grindžiami duomenys, atitinka esamas ir numatomas sąlygas. Pozicijų skaičiaus imtyje ir duomenų laikotarpio, naudojamo kiekybiniam vertinimui, pakanka, kad kredito įstaiga galėtų būti įsitikinusi savo įverčių tikslumu ir tvirtumu.

| 53. | Įsigytoms gautinoms sumoms įverčiai atsižvelgia į visą reikiamą, įsigyjančiai kredito įstaigai prieinamą informaciją apie pagrindinių gautinų sumų kokybę, įskaitant pirkėjo, įsigyjančios kredito įstaigos arba išorės šaltinių pateiktus duomenis apie panašias grupes. Įsigyjančioji kredito įstaiga įvertina visus iš pirkėjo gautus duomenis, kuriais ji remiasi. |
| --- | --- |

53.

Įsigytoms gautinoms sumoms įverčiai atsižvelgia į visą reikiamą, įsigyjančiai kredito įstaigai prieinamą informaciją apie pagrindinių gautinų sumų kokybę, įskaitant pirkėjo, įsigyjančios kredito įstaigos arba išorės šaltinių pateiktus duomenis apie panašias grupes. Įsigyjančioji kredito įstaiga įvertina visus iš pirkėjo gautus duomenis, kuriais ji remiasi.

| 54. | Kredito įstaiga prie savo įverčių prideda konservatyvumo atsargą, kuri siejama su tikėtinu skaičiavimo paklaidų intervalu. Kai metodai ir duomenys yra nepakankamai tenkinantys, o tikėtinas paklaidų intervalas yra didesnis, konservatyvumo atsarga turi būti didesnė. |
| --- | --- |

54.

Kredito įstaiga prie savo įverčių prideda konservatyvumo atsargą, kuri siejama su tikėtinu skaičiavimo paklaidų intervalu. Kai metodai ir duomenys yra nepakankamai tenkinantys, o tikėtinas paklaidų intervalas yra didesnis, konservatyvumo atsarga turi būti didesnė.

| 55. | Jei kredito įstaigos rizikos koeficientams apskaičiuoti ir vidiniams tikslams taiko skirtingus įverčius, tai patvirtinama dokumentais, o tokio sprendimo pagrįstumas įrodomas kompetentingai institucijai. |
| --- | --- |

55.

Jei kredito įstaigos rizikos koeficientams apskaičiuoti ir vidiniams tikslams taiko skirtingus įverčius, tai patvirtinama dokumentais, o tokio sprendimo pagrįstumas įrodomas kompetentingai institucijai.

| 56. | Jei kredito įstaigos kompetentingoms institucijoms gali įrodyti, kad iki šios direktyvos įgyvendinimo dienos surinktiems duomenims buvo atlikti tinkami koregavimai siekiant bendro atitikimo įsipareigojimų neįvykdymo arba nuostolio apibrėžimams, kompetentingos institucijos gali suteikti kredito įstaigoms šiek tiek lankstumo taikant duomenims reikalaujamus standartus. |
| --- | --- |

56.

Jei kredito įstaigos kompetentingoms institucijoms gali įrodyti, kad iki šios direktyvos įgyvendinimo dienos surinktiems duomenims buvo atlikti tinkami koregavimai siekiant bendro atitikimo įsipareigojimų neįvykdymo arba nuostolio apibrėžimams, kompetentingos institucijos gali suteikti kredito įstaigoms šiek tiek lankstumo taikant duomenims reikalaujamus standartus.

| 57. | Jei kredito įstaiga taiko kelių kredito įstaigų bendrus duomenis, ji įrodo, kad:






  a) | kitų kredito įstaigų taikomos reitingų sistemos ir kriterijai yra panašūs su jos reitingų sistemomis ir kriterijais; |
| --- | --- | --- |

57.

Jei kredito įstaiga taiko kelių kredito įstaigų bendrus duomenis, ji įrodo, kad:

a)

kitų kredito įstaigų taikomos reitingų sistemos ir kriterijai yra panašūs su jos reitingų sistemomis ir kriterijais;

| b) | bendri duomenys yra reprezentatyvūs portfelio, kuriam jie naudojami, duomenų atžvilgiu; ir |
| --- | --- |

b)

bendri duomenys yra reprezentatyvūs portfelio, kuriam jie naudojami, duomenų atžvilgiu; ir

| c) | kredito įstaiga laikui bėgant nuosekliai naudoja bendrus duomenis savo įverčiams nustatyti. |
| --- | --- |

c)

kredito įstaiga laikui bėgant nuosekliai naudoja bendrus duomenis savo įverčiams nustatyti.

| 58. | Jei kredito įstaiga naudoja kelių kredito įstaigų bendrus duomenis, ji turi atsakyti už savo reitingų sistemų vientisumą. Kredito įstaiga turi įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad ji turi pakankamą vidinį reitingų sistemų supratimą, įskaitant veiksmingą gebėjimą stebėti reitingų procesą ir atlikti jo auditą. |
| --- | --- |

58.

Jei kredito įstaiga naudoja kelių kredito įstaigų bendrus duomenis, ji turi atsakyti už savo reitingų sistemų vientisumą. Kredito įstaiga turi įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad ji turi pakankamą vidinį reitingų sistemų supratimą, įskaitant veiksmingą gebėjimą stebėti reitingų procesą ir atlikti jo auditą.

2.2.1.   PD vertinimui būdingi reikalavimai

Įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijos

| 59. | Kredito įstaigos vertina PD pagal įsipareigojančiojo asmens rangą pagal ilgalaikius metinių įsipareigojimų neįvykdymo lygių vidurkius. |
| --- | --- |

59.

Kredito įstaigos vertina PD pagal įsipareigojančiojo asmens rangą pagal ilgalaikius metinių įsipareigojimų neįvykdymo lygių vidurkius.

| 60. | Įgytoms įmonių gautinoms sumoms kredito įstaigos gali nustatyti EL įverčius pagal įsipareigojančiojo asmens rangą pagal ilgalaikius metinių patirtų įsipareigojimų neįvykdymo lygių vidurkius. |
| --- | --- |

60.

Įgytoms įmonių gautinoms sumoms kredito įstaigos gali nustatyti EL įverčius pagal įsipareigojančiojo asmens rangą pagal ilgalaikius metinių patirtų įsipareigojimų neįvykdymo lygių vidurkius.

| 61. | Jei įgytoms įmonių gautinoms sumoms ilgalaikius PD ir LGD įverčius kredito įstaiga nustato iš EL įverčio ir atitinkamai PD arba LGD įverčio, bendrųjų nuostolių vertinimo procesas atitinka bendruosius šioje dalyje išdėstytus PD ir LGD vertinimo standartus, o rezultatas atitinka LGD koncepciją, kaip aprašyta 73 punkte. |
| --- | --- |

61.

Jei įgytoms įmonių gautinoms sumoms ilgalaikius PD ir LGD įverčius kredito įstaiga nustato iš EL įverčio ir atitinkamai PD arba LGD įverčio, bendrųjų nuostolių vertinimo procesas atitinka bendruosius šioje dalyje išdėstytus PD ir LGD vertinimo standartus, o rezultatas atitinka LGD koncepciją, kaip aprašyta 73 punkte.

| 62. | Kredito įstaigos PD įverčių skaičiavimo technikas taiko tik kartu su juos pagrindžiančia analize. Kredito įstaigos pripažįsta subjektyvių nuomonių svarbą derinant technikų rezultatus ir atliekant koregavimus dėl technikų ir informacijos apribojimų. |
| --- | --- |

62.

Kredito įstaigos PD įverčių skaičiavimo technikas taiko tik kartu su juos pagrindžiančia analize. Kredito įstaigos pripažįsta subjektyvių nuomonių svarbą derinant technikų rezultatus ir atliekant koregavimus dėl technikų ir informacijos apribojimų.

| 63. | Jei PD įverčiams nustatyti kredito įstaiga naudoja vidinės įsipareigojimų neįvykdymo patirties duomenis, savo analizėje ji turi įrodyti, kad įverčiai atitinka kreditavimo standartus ir atspindi bet kuriuos skirtumus tarp duomenis sukūrusios reitingų sistemos ir dabartinės reitingų sistemos. Jei pasikeitė kreditavimo standartai arba reitingų sistemos, savo PD įvertyje kredito įstaiga prideda didesnę konservatyvumo atsargą. |
| --- | --- |

63.

Jei PD įverčiams nustatyti kredito įstaiga naudoja vidinės įsipareigojimų neįvykdymo patirties duomenis, savo analizėje ji turi įrodyti, kad įverčiai atitinka kreditavimo standartus ir atspindi bet kuriuos skirtumus tarp duomenis sukūrusios reitingų sistemos ir dabartinės reitingų sistemos. Jei pasikeitė kreditavimo standartai arba reitingų sistemos, savo PD įvertyje kredito įstaiga prideda didesnę konservatyvumo atsargą.

| 64. | Jei kredito įstaiga sieja arba priskiria savo vidaus rangus pagal ECAI arba panašių organizacijų taikomą skalę ir po to pagal išorės organizacijos rangus nustatytą įsipareigojimų neįvykdymo lygį taiko kredito įstaigos rangams, tokie priskyrimai grindžiami vidaus reitingų kriterijų palyginimu su išorės organizacijos taikomais kriterijais bei bet kurių bendrų įsipareigojančiųjų asmenų vidaus ir išorės reitingų palyginimu. Vertinimų priskyrimo metode ar jį pagrindžiančiuose duomenyse vengiama nuokrypių ar nesuderinamumų. Išorinės organizacijos kriterijai, kuriais grindžiami kiekybiniam vertinimui naudojami duomenys, orientuoti tik į įsipareigojimų neįvykdymo riziką ir neatspindi sandorio ypatybių. Kredito įstaigos analizė apima taikomą įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimų palyginimą, vadovaujantis 44–48 punkto reikalavimais. Kredito įstaiga patvirtina dokumentais vertinimų priskyrimo pagrindą. |
| --- | --- |

64.

Jei kredito įstaiga sieja arba priskiria savo vidaus rangus pagal ECAI arba panašių organizacijų taikomą skalę ir po to pagal išorės organizacijos rangus nustatytą įsipareigojimų neįvykdymo lygį taiko kredito įstaigos rangams, tokie priskyrimai grindžiami vidaus reitingų kriterijų palyginimu su išorės organizacijos taikomais kriterijais bei bet kurių bendrų įsipareigojančiųjų asmenų vidaus ir išorės reitingų palyginimu. Vertinimų priskyrimo metode ar jį pagrindžiančiuose duomenyse vengiama nuokrypių ar nesuderinamumų. Išorinės organizacijos kriterijai, kuriais grindžiami kiekybiniam vertinimui naudojami duomenys, orientuoti tik į įsipareigojimų neįvykdymo riziką ir neatspindi sandorio ypatybių. Kredito įstaigos analizė apima taikomą įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimų palyginimą, vadovaujantis 44–48 punkto reikalavimais. Kredito įstaiga patvirtina dokumentais vertinimų priskyrimo pagrindą.

| 65. | Kai kredito įstaiga taiko statistinius įsipareigojimų neįvykdymo prognozavimo modelius, jai leidžiama nustatyti PD įverčius kaip paprastą įsipareigojimų neįvykdymo tikimybių įverčių vidurkį tam tikro rango individualiems įsipareigojantiesiems asmenims. Kredito įstaigos įsipareigojimų neįvykdymo tikimybių modelių taikymas šiam tikslui atitinka 30 punkte nurodytus standartus. |
| --- | --- |

65.

Kai kredito įstaiga taiko statistinius įsipareigojimų neįvykdymo prognozavimo modelius, jai leidžiama nustatyti PD įverčius kaip paprastą įsipareigojimų neįvykdymo tikimybių įverčių vidurkį tam tikro rango individualiems įsipareigojantiesiems asmenims. Kredito įstaigos įsipareigojimų neįvykdymo tikimybių modelių taikymas šiam tikslui atitinka 30 punkte nurodytus standartus.

| 66. | Neatsižvelgiant į tai, ar savo PD įverčiams nustatyti kredito įstaiga taiko išorinius, vidinius, bendrų duomenų šaltinius arba visų šių trijų šaltinių derinį, naudojamo istorinio stebėjimo laikotarpio ilgis bent vienam šaltiniui turi būti bent penkeri metai. Jei turimas stebėjimo laikotarpis kuriam nors šaltiniui yra ilgesnis ir jei šie duomenys tinkami, naudojamas tas ilgesnis laikotarpis. Šis punktas taip pat taikomas PD/LGD metodui nuosavybės vertybiniams popieriams. Valstybės narės kredito įstaigoms, kurioms nėra leidžiama naudoti savus LGD įverčius arba konvertavimo veiksnius, kai jos įgyvendina IRB metodą, gali leisti turėti atitinkamus dviejų metų laikotarpio duomenis. Šis laikotarpis kasmet pratęsiamas vieneriais metais kol atitinkami duomenys apims penkerių metų laikotarpį. |
| --- | --- |

66.

Neatsižvelgiant į tai, ar savo PD įverčiams nustatyti kredito įstaiga taiko išorinius, vidinius, bendrų duomenų šaltinius arba visų šių trijų šaltinių derinį, naudojamo istorinio stebėjimo laikotarpio ilgis bent vienam šaltiniui turi būti bent penkeri metai. Jei turimas stebėjimo laikotarpis kuriam nors šaltiniui yra ilgesnis ir jei šie duomenys tinkami, naudojamas tas ilgesnis laikotarpis. Šis punktas taip pat taikomas PD/LGD metodui nuosavybės vertybiniams popieriams. Valstybės narės kredito įstaigoms, kurioms nėra leidžiama naudoti savus LGD įverčius arba konvertavimo veiksnius, kai jos įgyvendina IRB metodą, gali leisti turėti atitinkamus dviejų metų laikotarpio duomenis. Šis laikotarpis kasmet pratęsiamas vieneriais metais kol atitinkami duomenys apims penkerių metų laikotarpį.

Mažmeninės pozicijos

| 67. | Kredito įstaigos vertina PD pagal įsipareigojančiojo asmens rangą arba grupę pagal ilgalaikius metinių įsipareigojimų neįvykdymo lygių vidurkius. |
| --- | --- |

67.

Kredito įstaigos vertina PD pagal įsipareigojančiojo asmens rangą arba grupę pagal ilgalaikius metinių įsipareigojimų neįvykdymo lygių vidurkius.

| 68. | Neatsižvelgiant į 67 punktą, PD įverčiai taip pat gali būti nustatomi pagal patirtus nuostolius ir atitinkamus LGD įverčius. |
| --- | --- |

68.

Neatsižvelgiant į 67 punktą, PD įverčiai taip pat gali būti nustatomi pagal patirtus nuostolius ir atitinkamus LGD įverčius.

| 69. | Kredito įstaigos vidaus duomenis, naudojamus pozicijas priskiriant rangams arba grupėms, laiko pagrindiniu informacijos šaltiniu nuostolio charakteristikų skaičiavimui. Kredito įstaigoms kiekybiniam vertinimui leidžiama taikyti išorės duomenis (įskaitant bendrus duomenis) arba statistinius modelius, jei galima įrodyti tvirtą ryšį tarp:






  a) | kredito įstaigos pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms proceso ir išorės duomenų šaltinio taikomo proceso; ir |
| --- | --- | --- |

69.

Kredito įstaigos vidaus duomenis, naudojamus pozicijas priskiriant rangams arba grupėms, laiko pagrindiniu informacijos šaltiniu nuostolio charakteristikų skaičiavimui. Kredito įstaigoms kiekybiniam vertinimui leidžiama taikyti išorės duomenis (įskaitant bendrus duomenis) arba statistinius modelius, jei galima įrodyti tvirtą ryšį tarp:

a)

kredito įstaigos pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms proceso ir išorės duomenų šaltinio taikomo proceso; ir

| b) | kredito įstaigos vidinio rizikos profilio ir išorės duomenų sandaros. |
| --- | --- |

b)

kredito įstaigos vidinio rizikos profilio ir išorės duomenų sandaros.

Įsigytoms gautinoms sumoms kredito įstaigos gali taikyti išorės ir vidaus referentinius duomenis. Kredito įstaigos remiasi visais tinkamais duomenimis kaip palyginimo dydžiais.

| 70. | Jei mažmeninėms pozicijoms ilgalaikius vidutinius PD ir LGD įverčius kredito įstaiga nustato iš bendrųjų nuostolių įverčio ir atitinkamai PD arba LGD įverčio, bendrųjų nuostolių vertinimo procesas turi atitikti bendruosius šioje dalyje išdėstytus PD ir LGD vertinimo standartus, o rezultatas turi atitikti LGD koncepciją, kaip aprašyta 73 punkte. |
| --- | --- |

70.

Jei mažmeninėms pozicijoms ilgalaikius vidutinius PD ir LGD įverčius kredito įstaiga nustato iš bendrųjų nuostolių įverčio ir atitinkamai PD arba LGD įverčio, bendrųjų nuostolių vertinimo procesas turi atitikti bendruosius šioje dalyje išdėstytus PD ir LGD vertinimo standartus, o rezultatas turi atitikti LGD koncepciją, kaip aprašyta 73 punkte.

| 71. | Neatsižvelgiant į tai, ar savo nuostolio charakteristikų skaičiavimui kredito įstaiga taiko išorinius, vidinius ar bendrų duomenų šaltinius arba visus šių trijų šaltinių derinį, naudojamo istorinio stebėjimo laikotarpio ilgis bent vienam šaltiniui turi būti bent penkeri metai. Jei turimas stebėjimo laikotarpis kuriam nors šaltiniui yra ilgesnis ir jei šie duomenys tinkami, turi būti naudojamas tas ilgesnis laikotarpis. Kredito įstaiga neturi teikti vienodos svarbos istoriniams duomenims, jei ji gali įtikinti kompetentingą instituciją, kad naujesni duomenys padeda geriau prognozuoti nuostolio lygius. Valstybės narės kredito įstaigoms, kai jos įgyvendina IRB metodą, gali leisti turėti atitinkamus dviejų metų laikotarpio duomenis. Šis laikotarpis kasmet turi būti pratęsiamas vieneriais metais kol atitinkami duomenys apims penkerių metų laikotarpį. |
| --- | --- |

71.

Neatsižvelgiant į tai, ar savo nuostolio charakteristikų skaičiavimui kredito įstaiga taiko išorinius, vidinius ar bendrų duomenų šaltinius arba visus šių trijų šaltinių derinį, naudojamo istorinio stebėjimo laikotarpio ilgis bent vienam šaltiniui turi būti bent penkeri metai. Jei turimas stebėjimo laikotarpis kuriam nors šaltiniui yra ilgesnis ir jei šie duomenys tinkami, turi būti naudojamas tas ilgesnis laikotarpis. Kredito įstaiga neturi teikti vienodos svarbos istoriniams duomenims, jei ji gali įtikinti kompetentingą instituciją, kad naujesni duomenys padeda geriau prognozuoti nuostolio lygius. Valstybės narės kredito įstaigoms, kai jos įgyvendina IRB metodą, gali leisti turėti atitinkamus dviejų metų laikotarpio duomenis. Šis laikotarpis kasmet turi būti pratęsiamas vieneriais metais kol atitinkami duomenys apims penkerių metų laikotarpį.

| 72. | Kredito įstaigos turi nustatyti ir analizuoti tikėtinus rizikos parametrų pokyčius per kredito pozicijų laikotarpį (sezoniškumo efektai ). |
| --- | --- |

72.

Kredito įstaigos turi nustatyti ir analizuoti tikėtinus rizikos parametrų pokyčius per kredito pozicijų laikotarpį (sezoniškumo efektai ).

2.2.2.   Saviems LGD įverčiams būdingi reikalavimai

| 73. | Kredito įstaigos turi vertinti LGD pagal priemonės rangą arba grupę, remdamosi LGD vidurkiu pagal priemonės rangą arba grupę, atsižvelgiant į visus duomenų šaltiniuose nurodytus pastebėtus įsipareigojimų neįvykdymo atvejus (įsipareigojimų neįvykdymo svertinis vidurkis). |
| --- | --- |

73.

Kredito įstaigos turi vertinti LGD pagal priemonės rangą arba grupę, remdamosi LGD vidurkiu pagal priemonės rangą arba grupę, atsižvelgiant į visus duomenų šaltiniuose nurodytus pastebėtus įsipareigojimų neįvykdymo atvejus (įsipareigojimų neįvykdymo svertinis vidurkis).

| 74. | Kredito įstaigos turi taikyti LGD įverčius, kurie tinka ekonominio nuosmukio atveju, jei jie yra konservatyvesni už ilgalaikį vidurkį. Kai tikėtina, kad reitingų sistema leis nustatyti laike nekintančius patirtus LGD pagal rangą arba grupę, kredito įstaigos turi atlikti koregavimus savo rizikos parametrų įverčiams pagal rangą arba grupę, siekdamos apriboti kapitalo įtaką ekonominio nuosmukio atveju |
| --- | --- |

74.

Kredito įstaigos turi taikyti LGD įverčius, kurie tinka ekonominio nuosmukio atveju, jei jie yra konservatyvesni už ilgalaikį vidurkį. Kai tikėtina, kad reitingų sistema leis nustatyti laike nekintančius patirtus LGD pagal rangą arba grupę, kredito įstaigos turi atlikti koregavimus savo rizikos parametrų įverčiams pagal rangą arba grupę, siekdamos apriboti kapitalo įtaką ekonominio nuosmukio atveju

| 75. | Kredito įstaiga turi atsižvelgti į bet kurios įsipareigojančiojo asmens rizikos priklausomybės nuo užtikrinimo priemonės arba jos teikėjo laipsnį. Reikšmingo priklausomybės laipsnio atvejai turi būti sprendžiami konservatyviu būdu. |
| --- | --- |

75.

Kredito įstaiga turi atsižvelgti į bet kurios įsipareigojančiojo asmens rizikos priklausomybės nuo užtikrinimo priemonės arba jos teikėjo laipsnį. Reikšmingo priklausomybės laipsnio atvejai turi būti sprendžiami konservatyviu būdu.

| 76. | Kredito įstaigai vertinant LGD, pagrindinės pozicijos ir jos užtikrinimo priemonės valiutų nesutapimas turi būti traktuojamas konservatyviu būdu. |
| --- | --- |

76.

Kredito įstaigai vertinant LGD, pagrindinės pozicijos ir jos užtikrinimo priemonės valiutų nesutapimas turi būti traktuojamas konservatyviu būdu.

| 77. | Jei, nustatant LGD įverčius, atsižvelgiama į užtikrinimo priemonės egzistavimą, tie įverčiai neturi būti grindžiami vien tik užtikrinimo priemonės įvertinta rinkos verte. Nustatant LGD įverčius, turi būti atsižvelgiama į galimą kredito įstaigų nesugebėjimą operatyviai perimti užtikrinimo priemonių kontrolę ir jas likviduoti. |
| --- | --- |

77.

Jei, nustatant LGD įverčius, atsižvelgiama į užtikrinimo priemonės egzistavimą, tie įverčiai neturi būti grindžiami vien tik užtikrinimo priemonės įvertinta rinkos verte. Nustatant LGD įverčius, turi būti atsižvelgiama į galimą kredito įstaigų nesugebėjimą operatyviai perimti užtikrinimo priemonių kontrolę ir jas likviduoti.

| 78. | Jei, nustatant LGD įvertį, atsižvelgiama į užtikrinimo priemonės buvimą, kredito įstaigos privalo parengti vidinius užtikrinimo priemonės valdymo, teisinio tikrumo ir rizikos valdymo reikalavimus, kurie bendrai atitiktų išdėstytus VIII priedo 2 dalyje. |
| --- | --- |

78.

Jei, nustatant LGD įvertį, atsižvelgiama į užtikrinimo priemonės buvimą, kredito įstaigos privalo parengti vidinius užtikrinimo priemonės valdymo, teisinio tikrumo ir rizikos valdymo reikalavimus, kurie bendrai atitiktų išdėstytus VIII priedo 2 dalyje.

| 79. | Kai kredito įstaiga pripažįsta užtikrinimo priemonę, nustatydama sandorio šalies kredito rizikos pozicijos vertę pagal III priedo 5 arba 6 antraštinę dalį, skaičiuojant LGD neturi būti atsižvelgiama į jokią sumą, kurią tikimasi susigrąžinti iš užstato. |
| --- | --- |

79.

Kai kredito įstaiga pripažįsta užtikrinimo priemonę, nustatydama sandorio šalies kredito rizikos pozicijos vertę pagal III priedo 5 arba 6 antraštinę dalį, skaičiuojant LGD neturi būti atsižvelgiama į jokią sumą, kurią tikimasi susigrąžinti iš užstato.

| 80. | Specialiais pozicijų, esant įsipareigojimų neįvykdymui, atvejais kredito įstaiga kiekvienai pozicijai turi taikyti savo tiksliausio tikėtino nuostolio įvertinimo sumą, atsižvelgdama į dabartines ekonomikos aplinkybes ir pozicijos statusą ir papildomų netikėtų nuostolių per susigrąžinimo periodą galimybę. |
| --- | --- |

80.

Specialiais pozicijų, esant įsipareigojimų neįvykdymui, atvejais kredito įstaiga kiekvienai pozicijai turi taikyti savo tiksliausio tikėtino nuostolio įvertinimo sumą, atsižvelgdama į dabartines ekonomikos aplinkybes ir pozicijos statusą ir papildomų netikėtų nuostolių per susigrąžinimo periodą galimybę.

| 81. | Jei nesumokėtos vėluojančios įmokos kapitalizuotos kredito įstaigos pelno (nuostolio) atskaitoje, jos turi būti pridedamos prie kredito įstaigos pozicijos ir nuostolio įvertinimo. |
| --- | --- |

81.

Jei nesumokėtos vėluojančios įmokos kapitalizuotos kredito įstaigos pelno (nuostolio) atskaitoje, jos turi būti pridedamos prie kredito įstaigos pozicijos ir nuostolio įvertinimo.

Įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijos

| 82. | LGD įverčiai turi būti grindžiami bent vieno šaltinio ne mažiau kaip penkerių metų duomenimis, po įgyvendinimo kasmet pridedant vienerius metus tol, kol pasiekiamas minimalus septynerių metų laikotarpis. Jei turimas stebėjimo laikotarpis kuriam nors šaltiniui yra ilgesnis ir jei šie duomenys tinkami, turi būti naudojamas tas ilgesnis laikotarpis. |
| --- | --- |

82.

LGD įverčiai turi būti grindžiami bent vieno šaltinio ne mažiau kaip penkerių metų duomenimis, po įgyvendinimo kasmet pridedant vienerius metus tol, kol pasiekiamas minimalus septynerių metų laikotarpis. Jei turimas stebėjimo laikotarpis kuriam nors šaltiniui yra ilgesnis ir jei šie duomenys tinkami, turi būti naudojamas tas ilgesnis laikotarpis.

Mažmeninės pozicijos

| 83. | Neatsižvelgiant į 73 punktą, LGD įverčiai taip pat gali būti nustatomi pagal patirtus nuostolius ir atitinkamus PD įverčius. |
| --- | --- |

83.

Neatsižvelgiant į 73 punktą, LGD įverčiai taip pat gali būti nustatomi pagal patirtus nuostolius ir atitinkamus PD įverčius.

| 84. | Neatsižvelgiant į 89 punktą, savo konvertavimo veiksnių arba savo LGD įverčiuose kredito įstaigos gali atsižvelgti į būsimą kredito panaudojimą. |
| --- | --- |

84.

Neatsižvelgiant į 89 punktą, savo konvertavimo veiksnių arba savo LGD įverčiuose kredito įstaigos gali atsižvelgti į būsimą kredito panaudojimą.

| 85. | Įsigytoms mažmeninėms gautinoms sumoms kredito įstaigos gali taikyti išorinius ir vidinius pagrindinius duomenis LGD įverčiams nustatyti. |
| --- | --- |

85.

Įsigytoms mažmeninėms gautinoms sumoms kredito įstaigos gali taikyti išorinius ir vidinius pagrindinius duomenis LGD įverčiams nustatyti.

| 86. | LGD įverčiai turi būti grindžiami mažiausiai penkerių metų stebėjimo duomenimis. Neatsižvelgiant į 73 punktą, kredito įstaiga neturi teikti vienodos svarbos istoriniams duomenims, jei ji gali įtikinti kompetentingą instituciją, kad naujesni duomenys padeda geriau prognozuoti nuostolių lygius. Valstybės narės kredito įstaigoms, kai jos įgyvendina IRB metodą, gali leisti turėti atitinkamus dviejų metų laikotarpio duomenis. Šis laikotarpis kasmet turi būti pratęsiamas vieneriais metais, kol atitinkami duomenys apims penkerių metų laikotarpį. |
| --- | --- |

86.

LGD įverčiai turi būti grindžiami mažiausiai penkerių metų stebėjimo duomenimis. Neatsižvelgiant į 73 punktą, kredito įstaiga neturi teikti vienodos svarbos istoriniams duomenims, jei ji gali įtikinti kompetentingą instituciją, kad naujesni duomenys padeda geriau prognozuoti nuostolių lygius. Valstybės narės kredito įstaigoms, kai jos įgyvendina IRB metodą, gali leisti turėti atitinkamus dviejų metų laikotarpio duomenis. Šis laikotarpis kasmet turi būti pratęsiamas vieneriais metais, kol atitinkami duomenys apims penkerių metų laikotarpį.

2.2.3.   Saviems konvertavimo veiksnių įverčiams būdingi reikalavimai

| 87. | Kredito įstaigos turi vertinti konvertavimo veiksnius pagal priemonės rangą arba grupę, remdamosi patirtų konvertavimo veiksnių vidurkiu pagal priemonės rangą arba grupę, atsižvelgiant į visus duomenų šaltiniuose nurodytus pastebėtus įsipareigojimų neįvykdymo atvejus (įsipareigojimų neįvykdymo svertinis vidurkis). |
| --- | --- |

87.

Kredito įstaigos turi vertinti konvertavimo veiksnius pagal priemonės rangą arba grupę, remdamosi patirtų konvertavimo veiksnių vidurkiu pagal priemonės rangą arba grupę, atsižvelgiant į visus duomenų šaltiniuose nurodytus pastebėtus įsipareigojimų neįvykdymo atvejus (įsipareigojimų neįvykdymo svertinis vidurkis).

| 88. | Kredito įstaigos turi taikyti konvertavimo veiksnių įverčius, kurie tinka ekonominio nuosmukio atveju, jei jie yra konservatyvesni už ilgalaikį vidurkį. Kai tikėtina, kad reitingų sistema leis nustatyti laike nekintančius patirtus konvertavimo veiksnius pagal rangą arba grupę, kredito įstaigos turi pakoreguoti savo rizikos parametrų įverčius pagal rangą arba grupę, siekdamos apriboti kapitalo įtaką ekonominio nuosmukio atveju. |
| --- | --- |

88.

Kredito įstaigos turi taikyti konvertavimo veiksnių įverčius, kurie tinka ekonominio nuosmukio atveju, jei jie yra konservatyvesni už ilgalaikį vidurkį. Kai tikėtina, kad reitingų sistema leis nustatyti laike nekintančius patirtus konvertavimo veiksnius pagal rangą arba grupę, kredito įstaigos turi pakoreguoti savo rizikos parametrų įverčius pagal rangą arba grupę, siekdamos apriboti kapitalo įtaką ekonominio nuosmukio atveju.

| 89. | Kredito įstaigos konvertavimo veiksnių įverčiai turi atsižvelgti į galimybę, kad įsipareigojantysis asmuo iki įsipareigojimų neįvykdymo atvejo ir po jo gali papildomai pasinaudoti kreditu.
  Nustatant konvertavimo veiksnio įvertį, turi būti numatoma didesnė konservatyvumo atsarga, kai galima pagrįstai tikėtis didesnės teigiamos koreliacijos tarp įsipareigojimų neįvykdymo dažnio ir konvertavimo veiksnio dydžio. |
| --- | --- |

89.

Kredito įstaigos konvertavimo veiksnių įverčiai turi atsižvelgti į galimybę, kad įsipareigojantysis asmuo iki įsipareigojimų neįvykdymo atvejo ir po jo gali papildomai pasinaudoti kreditu.

Nustatant konvertavimo veiksnio įvertį, turi būti numatoma didesnė konservatyvumo atsarga, kai galima pagrįstai tikėtis didesnės teigiamos koreliacijos tarp įsipareigojimų neįvykdymo dažnio ir konvertavimo veiksnio dydžio.

| 90. | Nustatydamos konvertavimo veiksnių įverčius, kredito įstaigos turi atsižvelgti į savo konkrečią apskaitos stebėjimo ir mokėjimo svarstymo politiką ir strategiją. Kredito įstaigos taip pat turi atsižvelgti į savo gebėjimą ir pasirengimą užkirsti kelią tolesniam kredito panaudojimui dar nesusidarius mokėjimo neįvykdymo aplinkybėms, kaip, pavyzdžiui, pažeidus sutarties sąlygas arba kitais techninio pobūdžio įsipareigojimų neįvykdymo atvejais. |
| --- | --- |

90.

Nustatydamos konvertavimo veiksnių įverčius, kredito įstaigos turi atsižvelgti į savo konkrečią apskaitos stebėjimo ir mokėjimo svarstymo politiką ir strategiją. Kredito įstaigos taip pat turi atsižvelgti į savo gebėjimą ir pasirengimą užkirsti kelią tolesniam kredito panaudojimui dar nesusidarius mokėjimo neįvykdymo aplinkybėms, kaip, pavyzdžiui, pažeidus sutarties sąlygas arba kitais techninio pobūdžio įsipareigojimų neįvykdymo atvejais.

| 91. | Kredito įstaigos turi turėti tinkamas sistemas ir yra nustačiusios tinkamas procedūras, skirtas stebėti priemonių sumas, dabartiniu metu neapmokėtas sumas palyginant jas su įsipareigotomis kredito linijomis ir neapmokėtų sumų pokyčius pagal įsipareigojusiuosius asmenis ir rangus. Kredito įstaiga turi galėti kasdien stebėti neapmokėtų sumų likučius. |
| --- | --- |

91.

Kredito įstaigos turi turėti tinkamas sistemas ir yra nustačiusios tinkamas procedūras, skirtas stebėti priemonių sumas, dabartiniu metu neapmokėtas sumas palyginant jas su įsipareigotomis kredito linijomis ir neapmokėtų sumų pokyčius pagal įsipareigojusiuosius asmenis ir rangus. Kredito įstaiga turi galėti kasdien stebėti neapmokėtų sumų likučius.

| 92. | Jei kredito įstaigos pagal riziką įvertintoms pozicijų sumoms apskaičiuoti ir vidiniams tikslams taiko skirtingus konvertavimo veiksnių įverčius, tai turi būti patvirtinama dokumentais, o tokio sprendimo pagrįstumas turi būti įrodomas kompetentingai institucijai. |
| --- | --- |

92.

Jei kredito įstaigos pagal riziką įvertintoms pozicijų sumoms apskaičiuoti ir vidiniams tikslams taiko skirtingus konvertavimo veiksnių įverčius, tai turi būti patvirtinama dokumentais, o tokio sprendimo pagrįstumas turi būti įrodomas kompetentingai institucijai.

Įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijos

| 93. | Konvertavimo veiksnių įverčiai turi būti grindžiami bent vieno šaltinio ne mažiau kaip penkerių metų duomenimis po įgyvendinimo kasmet pridedant vienerius metais tol, kol pasiekiamas minimalus septynerių metų laikotarpis. Jei turimas stebėjimo laikotarpis kuriam nors šaltiniui yra ilgesnis ir jei šie duomenys tinkami, turi būti naudojamas tas ilgesnis laikotarpis. |
| --- | --- |

93.

Konvertavimo veiksnių įverčiai turi būti grindžiami bent vieno šaltinio ne mažiau kaip penkerių metų duomenimis po įgyvendinimo kasmet pridedant vienerius metais tol, kol pasiekiamas minimalus septynerių metų laikotarpis. Jei turimas stebėjimo laikotarpis kuriam nors šaltiniui yra ilgesnis ir jei šie duomenys tinkami, turi būti naudojamas tas ilgesnis laikotarpis.

Mažmeninės pozicijos

| 94. | Neatsižvelgiant į 89 punktą, savo konvertavimo veiksnių arba savo LGD įverčiuose kredito įstaigos gali atsižvelgti į būsimą kredito panaudojimą. |
| --- | --- |

94.

Neatsižvelgiant į 89 punktą, savo konvertavimo veiksnių arba savo LGD įverčiuose kredito įstaigos gali atsižvelgti į būsimą kredito panaudojimą.

| 95. | Konvertavimo veiksnių įverčiai turi būti grindžiami mažiausiai penkerių metų duomenimis. Neatsižvelgiant į 87 punktą, kredito įstaiga neturi teikti vienodos svarbos ankstesnių laikotarpių duomenims, jei ji gali įtikinti kompetentingą instituciją, kad naujesni duomenys padeda geriau prognozuoti panaudojimo lygius. Valstybės narės kredito įstaigoms, kai jos įdiegia IRB metodą, gali leisti kaupti atitinkamus dviejų metų laikotarpio duomenis. Šis laikotarpis kasmet turi būti pratęsiamas vieneriais metais, kol atitinkami duomenys apims penkerių metų laikotarpį. |
| --- | --- |

95.

Konvertavimo veiksnių įverčiai turi būti grindžiami mažiausiai penkerių metų duomenimis. Neatsižvelgiant į 87 punktą, kredito įstaiga neturi teikti vienodos svarbos ankstesnių laikotarpių duomenims, jei ji gali įtikinti kompetentingą instituciją, kad naujesni duomenys padeda geriau prognozuoti panaudojimo lygius. Valstybės narės kredito įstaigoms, kai jos įdiegia IRB metodą, gali leisti kaupti atitinkamus dviejų metų laikotarpio duomenis. Šis laikotarpis kasmet turi būti pratęsiamas vieneriais metais, kol atitinkami duomenys apims penkerių metų laikotarpį.

2.2.4.   Minimalūs reikalavimai, taikomi garantijų ir kredito išvestinių finansinių priemonių poveikio vertinimui

Įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijos, kurioms taikomi savi LGD įverčiai, ir mažmeninės pozicijos

| 96. | 97–104 punktų reikalavimai neturi būti taikomi įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų suteiktoms garantijoms, jei kredito įstaiga gavo patvirtinimą, kad ji gali taikyti 78–83 straipsnių taisykles tokių subjektų pozicijoms. Šiuo atveju turi būti taikomi 90–93 straipsnių reikalavimai. |
| --- | --- |

96.

97–104 punktų reikalavimai neturi būti taikomi įmonių, institucijų, centrinės valdžios ir centrinių bankų suteiktoms garantijoms, jei kredito įstaiga gavo patvirtinimą, kad ji gali taikyti 78–83 straipsnių taisykles tokių subjektų pozicijoms. Šiuo atveju turi būti taikomi 90–93 straipsnių reikalavimai.

| 97. | Mažmeninėms garantijoms šie reikalavimai taip pat taikomi priskiriant pozicijas rangams ar grupėms bei nustatant PD įverčius. |
| --- | --- |

97.

Mažmeninėms garantijoms šie reikalavimai taip pat taikomi priskiriant pozicijas rangams ar grupėms bei nustatant PD įverčius.

Pripažinti garantai ir garantijos

| 98. | Kredito įstaigos turi turėti aiškiai suformuluotus kriterijus garantų, pripažįstamų skaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas, tipams nustatyti. |
| --- | --- |

98.

Kredito įstaigos turi turėti aiškiai suformuluotus kriterijus garantų, pripažįstamų skaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas, tipams nustatyti.

| 99. | Pripažintiems garantams turi būti taikomos tos pačios taisyklės kaip ir įsipareigojantiesiems asmenims, kaip nurodyta 17–29 punktuose. |
| --- | --- |

99.

Pripažintiems garantams turi būti taikomos tos pačios taisyklės kaip ir įsipareigojantiesiems asmenims, kaip nurodyta 17–29 punktuose.

| 100. | Garantija turi būti sudaroma raštu, garantas jos negali atšaukti, ji turi galioti tol, kol galutinai įvykdomas įsipareigojimas (atsižvelgiant į garantijos sumą ir pradinį terminą), ir yra teisiškai įvykdoma garanto atžvilgiu toje jurisdikcijoje, kur garantas turi turto, kurį galima susieti su sprendimo vykdymu. Garantijos, numatančios sąlygas, pagal kurias garantas gali nebūti įpareigotas veikti (sąlyginės garantijos), gali būti pripažįstamos gavus kompetentingų institucijų patvirtinimą. Kredito įstaigos turi įrodyti, kad priskyrimo kriterijai tinkamai atsižvelgia į bet kurį galimą rizikos mažinimo poveikio sumažinimą. |
| --- | --- |

100.

Garantija turi būti sudaroma raštu, garantas jos negali atšaukti, ji turi galioti tol, kol galutinai įvykdomas įsipareigojimas (atsižvelgiant į garantijos sumą ir pradinį terminą), ir yra teisiškai įvykdoma garanto atžvilgiu toje jurisdikcijoje, kur garantas turi turto, kurį galima susieti su sprendimo vykdymu. Garantijos, numatančios sąlygas, pagal kurias garantas gali nebūti įpareigotas veikti (sąlyginės garantijos), gali būti pripažįstamos gavus kompetentingų institucijų patvirtinimą. Kredito įstaigos turi įrodyti, kad priskyrimo kriterijai tinkamai atsižvelgia į bet kurį galimą rizikos mažinimo poveikio sumažinimą.

Koregavimo kriterijai

| 101. | Kredito įstaiga turi turėti aiškiai suformuluotus rangų, grupių ar LGD įverčių, o – mažmeninių ir pripažintų įsigytų gautinų sumų atvejais – pozicijų priskyrimo rangams arba grupėms koregavimo kriterijus, kurie jai leidžia atsižvelgti į garantijų poveikį apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas. Šie kriterijai turi atitikti minimalius reikalavimus, aprašytus 17–29 punktuose. |
| --- | --- |

101.

Kredito įstaiga turi turėti aiškiai suformuluotus rangų, grupių ar LGD įverčių, o – mažmeninių ir pripažintų įsigytų gautinų sumų atvejais – pozicijų priskyrimo rangams arba grupėms koregavimo kriterijus, kurie jai leidžia atsižvelgti į garantijų poveikį apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas. Šie kriterijai turi atitikti minimalius reikalavimus, aprašytus 17–29 punktuose.

| 102. | Kriterijai turi būti tikėtini ir intuityvūs. Jie turi atsižvelgti į garanto galimybę ir pasirengimą veikti pagal garantiją, bet kurių garanto mokamų įmokų tikėtiną mokėjimo grafiką, koreliacijos tarp garanto sugebėjimo veikti pagal garantiją ir įsipareigojančiojo asmens mokėjimo galimybių laipsnį ir įsipareigojančiajam asmeniui liekančios likutinės rizikos dydį. |
| --- | --- |

102.

Kriterijai turi būti tikėtini ir intuityvūs. Jie turi atsižvelgti į garanto galimybę ir pasirengimą veikti pagal garantiją, bet kurių garanto mokamų įmokų tikėtiną mokėjimo grafiką, koreliacijos tarp garanto sugebėjimo veikti pagal garantiją ir įsipareigojančiojo asmens mokėjimo galimybių laipsnį ir įsipareigojančiajam asmeniui liekančios likutinės rizikos dydį.

Kredito išvestinės finansinės priemonės

| 103. | Minimalūs šioje dalyje išdėstyti reikalavimai garantijoms taip pat turi būti taikomi vieno pavadinimo kredito išvestinėms finansinėms priemonėms. Esant nesutapimui tarp kredito įstaigos turimos pozicijos ir kredito išvestinės finansinės priemonės pagrindinės pozicijos arba įsipareigojimo, naudojamo siekiant nustatyti, ar įvyko kredito įvykis, turi būti taikomi VIII priedo 2 dalies 21 punkto reikalavimai. Mažmeninėms pozicijoms ir pripažintoms įsigytoms gautinoms sumoms šis punktas taikomas pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms procesui. |
| --- | --- |

103.

Minimalūs šioje dalyje išdėstyti reikalavimai garantijoms taip pat turi būti taikomi vieno pavadinimo kredito išvestinėms finansinėms priemonėms. Esant nesutapimui tarp kredito įstaigos turimos pozicijos ir kredito išvestinės finansinės priemonės pagrindinės pozicijos arba įsipareigojimo, naudojamo siekiant nustatyti, ar įvyko kredito įvykis, turi būti taikomi VIII priedo 2 dalies 21 punkto reikalavimai. Mažmeninėms pozicijoms ir pripažintoms įsigytoms gautinoms sumoms šis punktas taikomas pozicijų priskyrimo rangams ar grupėms procesui.

| 104. | Kriterijai turi atsižvelgti į kredito išvestinės finansinės priemonės išmokų struktūrą ir konservatyviai įvertinti jos poveikį grąžinimų lygiui ir grafikui. Kredito įstaiga turi įvertinti kitų likutinės rizikos formų išlikimo laipsnį. |
| --- | --- |

104.

Kriterijai turi atsižvelgti į kredito išvestinės finansinės priemonės išmokų struktūrą ir konservatyviai įvertinti jos poveikį grąžinimų lygiui ir grafikui. Kredito įstaiga turi įvertinti kitų likutinės rizikos formų išlikimo laipsnį.

2.2.5.   Minimalūs reikalavimai įsigytoms gautinoms sumoms

Teisinis tikrumas

| 105. | Priemonės struktūra turi užtikrinti, kad visomis iš anksto numatomomis aplinkybėmis kredito įstaiga yra faktinė visų piniginių pervedimų iš gautinų sumų savininkė ir kontrolierė. Kai įsipareigojantysis asmuo moka tiesiai pardavėjui arba valdymo įmonei, kredito įstaiga turi reguliariai tikrinti, kad mokėjimai būtų persiunčiami užbaigti ir laikantis sutartinių terminų. „Valdymo įmonė“ turi reikšti subjektą, kuris kasdien valdo įsigytų gautinų grupę arba pagrindines kredito pozicijas. Kredito įstaigos turi turėti procedūras, užtikrinančias, kad gautinų sumų ir piniginių įplaukų nuosavybė yra apsaugota nuo bankroto situacijų ar teisinio užginčijimo atvejų, galinčių reikšmingai atidėti skolintojo galimybę parduoti ar perleisti gautinas sumas arba sulaikyti piniginių įplaukų kontrolę. |
| --- | --- |

105.

Priemonės struktūra turi užtikrinti, kad visomis iš anksto numatomomis aplinkybėmis kredito įstaiga yra faktinė visų piniginių pervedimų iš gautinų sumų savininkė ir kontrolierė. Kai įsipareigojantysis asmuo moka tiesiai pardavėjui arba valdymo įmonei, kredito įstaiga turi reguliariai tikrinti, kad mokėjimai būtų persiunčiami užbaigti ir laikantis sutartinių terminų. „Valdymo įmonė“ turi reikšti subjektą, kuris kasdien valdo įsigytų gautinų grupę arba pagrindines kredito pozicijas. Kredito įstaigos turi turėti procedūras, užtikrinančias, kad gautinų sumų ir piniginių įplaukų nuosavybė yra apsaugota nuo bankroto situacijų ar teisinio užginčijimo atvejų, galinčių reikšmingai atidėti skolintojo galimybę parduoti ar perleisti gautinas sumas arba sulaikyti piniginių įplaukų kontrolę.

Stebėjimo sistemų veiksmingumas

| 106. | Kredito įstaiga turi stebėti įsigytų gautinų sumų kokybę ir pardavėjo bei valdymo įmonės finansinę padėtį. Būtent:






  a) | kredito įstaiga turi vertinti koreliaciją tarp įsigytų gautinų sumų kokybės ir pardavėjo bei valdymo įmonės finansinės padėties, taip pat turi vidinę politiką ir procedūras, numatančias veiksmingas apsaugos priemones, galinčias apsaugoti nuo bet kokios nepaprastosios padėties, įskaitant vidaus rizikos reitingų priskyrimą kiekvienam pardavėjui ir valdymo įmonei; |
| --- | --- | --- |

106.

Kredito įstaiga turi stebėti įsigytų gautinų sumų kokybę ir pardavėjo bei valdymo įmonės finansinę padėtį. Būtent:

a)

kredito įstaiga turi vertinti koreliaciją tarp įsigytų gautinų sumų kokybės ir pardavėjo bei valdymo įmonės finansinės padėties, taip pat turi vidinę politiką ir procedūras, numatančias veiksmingas apsaugos priemones, galinčias apsaugoti nuo bet kokios nepaprastosios padėties, įskaitant vidaus rizikos reitingų priskyrimą kiekvienam pardavėjui ir valdymo įmonei;

| b) | kredito įstaiga turi turėti aiškią ir veiksmingą politiką ir procedūras, leidžiančias pripažinti pardavėją ir valdymo įmonę. Kredito įstaiga ar jos atstovas turi reguliariai atlikti pardavėjų ir valdymo įmonių peržiūrą, siekdama patikrinti pardavėjo ir valdymo įmonės ataskaitų tikslumą, aptikti apgaulės atvejus ir veiklos trūkumus bei patikrinti pardavėjo kredito politikos kokybę ir valdymo įmonės išieškojimo politiką ir procedūras. Šių peržiūrų rezultatai patvirtinami dokumentais; |
| --- | --- |

b)

kredito įstaiga turi turėti aiškią ir veiksmingą politiką ir procedūras, leidžiančias pripažinti pardavėją ir valdymo įmonę. Kredito įstaiga ar jos atstovas turi reguliariai atlikti pardavėjų ir valdymo įmonių peržiūrą, siekdama patikrinti pardavėjo ir valdymo įmonės ataskaitų tikslumą, aptikti apgaulės atvejus ir veiklos trūkumus bei patikrinti pardavėjo kredito politikos kokybę ir valdymo įmonės išieškojimo politiką ir procedūras. Šių peržiūrų rezultatai patvirtinami dokumentais;

| c) | kredito įstaiga turi vertinti įsigytų gautinų sumų grupių ypatybes, įskaitant viršytus išankstinius mokėjimus, pardavėjo pradelstų skolų istoriją, blogas skolas ir lengvatas blogų skolų atvejais; mokėjimo sąlygas ir galimas priešpriešines sąskaitas; |
| --- | --- |

c)

kredito įstaiga turi vertinti įsigytų gautinų sumų grupių ypatybes, įskaitant viršytus išankstinius mokėjimus, pardavėjo pradelstų skolų istoriją, blogas skolas ir lengvatas blogų skolų atvejais; mokėjimo sąlygas ir galimas priešpriešines sąskaitas;

| d) | kredito įstaiga turi turėti aiškią ir veiksmingą politiką ir procedūras, leidžiančias stebėti kaupimo pagrindu vieno įsipareigojančiojo asmens koncentracijas tiek įsigytų gautinų sumų grupių viduje, tiek tarp grupių; ir |
| --- | --- |

d)

kredito įstaiga turi turėti aiškią ir veiksmingą politiką ir procedūras, leidžiančias stebėti kaupimo pagrindu vieno įsipareigojančiojo asmens koncentracijas tiek įsigytų gautinų sumų grupių viduje, tiek tarp grupių; ir

| e) | kredito įstaiga turi užtikrinti, kad iš valdymo įmonės ji gauna laiku parengtas ir pakankamai išsamias ataskaitas apie gautinų sumų senėjimą ir sumažėjimą, taip užtikrinant atitikimą kredito įstaigos pripažinimo kriterijams ir išankstinių mokėjimų formavimo politikai, kuria reglamentuojamos įsigytos gautinos sumos, ir turi pateikti veiksmingas priemones, kuriomis stebimos ir tvirtinamos pardavėjo pardavimo sąlygos ir sumų sumažėjimas. |
| --- | --- |

e)

kredito įstaiga turi užtikrinti, kad iš valdymo įmonės ji gauna laiku parengtas ir pakankamai išsamias ataskaitas apie gautinų sumų senėjimą ir sumažėjimą, taip užtikrinant atitikimą kredito įstaigos pripažinimo kriterijams ir išankstinių mokėjimų formavimo politikai, kuria reglamentuojamos įsigytos gautinos sumos, ir turi pateikti veiksmingas priemones, kuriomis stebimos ir tvirtinamos pardavėjo pardavimo sąlygos ir sumų sumažėjimas.

Skolų išieškojimo sistemų veiksmingumas

| 107. | Kredito įstaiga turi turėti sistemas ir procedūras, leidžiančias ankstyvame etape aptikti pardavėjo finansinės padėties ir įsigytų gautinų sumų kokybės pablogėjimą ir aktyviai spręsti iškylančias problemas. Kalbant konkrečiai, kredito įstaiga turi turėti aiškią ir veiksmingą politiką, procedūras ir informacines sistemas sutarties sąlygų pažeidimams stebėti, aiškią ir veiksmingą politiką ir procedūras teisiniams veiksmams pradėti ir probleminių įsigytų gautinų sumų klausimams spręsti. |
| --- | --- |

107.

Kredito įstaiga turi turėti sistemas ir procedūras, leidžiančias ankstyvame etape aptikti pardavėjo finansinės padėties ir įsigytų gautinų sumų kokybės pablogėjimą ir aktyviai spręsti iškylančias problemas. Kalbant konkrečiai, kredito įstaiga turi turėti aiškią ir veiksmingą politiką, procedūras ir informacines sistemas sutarties sąlygų pažeidimams stebėti, aiškią ir veiksmingą politiką ir procedūras teisiniams veiksmams pradėti ir probleminių įsigytų gautinų sumų klausimams spręsti.

Užtikrinimo priemonės, kredito prieinamumo ir pinigų kontrolės sistemų veiksmingumas

| 108. | Kredito įstaiga turi turėti aiškią ir veiksmingą politiką ir procedūras, reglamentuojančias įsigytų gautinų sumų, kredito ir pinigų kontrolę. Konkrečiai kalbant, rašytinė vidaus politika turi apibrėžti visus gautinų sumų pirkimo programos reikšmingus elementus, įskaitant išankstinių mokėjimų normas, pripažintas užtikrinimo priemones, reikiamus dokumentus, koncentracijos limitus ir piniginių įplaukų tvarkymo būdą. Šie elementai turi tinkamai atsižvelgti į visus aktualius ir reikšmingus veiksnius, įskaitant pardavėjo ir valdymo įmonės finansinę padėtį, rizikos koncentracijas ir įsigytų gautinų sumų kokybės tendencijas bei pardavėjo klientų bazę, o vidaus sistemos turi užtikrinti, kad lėšos išmokamos tik esant konkrečioms jas užtikrinančioms užtikrinimo priemonėms ir dokumentams. |
| --- | --- |

108.

Kredito įstaiga turi turėti aiškią ir veiksmingą politiką ir procedūras, reglamentuojančias įsigytų gautinų sumų, kredito ir pinigų kontrolę. Konkrečiai kalbant, rašytinė vidaus politika turi apibrėžti visus gautinų sumų pirkimo programos reikšmingus elementus, įskaitant išankstinių mokėjimų normas, pripažintas užtikrinimo priemones, reikiamus dokumentus, koncentracijos limitus ir piniginių įplaukų tvarkymo būdą. Šie elementai turi tinkamai atsižvelgti į visus aktualius ir reikšmingus veiksnius, įskaitant pardavėjo ir valdymo įmonės finansinę padėtį, rizikos koncentracijas ir įsigytų gautinų sumų kokybės tendencijas bei pardavėjo klientų bazę, o vidaus sistemos turi užtikrinti, kad lėšos išmokamos tik esant konkrečioms jas užtikrinančioms užtikrinimo priemonėms ir dokumentams.

Atitikimas kredito įstaigos vidaus politikai ir procedūroms

| 109. | Kredito įstaiga turi turėti veiksmingą vidaus procesą, skirtą vertinti atitikimą visai vidaus politikai ir visoms procedūroms. Procesas turi apimti reguliariai atliekamą visų kredito įstaigos gautinų sumų pirkimo programos kritinių etapų auditą; patikrinimą, kaip atskiriamos pareigos, pirma, atliekant pardavėjo ir valdymo įmonės vertinimą ir įsipareigojančiojo asmens vertinimą, antra, atliekant pardavėjo ir valdymo įmonės vertinimą ir pardavėjo ir valdymo įmonės veiklos audito vertinimą; taip pat turi apimti netiesioginio aptarnavimo padalinio operacijų įvertinimą, ypatingą dėmesį kreipiant į darbuotojų kvalifikaciją, patirtį, darbuotojų skaičių ir jų veiklą užtikrinančias automatizuotas sistemas. |
| --- | --- |

109.

Kredito įstaiga turi turėti veiksmingą vidaus procesą, skirtą vertinti atitikimą visai vidaus politikai ir visoms procedūroms. Procesas turi apimti reguliariai atliekamą visų kredito įstaigos gautinų sumų pirkimo programos kritinių etapų auditą; patikrinimą, kaip atskiriamos pareigos, pirma, atliekant pardavėjo ir valdymo įmonės vertinimą ir įsipareigojančiojo asmens vertinimą, antra, atliekant pardavėjo ir valdymo įmonės vertinimą ir pardavėjo ir valdymo įmonės veiklos audito vertinimą; taip pat turi apimti netiesioginio aptarnavimo padalinio operacijų įvertinimą, ypatingą dėmesį kreipiant į darbuotojų kvalifikaciją, patirtį, darbuotojų skaičių ir jų veiklą užtikrinančias automatizuotas sistemas.

3.   VIDAUS ĮVERČIŲ PATIKIMUMO VERTINIMAS

| 110. | Kredito įstaigos turi turėti tvirtas sistemas, leidžiančias vertinti reitingų sistemų, procesų ir visų tinkamų rizikos parametrų tikslumo ir nuoseklumo patikimumą. Kredito įstaiga turi įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad vidinis patikimumo vertinimo procesas leidžia jai nuosekliai ir prasmingai vertinti vidaus reitingų ir rizikos vertinimo sistemų veiklą. |
| --- | --- |

110.

Kredito įstaigos turi turėti tvirtas sistemas, leidžiančias vertinti reitingų sistemų, procesų ir visų tinkamų rizikos parametrų tikslumo ir nuoseklumo patikimumą. Kredito įstaiga turi įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad vidinis patikimumo vertinimo procesas leidžia jai nuosekliai ir prasmingai vertinti vidaus reitingų ir rizikos vertinimo sistemų veiklą.

| 111. | Kredito įstaigos turi reguliariai lyginti patirtus įsipareigojimų neįvykdymų lygius su įsipareigojimų neįvykdymo tikimybių (PD) įverčiais kiekvienam rangui; o kai patirti įsipareigojimų neįvykdymo lygiai nepatenka į tam rangui tikėtiną intervalą, kredito įstaigos turi konkrečiai analizuoti tokio nuokrypio priežastis. Savus LGD ir (arba) konvertavimo veiksnių įverčius naudojančios kredito įstaigos šiems įverčiams turi atlikti analogišką analizę. Tokie palyginimai turi remtis istoriniais duomenimis, apimančiais kuo ilgesnį laikotarpį. Kredito įstaiga turi įforminti dokumentais tokiuose palyginimuose naudotus metodus ir duomenis. Ši analizė ir dokumentai turi būti atnaujinami bent kartą metuose. |
| --- | --- |

111.

Kredito įstaigos turi reguliariai lyginti patirtus įsipareigojimų neįvykdymų lygius su įsipareigojimų neįvykdymo tikimybių (PD) įverčiais kiekvienam rangui; o kai patirti įsipareigojimų neįvykdymo lygiai nepatenka į tam rangui tikėtiną intervalą, kredito įstaigos turi konkrečiai analizuoti tokio nuokrypio priežastis. Savus LGD ir (arba) konvertavimo veiksnių įverčius naudojančios kredito įstaigos šiems įverčiams turi atlikti analogišką analizę. Tokie palyginimai turi remtis istoriniais duomenimis, apimančiais kuo ilgesnį laikotarpį. Kredito įstaiga turi įforminti dokumentais tokiuose palyginimuose naudotus metodus ir duomenis. Ši analizė ir dokumentai turi būti atnaujinami bent kartą metuose.

| 112. | Kredito įstaigos taip pat turi taikyti kitas kiekybines patikimumo vertinimo priemones ir palyginimus su atitinkamais išoriniais duomenų šaltiniais. Analizė turi būti grindžiama portfeliui tinkamais, reguliariai atnaujinamais ir atitinkamą stebėjimo laikotarpį apimančiais duomenimis. Kredito įstaigų atliekami jų reitingų sistemų veiklos vidiniai vertinimai turi būti grindžiami kuo ilgesniu laikotarpiu. |
| --- | --- |

112.

Kredito įstaigos taip pat turi taikyti kitas kiekybines patikimumo vertinimo priemones ir palyginimus su atitinkamais išoriniais duomenų šaltiniais. Analizė turi būti grindžiama portfeliui tinkamais, reguliariai atnaujinamais ir atitinkamą stebėjimo laikotarpį apimančiais duomenimis. Kredito įstaigų atliekami jų reitingų sistemų veiklos vidiniai vertinimai turi būti grindžiami kuo ilgesniu laikotarpiu.

| 113. | Kiekybiniam patikimumo vertinimui naudojami metodai ir duomenys turi būti taikomi nuosekliai laikui bėgant. Skaičiavimo ir patikimumo vertinimo metodų ir duomenų (ir duomenų šaltinių, ir apimamų laikotarpių) pokyčiai turi būti įforminami dokumentais. |
| --- | --- |

113.

Kiekybiniam patikimumo vertinimui naudojami metodai ir duomenys turi būti taikomi nuosekliai laikui bėgant. Skaičiavimo ir patikimumo vertinimo metodų ir duomenų (ir duomenų šaltinių, ir apimamų laikotarpių) pokyčiai turi būti įforminami dokumentais.

| 114. | Kredito įstaigos turi turėti patikimus vidinius standartus tokioms situacijoms, kai patirtų PD, LGD ir konvertavimo veiksnių bei bendrųjų nuostolių, kai taikomas EL, nuokrypiai nuo prognozuojamų dydžių tampa pakankamai reikšmingi, kad tenka vertinti šių įverčių patikimumą. Šie standartai turi atsižvelgti į verslo ciklus ir panašų sisteminio pobūdžio kintamumą įsipareigojimų neįvykdymo praktikoje. Kai patirtos vertės išlieka didesnės už tikėtinas vertes, kredito įstaigos turi peržiūrėti įverčius juos padidindamos, siekdamos atsižvelgti į savo įsipareigojimų neįvykdymo ir nuostolių patirtį. |
| --- | --- |

114.

Kredito įstaigos turi turėti patikimus vidinius standartus tokioms situacijoms, kai patirtų PD, LGD ir konvertavimo veiksnių bei bendrųjų nuostolių, kai taikomas EL, nuokrypiai nuo prognozuojamų dydžių tampa pakankamai reikšmingi, kad tenka vertinti šių įverčių patikimumą. Šie standartai turi atsižvelgti į verslo ciklus ir panašų sisteminio pobūdžio kintamumą įsipareigojimų neįvykdymo praktikoje. Kai patirtos vertės išlieka didesnės už tikėtinas vertes, kredito įstaigos turi peržiūrėti įverčius juos padidindamos, siekdamos atsižvelgti į savo įsipareigojimų neįvykdymo ir nuostolių patirtį.

4.   PAGAL RIZIKĄ ĮVERTINTŲ POZICIJŲ SUMŲ APSKAIČIAVIMAS NUOSAVYBĖS VERTYBINIŲ POPIERIŲ POZICIJOMS PAGAL VIDAUS MODELIŲ METODĄ

4.1.   Kapitalo reikalavimas ir kiekybinis rizikos vertinimas

| 115. | Apskaičiuojant kapitalo reikalavimus, kredito įstaigos turi atitikti šiuos standartus:






  a) | galimo nuostolio įvertis turi būti atsparus nepalankiems rinkos pokyčiams, susijusiems su kredito įstaigos specifinių akcijų paketų ilgalaikės rizikos profiliu. Duomenys, kuriais parodomas grąžos pasiskirstymas, turi apimti ilgiausią imties laikotarpį, kuriam turima duomenų, prasmingai parodančių kredito įstaigos specifinių nuosavybės vertybių popierių pozicijų ilgalaikės rizikos profilį. Naudojamų duomenų turi pakakti, kad būtų galima nustatyti konservatyvius, statistiškai patikimus ir tikslius nuostolio įverčius, kurie pagrįsti ne vien tik subjektyviais svarstymais ar nuomonėmis. Kredito įstaigos turi įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad taikomas šokas numato konservatyvų galimų nuostolių per atitinkamą ilgalaikį rinkos ar veiklos ciklą įvertį. Siekdama gauti modelio rezultatus, pasižyminčius reikiamu realumo ir konservatyvumo lygiu, kredito įstaiga turimų duomenų empirinę analizę turi derinti su koregavimais, grindžiamais veiksnių įvairove. Kurdamos rizikos vertės (VaR) modelius, kuriais įvertinami galimi ketvirčio nuostoliai, kredito įstaigos gali remtis ketvirčio duomenimis arba perskaičiuoti trumpesnio laikotarpio duomenis į ketvirčio duomenis, taikydamos analitiškai tinkamą, empiriniais įrodymais pagrįstą metodą ir pasitelkdamos gerai parengtus ir patvirtintus dokumentais procesus bei analizę. Toks metodas turi būti konservatyviai ir nuosekliai taikomas laikui bėgant. Kai turimi duomenys yra ribotos apimties, kredito įstaiga turi pridėti tinkamą konservatyvumo atsargą; |
| --- | --- | --- |

115.

Apskaičiuojant kapitalo reikalavimus, kredito įstaigos turi atitikti šiuos standartus:

a)

galimo nuostolio įvertis turi būti atsparus nepalankiems rinkos pokyčiams, susijusiems su kredito įstaigos specifinių akcijų paketų ilgalaikės rizikos profiliu. Duomenys, kuriais parodomas grąžos pasiskirstymas, turi apimti ilgiausią imties laikotarpį, kuriam turima duomenų, prasmingai parodančių kredito įstaigos specifinių nuosavybės vertybių popierių pozicijų ilgalaikės rizikos profilį. Naudojamų duomenų turi pakakti, kad būtų galima nustatyti konservatyvius, statistiškai patikimus ir tikslius nuostolio įverčius, kurie pagrįsti ne vien tik subjektyviais svarstymais ar nuomonėmis. Kredito įstaigos turi įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad taikomas šokas numato konservatyvų galimų nuostolių per atitinkamą ilgalaikį rinkos ar veiklos ciklą įvertį. Siekdama gauti modelio rezultatus, pasižyminčius reikiamu realumo ir konservatyvumo lygiu, kredito įstaiga turimų duomenų empirinę analizę turi derinti su koregavimais, grindžiamais veiksnių įvairove. Kurdamos rizikos vertės (VaR) modelius, kuriais įvertinami galimi ketvirčio nuostoliai, kredito įstaigos gali remtis ketvirčio duomenimis arba perskaičiuoti trumpesnio laikotarpio duomenis į ketvirčio duomenis, taikydamos analitiškai tinkamą, empiriniais įrodymais pagrįstą metodą ir pasitelkdamos gerai parengtus ir patvirtintus dokumentais procesus bei analizę. Toks metodas turi būti konservatyviai ir nuosekliai taikomas laikui bėgant. Kai turimi duomenys yra ribotos apimties, kredito įstaiga turi pridėti tinkamą konservatyvumo atsargą;

| b) | taikomi modeliai turi pajėgti tinkamai aprėpti visas reikšmingas rizikos rūšis, būdingas nuosavybės vertybinių popierių grąžoms, įskaitant kredito įstaigos nuosavybės vertybinių popierių portfelio tiek bendrąją rinkos riziką, tiek specifinę riziką. Vidaus modeliai turi tinkamai paaiškinti istorinius kainų svyravimus, turi aprėpti galimų koncentracijų sudėties dydį ir pokyčius ir turi būti atsparūs nepalankiai rinkos aplinkai. Rizikos pozicijų, kuriomis remiamasi atrenkant įverčiams naudojamus duomenis, grupė, turi būti glaudžiai suderinta arba turi būti bent jau palyginama su kredito įstaigos nuosavybės vertybinių popierių pozicijomis; |
| --- | --- |

b)

taikomi modeliai turi pajėgti tinkamai aprėpti visas reikšmingas rizikos rūšis, būdingas nuosavybės vertybinių popierių grąžoms, įskaitant kredito įstaigos nuosavybės vertybinių popierių portfelio tiek bendrąją rinkos riziką, tiek specifinę riziką. Vidaus modeliai turi tinkamai paaiškinti istorinius kainų svyravimus, turi aprėpti galimų koncentracijų sudėties dydį ir pokyčius ir turi būti atsparūs nepalankiai rinkos aplinkai. Rizikos pozicijų, kuriomis remiamasi atrenkant įverčiams naudojamus duomenis, grupė, turi būti glaudžiai suderinta arba turi būti bent jau palyginama su kredito įstaigos nuosavybės vertybinių popierių pozicijomis;

| c) | vidaus modelis turi atitikti rizikos profilį ir kredito įstaigos nuosavybės vertybinių popierių portfelio sudėtingumą. Kai kredito įstaiga turi reikšmingų akcijų paketų, kurių vertės yra nelinijinio pobūdžio, vidaus modeliai turi būti kuriami taip, kad tinkamai aprėptų su tokiomis priemonėmis siejamą riziką; |
| --- | --- |

c)

vidaus modelis turi atitikti rizikos profilį ir kredito įstaigos nuosavybės vertybinių popierių portfelio sudėtingumą. Kai kredito įstaiga turi reikšmingų akcijų paketų, kurių vertės yra nelinijinio pobūdžio, vidaus modeliai turi būti kuriami taip, kad tinkamai aprėptų su tokiomis priemonėmis siejamą riziką;

| d) | individualių pozicijų priskyrimas įgaliotiniams, rinkos indeksams ir rizikos veiksniams turi būti patikimas, intuityvus ir konceptualiai tvirtas; |
| --- | --- |

d)

individualių pozicijų priskyrimas įgaliotiniams, rinkos indeksams ir rizikos veiksniams turi būti patikimas, intuityvus ir konceptualiai tvirtas;

| e) | pasitelkdamos empirinę analizę, kredito įstaigos turi įrodyti rizikos veiksnių tinkamumą, įskaitant jų galimybę aprėpti tiek bendrąją, tiek ir specifinę riziką; |
| --- | --- |

e)

pasitelkdamos empirinę analizę, kredito įstaigos turi įrodyti rizikos veiksnių tinkamumą, įskaitant jų galimybę aprėpti tiek bendrąją, tiek ir specifinę riziką;

| f) | nuosavybės vertybinių popierių pozicijų grąžos kintamumo įverčiai turi atsižvelgti į reikiamus ir turimus duomenis, informaciją ir metodus. Turi būti naudojami nepriklausomai peržiūrėti vidiniai duomenys arba iš išorės šaltinių gauti duomenys (įskaitant grupių duomenis); ir |
| --- | --- |

f)

nuosavybės vertybinių popierių pozicijų grąžos kintamumo įverčiai turi atsižvelgti į reikiamus ir turimus duomenis, informaciją ir metodus. Turi būti naudojami nepriklausomai peržiūrėti vidiniai duomenys arba iš išorės šaltinių gauti duomenys (įskaitant grupių duomenis); ir

| g) | įstaigoje turi būti parengiama tiksli ir išsami testavimo nepalankiausiomis sąlygomis programa. |
| --- | --- |

g)

įstaigoje turi būti parengiama tiksli ir išsami testavimo nepalankiausiomis sąlygomis programa.

4.2.   Rizikos valdymo procesas ir kontrolės procedūros

| 116. | Ryšium su vidaus modelių kūrimu ir naudojimu kapitalo poreikio tikslais, kredito įstaigos turi nustatyti politiką, procesus ir kontrolės procedūras, kuriomis siekia užtikrinti modelių ir modeliavimo proceso vientisumą. Ši politika, procesai ir kontrolės procedūros turi apimti:






  a) | visišką vidaus modelio integravimą į kredito įstaigos bendrąsias valdymo informacijos sistemas ir ne prekybos knygos nuosavybės vertybinių popierių portfelio valdymą. Vidaus modeliai turi būti visiškai integruoti į kredito įstaigos rizikos valdymo infrastruktūrą, jei jie yra taikomi ypač: nustatant ir vertinant nuosavybės vertybinių popierių portfelio situaciją (taip pat ir pagal riziką pakoreguotą situaciją); paskirstant ekonominį kapitalą nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms ir vertinant bendrą kapitalo pakankamumo bei investicijų valdymo procesą; |
| --- | --- | --- |

116.

Ryšium su vidaus modelių kūrimu ir naudojimu kapitalo poreikio tikslais, kredito įstaigos turi nustatyti politiką, procesus ir kontrolės procedūras, kuriomis siekia užtikrinti modelių ir modeliavimo proceso vientisumą. Ši politika, procesai ir kontrolės procedūros turi apimti:

a)

visišką vidaus modelio integravimą į kredito įstaigos bendrąsias valdymo informacijos sistemas ir ne prekybos knygos nuosavybės vertybinių popierių portfelio valdymą. Vidaus modeliai turi būti visiškai integruoti į kredito įstaigos rizikos valdymo infrastruktūrą, jei jie yra taikomi ypač: nustatant ir vertinant nuosavybės vertybinių popierių portfelio situaciją (taip pat ir pagal riziką pakoreguotą situaciją); paskirstant ekonominį kapitalą nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms ir vertinant bendrą kapitalo pakankamumo bei investicijų valdymo procesą;

| b) | įdiegtas valdymo sistemas, procedūras ir kontrolės funkcijas, užtikrinančias visų vidaus modeliavimo proceso elementų reguliarią ir nepriklausomą peržiūrą, įskaitant modelio pakeitimų patvirtinimą, kruopštų modelio įvesties duomenų patikrinimą ir modelio rezultatų peržiūrą, kaip antai tiesioginį rizikos apskaičiavimų patikrinimą. Tokių peržiūrų metu turi būti vertinamas modelio įvesties duomenų tikslumas, išsamumas ir tinkamumas ir skiriamas dėmesys galimų klaidų, susijusių su žinomais trūkumais, aptikimui ir jų skaičiaus sumažinimui bei dar nežinomų modelio trūkumų nustatymui. Tokias peržiūras gali atlikti nepriklausomas vidaus padalinys arba nepriklausoma išorės trečioji šalis; |
| --- | --- |

b)

įdiegtas valdymo sistemas, procedūras ir kontrolės funkcijas, užtikrinančias visų vidaus modeliavimo proceso elementų reguliarią ir nepriklausomą peržiūrą, įskaitant modelio pakeitimų patvirtinimą, kruopštų modelio įvesties duomenų patikrinimą ir modelio rezultatų peržiūrą, kaip antai tiesioginį rizikos apskaičiavimų patikrinimą. Tokių peržiūrų metu turi būti vertinamas modelio įvesties duomenų tikslumas, išsamumas ir tinkamumas ir skiriamas dėmesys galimų klaidų, susijusių su žinomais trūkumais, aptikimui ir jų skaičiaus sumažinimui bei dar nežinomų modelio trūkumų nustatymui. Tokias peržiūras gali atlikti nepriklausomas vidaus padalinys arba nepriklausoma išorės trečioji šalis;

| c) | tinkamas sistemas ir procedūras investicijų limitams ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijų rizikai stebėti; |
| --- | --- |

c)

tinkamas sistemas ir procedūras investicijų limitams ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijų rizikai stebėti;

| d) | už modelio kūrimą ir taikymą atsakingi padaliniai turi funkciškai nepriklausyti nuo padalinių, atsakingų už individualių investicijų valdymą; ir |
| --- | --- |

d)

už modelio kūrimą ir taikymą atsakingi padaliniai turi funkciškai nepriklausyti nuo padalinių, atsakingų už individualių investicijų valdymą; ir

| e) | už bet kurį modeliavimo proceso aspektą atsakingos šalys turi būti tinkamos kvalifikacijos. Modeliavimo funkcijai vadovybė turi skirti pakankamai reikiamų įgūdžių turinčių ir kompetentingų išteklių. |
| --- | --- |

e)

už bet kurį modeliavimo proceso aspektą atsakingos šalys turi būti tinkamos kvalifikacijos. Modeliavimo funkcijai vadovybė turi skirti pakankamai reikiamų įgūdžių turinčių ir kompetentingų išteklių.

4.3.   Patikimumo vertinimas ir patvirtinimas dokumentais

| 117. | Kredito įstaigos turi turėti patikimą sistemą vertinti savo vidaus modelių ir modeliavimo procesų tikslumo ir nuoseklumo patikimumą. Visi reikšmingi vidaus modelių ir modeliavimo procesų bei jų patikimumo vertinimo elementai turi būti patvirtinami dokumentais. |
| --- | --- |

117.

Kredito įstaigos turi turėti patikimą sistemą vertinti savo vidaus modelių ir modeliavimo procesų tikslumo ir nuoseklumo patikimumą. Visi reikšmingi vidaus modelių ir modeliavimo procesų bei jų patikimumo vertinimo elementai turi būti patvirtinami dokumentais.

| 118. | Kredito įstaigos turi naudoti vidinį patikimumo vertinimo procesą, kad galėtų prasmingai ir nuosekliai įvertinti savo vidaus modelių ir procesų veiklą. |
| --- | --- |

118.

Kredito įstaigos turi naudoti vidinį patikimumo vertinimo procesą, kad galėtų prasmingai ir nuosekliai įvertinti savo vidaus modelių ir procesų veiklą.

| 119. | Kiekybiniam patikimumo vertinimui naudojami metodai ir duomenys turi būti nuosekliai taikomi laikui bėgant. Skaičiavimo ir patikimumo vertinimo metodų ir duomenų (tiek duomenų šaltinių, tiek apimamų laikotarpių) pokyčiai turi būti patvirtinami dokumentais. |
| --- | --- |

119.

Kiekybiniam patikimumo vertinimui naudojami metodai ir duomenys turi būti nuosekliai taikomi laikui bėgant. Skaičiavimo ir patikimumo vertinimo metodų ir duomenų (tiek duomenų šaltinių, tiek apimamų laikotarpių) pokyčiai turi būti patvirtinami dokumentais.

| 120. | Kredito įstaigos turi reguliariai lyginti faktines nuosavybės vertybinių popierių grąžas (apskaičiuotas remiantis patirtu ir nepatirtu pelnu bei nuostoliais) su modelio įverčiais. Tokie palyginimai turi remtis istoriniais duomenimis, apimančiais kuo ilgesnį laikotarpį. Kredito įstaiga turi patvirtinti dokumentais tokiuose palyginimuose naudotus metodus ir duomenis. Ši analizė ir dokumentai turi būti atnaujinami bent kartą per metus. |
| --- | --- |

120.

Kredito įstaigos turi reguliariai lyginti faktines nuosavybės vertybinių popierių grąžas (apskaičiuotas remiantis patirtu ir nepatirtu pelnu bei nuostoliais) su modelio įverčiais. Tokie palyginimai turi remtis istoriniais duomenimis, apimančiais kuo ilgesnį laikotarpį. Kredito įstaiga turi patvirtinti dokumentais tokiuose palyginimuose naudotus metodus ir duomenis. Ši analizė ir dokumentai turi būti atnaujinami bent kartą per metus.

| 121. | Kredito įstaigos turi naudotis kitomis kiekybinio patikimumo vertinimo priemonėmis ir palyginimais su atitinkamais išoriniais duomenų šaltiniais. Analizė turi būti grindžiama portfeliui tinkamais, reguliariai atnaujinamais ir atitinkamą stebėjimo laikotarpį apimančiais duomenimis. Kredito įstaigų atliekami jų modelių veiklos vidiniai vertinimai turi būti grindžiami kuo ilgesniu laikotarpiu. |
| --- | --- |

121.

Kredito įstaigos turi naudotis kitomis kiekybinio patikimumo vertinimo priemonėmis ir palyginimais su atitinkamais išoriniais duomenų šaltiniais. Analizė turi būti grindžiama portfeliui tinkamais, reguliariai atnaujinamais ir atitinkamą stebėjimo laikotarpį apimančiais duomenimis. Kredito įstaigų atliekami jų modelių veiklos vidiniai vertinimai turi būti grindžiami kuo ilgesniu laikotarpiu.

| 122. | Kredito įstaigos turi turėti tvirtus vidinius standartus tokioms situacijoms, kai faktinių nuosavybės vertybinių popierių grąžų palyginimas su modelių įverčiais verčia abejoti įverčių arba pačių modelių patikimumu. Šie standartai turi atsižvelgti į verslo ciklus ir panašų sisteminio pobūdžio nuosavybės vertybinių popierių grąžos kintamumą. Visi koregavimai, vidaus modeliams atlikti reaguojant į modelių peržiūras, turi būti patvirtinami dokumentais ir turi atitikti kredito įstaigos modelių peržiūros standartus. |
| --- | --- |

122.

Kredito įstaigos turi turėti tvirtus vidinius standartus tokioms situacijoms, kai faktinių nuosavybės vertybinių popierių grąžų palyginimas su modelių įverčiais verčia abejoti įverčių arba pačių modelių patikimumu. Šie standartai turi atsižvelgti į verslo ciklus ir panašų sisteminio pobūdžio nuosavybės vertybinių popierių grąžos kintamumą. Visi koregavimai, vidaus modeliams atlikti reaguojant į modelių peržiūras, turi būti patvirtinami dokumentais ir turi atitikti kredito įstaigos modelių peržiūros standartus.

| 123. | Vidaus modelis ir modeliavimo procesas turi būti patvirtinami dokumentais, įskaitant modeliavime dalyvaujančių šalių atsakomybę ir modelio patvirtinimo bei modelio peržiūros procesus. |
| --- | --- |

123.

Vidaus modelis ir modeliavimo procesas turi būti patvirtinami dokumentais, įskaitant modeliavime dalyvaujančių šalių atsakomybę ir modelio patvirtinimo bei modelio peržiūros procesus.

5.   ĮSTAIGŲ VALDYMAS IR PRIEŽIŪRA

5.1.   Įstaigų valdymas

| 124. | 11 straipsnyje apibūdinta kredito įstaigos direktorių valdyba ar jos paskirtas komitetas ir vadovybė turi tvirtinti visus reikšmingus reitingų suteikimo ir vertinimo procesų aspektus. Šios šalys turi turėti bendrą supratimą apie kredito įstaigos reitingų sistemas ir išsamų supratimą apie jos susijusias vadovybės ataskaitas. |
| --- | --- |

124.

11 straipsnyje apibūdinta kredito įstaigos direktorių valdyba ar jos paskirtas komitetas ir vadovybė turi tvirtinti visus reikšmingus reitingų suteikimo ir vertinimo procesų aspektus. Šios šalys turi turėti bendrą supratimą apie kredito įstaigos reitingų sistemas ir išsamų supratimą apie jos susijusias vadovybės ataskaitas.

| 125. | Vadovybė direktorių valdybai arba 11 straipsnyje apibūdintos direktorių valdybos paskirtam komitetui turi pranešti apie bet kuriuos reikšmingus pokyčius ar žinomos politikos išimtis, kurie gali turėti reikšmingą poveikį kredito įstaigos reitingų sistemų veiklai. |
| --- | --- |

125.

Vadovybė direktorių valdybai arba 11 straipsnyje apibūdintos direktorių valdybos paskirtam komitetui turi pranešti apie bet kuriuos reikšmingus pokyčius ar žinomos politikos išimtis, kurie gali turėti reikšmingą poveikį kredito įstaigos reitingų sistemų veiklai.

| 126. | Vadovybė turi gerai išmanyti reitingų sistemų sandarą ir veiklą. Vadovybė turi nenutrūkstamai užtikrinti, kad reitingų sistemos tinkamai veikia. Kredito rizikos kontrolės padaliniai turi reguliariai informuoti vadovybę apie reitingų procesų veiklą, tobulintinas sritis ir pastangų ištaisyti anksčiau nustatytus trūkumus situaciją. |
| --- | --- |

126.

Vadovybė turi gerai išmanyti reitingų sistemų sandarą ir veiklą. Vadovybė turi nenutrūkstamai užtikrinti, kad reitingų sistemos tinkamai veikia. Kredito rizikos kontrolės padaliniai turi reguliariai informuoti vadovybę apie reitingų procesų veiklą, tobulintinas sritis ir pastangų ištaisyti anksčiau nustatytus trūkumus situaciją.

| 127. | Kredito įstaigos kredito rizikos profilio vidaus reitingais pagrįsta analizė turi būti esminė vadovybės ataskaitų šioms šalims dalis. Ataskaitos turi apimti bent jau rizikos profilį pagal rangą, judėjimą tarp rangų, atitinkamų parametrų pagal rangus įvertinimą ir patirtų įsipareigojimų neįvykdymo lygių, savų patirtų LGD bei patirtų konvertavimo veiksnių palyginimą su prognozėmis ir testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais. Ataskaitų pateikimo dažnumas priklauso nuo informacijos svarbos bei tipo ir gavėjo lygio. |
| --- | --- |

127.

Kredito įstaigos kredito rizikos profilio vidaus reitingais pagrįsta analizė turi būti esminė vadovybės ataskaitų šioms šalims dalis. Ataskaitos turi apimti bent jau rizikos profilį pagal rangą, judėjimą tarp rangų, atitinkamų parametrų pagal rangus įvertinimą ir patirtų įsipareigojimų neįvykdymo lygių, savų patirtų LGD bei patirtų konvertavimo veiksnių palyginimą su prognozėmis ir testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais. Ataskaitų pateikimo dažnumas priklauso nuo informacijos svarbos bei tipo ir gavėjo lygio.

5.2.   Kredito rizikos kontrolė

| 128. | Kredito rizikos kontrolės padalinys turi būti nepriklausomas nuo personalo ir valdymo funkcijų, atsakingų už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą, ir yra tiesiogiai pavaldus vadovybei. Šis padalinys turi būti atsakingas už reitingų sistemų kūrimą arba parinkimą, įgyvendinimą, priežiūrą ir veiklą. Jis turi reguliariai rengti ir analizuoti ataskaitas apie reitingų sistemų veiklos rezultatus. |
| --- | --- |

128.

Kredito rizikos kontrolės padalinys turi būti nepriklausomas nuo personalo ir valdymo funkcijų, atsakingų už pozicijų inicijavimą ar atnaujinimą, ir yra tiesiogiai pavaldus vadovybei. Šis padalinys turi būti atsakingas už reitingų sistemų kūrimą arba parinkimą, įgyvendinimą, priežiūrą ir veiklą. Jis turi reguliariai rengti ir analizuoti ataskaitas apie reitingų sistemų veiklos rezultatus.

| 129. | Kredito rizikos kontrolės padalinio(-ių) atsakomybės sritys turi apimti:






  a) | rangų ir grupių testavimą ir stebėjimą; |
| --- | --- | --- |

129.

Kredito rizikos kontrolės padalinio(-ių) atsakomybės sritys turi apimti:

a)

rangų ir grupių testavimą ir stebėjimą;

| b) | suvestinių ataskaitų iš kredito įstaigos reitingų sistemų parengimą ir analizę; |
| --- | --- |

b)

suvestinių ataskaitų iš kredito įstaigos reitingų sistemų parengimą ir analizę;

| c) | procedūrų, kuriomis siekiama patikrinti, ar rango ir grupės apibrėžimai nuosekliai taikomi departamentuose ir geografiniuose regionuose, įdiegimą; |
| --- | --- |

c)

procedūrų, kuriomis siekiama patikrinti, ar rango ir grupės apibrėžimai nuosekliai taikomi departamentuose ir geografiniuose regionuose, įdiegimą;

| d) | bet kurių reitingų proceso pokyčių, įskaitant pokyčių priežastis, peržiūrėjimą ir patvirtinimą dokumentais; |
| --- | --- |

d)

bet kurių reitingų proceso pokyčių, įskaitant pokyčių priežastis, peržiūrėjimą ir patvirtinimą dokumentais;

| e) | reitingų kriterijų peržiūrėjimą, siekiant įvertinti, ar jie tebėra prognozuojantys riziką rodikliai. Reitingų proceso, kriterijų ar individualių reitingų parametrų pokyčiai turi būti patvirtinami dokumentais ir išsaugomi; |
| --- | --- |

e)

reitingų kriterijų peržiūrėjimą, siekiant įvertinti, ar jie tebėra prognozuojantys riziką rodikliai. Reitingų proceso, kriterijų ar individualių reitingų parametrų pokyčiai turi būti patvirtinami dokumentais ir išsaugomi;

| f) | aktyvų dalyvavimą kuriant ar parenkant, įgyvendinant reitingų suteikimo procese naudojamus modelius ir vertinant jų patikimumą; |
| --- | --- |

f)

aktyvų dalyvavimą kuriant ar parenkant, įgyvendinant reitingų suteikimo procese naudojamus modelius ir vertinant jų patikimumą;

| g) | reitingų procese naudojamų modelių priežiūrą ir stebėjimą; |
| --- | --- |

g)

reitingų procese naudojamų modelių priežiūrą ir stebėjimą;

| h) | nuolatinę reitingų procese naudojamų modelių peržiūrą ir pakeitimus. |
| --- | --- |

h)

nuolatinę reitingų procese naudojamų modelių peržiūrą ir pakeitimus.

| 130. | Neatsižvelgiant į 129 punktą, bendrus duomenis pagal 57 ir 58 punktus naudojančios kredito įstaigos gali pasitelkti kitas įmones tokioms užduotims atlikti:






  a) | rangų ir grupių testavimui ir stebėjimui reikalingos informacijos parengimas; |
| --- | --- | --- |

130.

Neatsižvelgiant į 129 punktą, bendrus duomenis pagal 57 ir 58 punktus naudojančios kredito įstaigos gali pasitelkti kitas įmones tokioms užduotims atlikti:

a)

rangų ir grupių testavimui ir stebėjimui reikalingos informacijos parengimas;

| b) | suvestinių ataskaitų iš kredito įstaigos reitingų sistemų parengimas ir analizė; |
| --- | --- |

b)

suvestinių ataskaitų iš kredito įstaigos reitingų sistemų parengimas ir analizė;

| c) | informacijos, susijusios su reitingų kriterijų peržiūrėjimu, siekiant įvertinti, ar jie tebėra prognozuojantys riziką rodikliai, parengimas; |
| --- | --- |

c)

informacijos, susijusios su reitingų kriterijų peržiūrėjimu, siekiant įvertinti, ar jie tebėra prognozuojantys riziką rodikliai, parengimas;

| d) | reitingų proceso, kriterijų ar individualių reitingų parametrų pokyčių patvirtinimas dokumentais; |
| --- | --- |

d)

reitingų proceso, kriterijų ar individualių reitingų parametrų pokyčių patvirtinimas dokumentais;

| e) | informacijos, susijusios su nuolatine reitingų procese taikomų modelių peržiūra ir pakeitimais, parengimas. |
| --- | --- |

e)

informacijos, susijusios su nuolatine reitingų procese taikomų modelių peržiūra ir pakeitimais, parengimas.

Šį punktą taikančios kredito įstaigos turi užtikrinti, kad kompetentingoms institucijoms būtų suteikta prieiga prie visos reikiamos iš trečios šalies gautos informacijos, būtinos tikrinant, kaip laikomasi minimalių reikalavimų, ir kad kompetentingos institucijos galėtų atlikti patikrinimus vietoje, kurie būtų tokios pat apimties kaip ir kredito įstaigoje.

5.3.   Vidaus auditas

| 131. | Vidaus auditas ar kitas lygiavertis nepriklausomas auditorius bent kartą per metus turi peržiūrėti kredito įstaigos reitingų sistemas ir jų veiklą, įskaitant kredito funkcijos operacijas bei PD, LGD, EL ir konvertavimo veiksnių vertinimą. Turi būti žiūrima, kaip laikomasi visų taikytinų minimalių reikalavimų. |
| --- | --- |

131.

Vidaus auditas ar kitas lygiavertis nepriklausomas auditorius bent kartą per metus turi peržiūrėti kredito įstaigos reitingų sistemas ir jų veiklą, įskaitant kredito funkcijos operacijas bei PD, LGD, EL ir konvertavimo veiksnių vertinimą. Turi būti žiūrima, kaip laikomasi visų taikytinų minimalių reikalavimų.

VIII PRIEDAS

KREDITO RIZIKOS MAŽINIMAS

1 dalis — Tinkamumas

| 1. | Šioje dalyje išvardijamos tinkamos kredito rizikos mažinimo formos, atitinkančios 92 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

1.

Šioje dalyje išvardijamos tinkamos kredito rizikos mažinimo formos, atitinkančios 92 straipsnio nuostatas.

| 2. | Šiame priede: | Užtikrintas skolinimo sandoris — tai bet kuris sandoris, dėl kurio atsiranda užtikrinimo priemone užtikrinta pozicija, neįtraukiant nuostatos, suteikiančios kredito įstaigai teisę dažnai gauti garantines įmokas. |
| --- | --- | --- |

2.

Šiame priede:

Užtikrintas skolinimo sandoris — tai bet kuris sandoris, dėl kurio atsiranda užtikrinimo priemone užtikrinta pozicija, neįtraukiant nuostatos, suteikiančios kredito įstaigai teisę dažnai gauti garantines įmokas.

| | Kapitalo rinkos veikiamas sandoris — tai bet kuris sandoris, dėl kurio atsiranda užtikrinimo priemone užtikrinta pozicija, įtraukiant nuostatą, suteikiančią kredito įstaigai teisę dažnai gauti garantines įmokas. |
| --- | --- |

Kapitalo rinkos veikiamas sandoris — tai bet kuris sandoris, dėl kurio atsiranda užtikrinimo priemone užtikrinta pozicija, įtraukiant nuostatą, suteikiančią kredito įstaigai teisę dažnai gauti garantines įmokas.

1.   TIESIOGINIS KREDITO UŽTIKRINIMAS

1.1.   Balansiniai užskaitymo sandoriai

| 3. | Gali būti pripažįstami tinkamais kredito įstaigos ir jos sandorio šalies tarpusavio pretenzijų balansiniai užskaitymo sandoriai. |
| --- | --- |

3.

Gali būti pripažįstami tinkamais kredito įstaigos ir jos sandorio šalies tarpusavio pretenzijų balansiniai užskaitymo sandoriai.

| 4. | Nepažeidžiant 5 punkto, tinkamumu laikomas tik abipusių kredito įstaigos ir jos sandorio šalies pinigų likučių užskaitymas. Remiantis balansinių užskaitymo sandorių sutartimi, pagal riziką įvertintas pozicijas ir — kur tai taikytina — tikėtinų nuostolių sumas galima pakoreguoti tik skolinančios kredito įstaigos paskoloms ir indėliams. |
| --- | --- |

4.

Nepažeidžiant 5 punkto, tinkamumu laikomas tik abipusių kredito įstaigos ir jos sandorio šalies pinigų likučių užskaitymas. Remiantis balansinių užskaitymo sandorių sutartimi, pagal riziką įvertintas pozicijas ir — kur tai taikytina — tikėtinų nuostolių sumas galima pakoreguoti tik skolinančios kredito įstaigos paskoloms ir indėliams.

1.2   Pagrindiniai užskaitymo sandoriai, apimantys atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius.

| 5. | Kredito įstaigoms, pagal 3 dalį taikančioms išsamųjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą, gali būti pripažinti dvišalių užskaitymo sandorių sutarčių, apimančių atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius su sandorio šalimi, rezultatai. Nepažeidžiant Direktyvos 2006/.../EB II priedo, prisiimta užtikrinimo priemonė ir pagal tokias sutartis pasiskolinti vertybiniai popieriai arba biržos prekės pripažįstami, jei jie atitinka 7–11 punktuose aprašytus užtikrinimo priemonėms taikomus reikalavimus. |
| --- | --- |

5.

Kredito įstaigoms, pagal 3 dalį taikančioms išsamųjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą, gali būti pripažinti dvišalių užskaitymo sandorių sutarčių, apimančių atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius su sandorio šalimi, rezultatai. Nepažeidžiant Direktyvos 2006/.../EB II priedo, prisiimta užtikrinimo priemonė ir pagal tokias sutartis pasiskolinti vertybiniai popieriai arba biržos prekės pripažįstami, jei jie atitinka 7–11 punktuose aprašytus užtikrinimo priemonėms taikomus reikalavimus.

1.3.   Užtikrinimo priemonės

| 6. | Kai kredito įstaigos taikomas rizikos mažinimo metodas yra pagrįstas kredito įstaigos teise parduoti ar išlaikyti turtą, tinkamumas priklauso nuo to, ar pagal riziką įvertintos pozicijos ir — kai taikytina — tikėtinų nuostolių sumos apskaičiuojamos pagal 78–83 arba 84–89 straipsnius. Tinkamumas dar priklauso ir nuo to, ar taikomas paprastasis finansinės užtikrinimo priemonės metodas ar išsamusis finansinės užtikrinimo priemonės metodas pagal 3 dalį. Kalbant apie atpirkimo sandorius ir vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius, tinkamumą taip pat lemia ir tai, ar sandoris yra įtrauktas į bankinę ar į prekybos knygą. |
| --- | --- |

6.

Kai kredito įstaigos taikomas rizikos mažinimo metodas yra pagrįstas kredito įstaigos teise parduoti ar išlaikyti turtą, tinkamumas priklauso nuo to, ar pagal riziką įvertintos pozicijos ir — kai taikytina — tikėtinų nuostolių sumos apskaičiuojamos pagal 78–83 arba 84–89 straipsnius. Tinkamumas dar priklauso ir nuo to, ar taikomas paprastasis finansinės užtikrinimo priemonės metodas ar išsamusis finansinės užtikrinimo priemonės metodas pagal 3 dalį. Kalbant apie atpirkimo sandorius ir vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius, tinkamumą taip pat lemia ir tai, ar sandoris yra įtrauktas į bankinę ar į prekybos knygą.

1.3.1.   Tinkamumas pagal visus būdus ir metodus

| 7. | Pagal visus būdus ir metodus šie finansiniai straipsniai gali būti pripažįstami tinkama užtikrinimo priemone:






  a) | indėliai arba grynųjų pinigų atitikmens priemonės skolinančioje kredito įstaigoje; |
| --- | --- | --- |

7.

Pagal visus būdus ir metodus šie finansiniai straipsniai gali būti pripažįstami tinkama užtikrinimo priemone:

a)

indėliai arba grynųjų pinigų atitikmens priemonės skolinančioje kredito įstaigoje;

| b) | centrinės valdžios arba centrinių bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai, jei tokiems vertybiniams popieriams ECAI ar eksporto kredito agentūra suteikė kredito rizikos vertinimą, kuris pripažįstamas tinkamu 78–83 straipsnių tikslais, ir jei kompetentinga institucija nustatė, kad toks vertinimas sietinas su 4 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose; |
| --- | --- |

b)

centrinės valdžios arba centrinių bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai, jei tokiems vertybiniams popieriams ECAI ar eksporto kredito agentūra suteikė kredito rizikos vertinimą, kuris pripažįstamas tinkamu 78–83 straipsnių tikslais, ir jei kompetentinga institucija nustatė, kad toks vertinimas sietinas su 4 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal centrinės valdžios ir centrinių bankų pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose;

| c) | institucijų išleisti skolos vertybiniai popieriai, jei tokiems vertybiniams popieriams reikalavimus atitinkanti ECAI suteikė kredito rizikos vertinimą, kurį kompetentinga institucija nustatė sietinu su 3 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal kredito įstaigų pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose; |
| --- | --- |

c)

institucijų išleisti skolos vertybiniai popieriai, jei tokiems vertybiniams popieriams reikalavimus atitinkanti ECAI suteikė kredito rizikos vertinimą, kurį kompetentinga institucija nustatė sietinu su 3 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal kredito įstaigų pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose;

| d) | kitų emitentų išleisti skolos vertybiniai popieriai, jei tokiems vertybiniams popieriams reikalavimus atitinkanti ECAI suteikė kredito rizikos vertinimą, kurį kompetentinga institucija nustatė sietinu su 3 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal įmonių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose; |
| --- | --- |

d)

kitų emitentų išleisti skolos vertybiniai popieriai, jei tokiems vertybiniams popieriams reikalavimus atitinkanti ECAI suteikė kredito rizikos vertinimą, kurį kompetentinga institucija nustatė sietinu su 3 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal įmonių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose;

| e) | skolos vertybiniai popieriai, kuriems reikalavimus atitinkanti ECAI suteikė trumpalaikį kredito rizikos vertinimą, kurį kompetentinga institucija nustatė sietinu su 3 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal trumpalaikių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose; ir |
| --- | --- |

e)

skolos vertybiniai popieriai, kuriems reikalavimus atitinkanti ECAI suteikė trumpalaikį kredito rizikos vertinimą, kurį kompetentinga institucija nustatė sietinu su 3 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal trumpalaikių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose; ir

| f) | į pagrindinį indeksą įtrauktos akcijos arba konvertuojamos obligacijos; |
| --- | --- |

f)

į pagrindinį indeksą įtrauktos akcijos arba konvertuojamos obligacijos;

| g) | auksas. |
| --- | --- |

g)

auksas.

Taikant b papunktį, „centrinės valdžios arba centrinių bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai“ apima:

| i) | regioninės valdžios arba vietos valdžios išleistus skolos vertybinius popierius, kurių pozicijos pagal 78-83 straipsnius traktuojamos kaip centrinės valdžios, kurios jurisdikcijoje jos yra įsteigtos, pozicijos; |
| --- | --- |

i)

regioninės valdžios arba vietos valdžios išleistus skolos vertybinius popierius, kurių pozicijos pagal 78-83 straipsnius traktuojamos kaip centrinės valdžios, kurios jurisdikcijoje jos yra įsteigtos, pozicijos;

| ii) | valstybinio sektoriaus subjektų išleistus skolos vertybinius popierius, kurie traktuojami kaip pozicijos centrinei valdžiai pagal VI priedo 1 dalies 15 punktą; |
| --- | --- |

ii)

valstybinio sektoriaus subjektų išleistus skolos vertybinius popierius, kurie traktuojami kaip pozicijos centrinei valdžiai pagal VI priedo 1 dalies 15 punktą;

| iii) | daugiašalių plėtros bankų išleistus skolos vertybinius popierius, kuriems pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas; ir |
| --- | --- |

iii)

daugiašalių plėtros bankų išleistus skolos vertybinius popierius, kuriems pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas; ir

| iv) | tarptautinių organizacijų išleistus skolos vertybinius popierius, kurioms pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas; |
| --- | --- |

iv)

tarptautinių organizacijų išleistus skolos vertybinius popierius, kurioms pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas;

c papunktyje laikoma, kad institucijų išleisti skolos vertybiniai popieriai apima:

| i) | kitus regioninės valdžios arba vietos valdžios išleistus vertybinius popierius, kai jų pozicijos netraktuojamos pagal 78–83 straipsnius kaip centrinės valdžios, kurios jurisdikcijoje jos yra įsteigtos, pozicijos; |
| --- | --- |

i)

kitus regioninės valdžios arba vietos valdžios išleistus vertybinius popierius, kai jų pozicijos netraktuojamos pagal 78–83 straipsnius kaip centrinės valdžios, kurios jurisdikcijoje jos yra įsteigtos, pozicijos;

| ii) | valstybinio sektoriaus subjektų išleistus skolos vertybinius popierius, kurių pozicijos pagal 78–83 straipsnius traktuojamos kaip kredito įstaigų pozicijos; ir |
| --- | --- |

ii)

valstybinio sektoriaus subjektų išleistus skolos vertybinius popierius, kurių pozicijos pagal 78–83 straipsnius traktuojamos kaip kredito įstaigų pozicijos; ir

| iii) | kitus daugiašalių plėtros bankų išleistus skolos vertybinius popierius, jei jiems pagal 78–83 straipsnius nepriskiriamas 0 % rizikos koeficientas; |
| --- | --- |

iii)

kitus daugiašalių plėtros bankų išleistus skolos vertybinius popierius, jei jiems pagal 78–83 straipsnius nepriskiriamas 0 % rizikos koeficientas;

| 8. | Institucijų išleisti skolos vertybiniai popieriai, kurie neturi reikalavimus atitinkančios ECAI kredito rizikos vertinimo, gali būti pripažįstami tinkama užtikrinimo priemone, jei jie atitinka šiuos kriterijus:






  a) | jie yra listinguojami pripažintose biržose; |
| --- | --- | --- |

8.

Institucijų išleisti skolos vertybiniai popieriai, kurie neturi reikalavimus atitinkančios ECAI kredito rizikos vertinimo, gali būti pripažįstami tinkama užtikrinimo priemone, jei jie atitinka šiuos kriterijus:

a)

jie yra listinguojami pripažintose biržose;

| b) | jie gali būti vertinami kaip pirmos eilės skola; |
| --- | --- |

b)

jie gali būti vertinami kaip pirmos eilės skola;

| c) | visos kitos įstaigos išleistos tos pačios eilės reitinguotos emisijos turi reikalavimus atitinkančios ECAI suteiktą kredito rizikos vertinimą, kurį kompetentinga institucija nustatė sietinu su 3 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal institucijų pozicijų arba trumpalaikių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose; |
| --- | --- |

c)

visos kitos įstaigos išleistos tos pačios eilės reitinguotos emisijos turi reikalavimus atitinkančios ECAI suteiktą kredito rizikos vertinimą, kurį kompetentinga institucija nustatė sietinu su 3 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal institucijų pozicijų arba trumpalaikių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose;

| d) | skolinančioji kredito įstaiga neturi informacijos, kuri leistų manyti, kad straipsniui turėtų būti suteikiamas blogesnis, nei nurodyta c papunktyje, kredito rizikos vertinimas; ir |
| --- | --- |

d)

skolinančioji kredito įstaiga neturi informacijos, kuri leistų manyti, kad straipsniui turėtų būti suteikiamas blogesnis, nei nurodyta c papunktyje, kredito rizikos vertinimas; ir

| e) | kredito įstaiga kompetentingoms institucijoms gali įrodyti, kad priemonės rinkos likvidumas yra pakankamas šiems tikslams. |
| --- | --- |

e)

kredito įstaiga kompetentingoms institucijoms gali įrodyti, kad priemonės rinkos likvidumas yra pakankamas šiems tikslams.

| 9. | Kolektyvinio investavimo subjektų vienetai gali būti pripažįstami tinkama užtikrinimo priemone, jei tenkinamos šios sąlygos:






  a) | jų kaina kasdien viešai kotiruojama; ir |
| --- | --- | --- |

9.

Kolektyvinio investavimo subjektų vienetai gali būti pripažįstami tinkama užtikrinimo priemone, jei tenkinamos šios sąlygos:

a)

jų kaina kasdien viešai kotiruojama; ir

| b) | kolektyvinio investavimo subjektas investuoja tik į priemones, kurios pripažįstamos tinkamomis pagal 7 ir 8 punktus. |
| --- | --- |

b)

kolektyvinio investavimo subjektas investuoja tik į priemones, kurios pripažįstamos tinkamomis pagal 7 ir 8 punktus.

Jei kolektyvinio investavimo subjektas taiko (arba gali taikyti) išvestines priemones, kad apdraustų leidžiamas investicijas, to subjekto vienetai gali būti pripažinti tinkamais.

| 10. | Kai 7 punkto b–e papunkčiuose išvardyti vertybiniai popieriai turi du reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, taikomas mažiau palankus vertinimas. Kai vertybiniai popieriai turi daugiau negu du reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, taikomi du patys palankiausi vertinimai. Jeigu du palankiausi kredito rizikos vertinimai skiriasi, taikomas mažiau palankus iš jų. |
| --- | --- |

10.

Kai 7 punkto b–e papunkčiuose išvardyti vertybiniai popieriai turi du reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, taikomas mažiau palankus vertinimas. Kai vertybiniai popieriai turi daugiau negu du reikalavimus atitinkančių ECAI kredito rizikos vertinimus, taikomi du patys palankiausi vertinimai. Jeigu du palankiausi kredito rizikos vertinimai skiriasi, taikomas mažiau palankus iš jų.

1.3.2.   Papildomos tinkamos priemonės pagal išsamųjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą

| 11. | Be 7–10 punktuose išvardytų užtikrinimo priemonių, kai kredito įstaigos taiko išsamųjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą pagal 3 dalį, šie finansiniai straipsniai gali būti pripažįstami tinkama užtikrinimo priemone:






  a) | akcijos arba konvertuojamos obligacijos, kurios neįtrauktos į pagrindinį indeksą, tačiau kuriomis prekiaujama pripažintoje biržoje; ir |
| --- | --- | --- |

11.

Be 7–10 punktuose išvardytų užtikrinimo priemonių, kai kredito įstaigos taiko išsamųjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą pagal 3 dalį, šie finansiniai straipsniai gali būti pripažįstami tinkama užtikrinimo priemone:

a)

akcijos arba konvertuojamos obligacijos, kurios neįtrauktos į pagrindinį indeksą, tačiau kuriomis prekiaujama pripažintoje biržoje; ir

| b) | kolektyvinio investavimo subjektų vienetai, jei tenkinamos šios sąlygos:






  i) | jų kaina kasdien viešai kotiruojama; ir |
| --- | --- | --- |

b)

kolektyvinio investavimo subjektų vienetai, jei tenkinamos šios sąlygos:

i)

jų kaina kasdien viešai kotiruojama; ir

| ii) | kolektyvinio investavimo subjektas investuoja tik į priemones, pripažįstamas tinkamomis pagal 7 ir 8 punktus, ir į šio punkto a papunktyje išvardytus straipsnius. |
| --- | --- |

ii)

kolektyvinio investavimo subjektas investuoja tik į priemones, pripažįstamas tinkamomis pagal 7 ir 8 punktus, ir į šio punkto a papunktyje išvardytus straipsnius.

Jei kolektyvinio investavimo subjektas taiko (arba gali taikyti) išvestines priemones, kad apdraustų leidžiamas investicijas, to subjekto vienetai gali būti pripažinti tinkamais.

1.3.3.   Apskaičiavimams pagal 84–89 straipsnius tinkamos papildomos priemonės

| 12. | Be pirmiau išvardytų užtikrinimo priemonių, 13–22 punktų nuostatos taikomos tada, kai kredito įstaiga pagal riziką įvertintas pozicijas ir tikėtinų nuostolių sumas apskaičiuoja pagal 84–89 straipsniuose aprašytą metodą: |
| --- | --- |

12.

Be pirmiau išvardytų užtikrinimo priemonių, 13–22 punktų nuostatos taikomos tada, kai kredito įstaiga pagal riziką įvertintas pozicijas ir tikėtinų nuostolių sumas apskaičiuoja pagal 84–89 straipsniuose aprašytą metodą:

a)   įkeistas nekilnojamasis turtas

| 13. | Gyvenamosios paskirties nekilnojamasis turtas, kuriame jo savininkas ar savininkas naudos gavėjas asmeninio investavimo įmonių atveju apsigyveno, išnuomojo arba šiuos veiksmus atliks ateityje, ir komercinės paskirties nekilnojamasis turtas, t. y. biurai ir kitos komercinės paskirties patalpos, gali būti pripažįstamas tinkama užtikrinimo priemone, jei tenkinamos šios sąlygos:






  a) | turto vertė reikšmingai nepriklauso nuo įsipareigojančiojo asmens kredito kokybės. Šiuo reikalavimu neužkertamas kelias situacijoms, kai tiek turto vertę, tiek skolininko įsipareigojimų vykdymą lemia vien tik makroekonominiai veiksniai; ir |
| --- | --- | --- |

13.

Gyvenamosios paskirties nekilnojamasis turtas, kuriame jo savininkas ar savininkas naudos gavėjas asmeninio investavimo įmonių atveju apsigyveno, išnuomojo arba šiuos veiksmus atliks ateityje, ir komercinės paskirties nekilnojamasis turtas, t. y. biurai ir kitos komercinės paskirties patalpos, gali būti pripažįstamas tinkama užtikrinimo priemone, jei tenkinamos šios sąlygos:

a)

turto vertė reikšmingai nepriklauso nuo įsipareigojančiojo asmens kredito kokybės. Šiuo reikalavimu neužkertamas kelias situacijoms, kai tiek turto vertę, tiek skolininko įsipareigojimų vykdymą lemia vien tik makroekonominiai veiksniai; ir

| b) | skolininko rizika reikšmingai nepriklauso nuo užtikrinamojo turto ar projekto veiklos rezultatų, o labiau priklauso nuo skolininko gebėjimo grąžinti skolą iš kitų šaltinių. Taigi kredito grąžinimas reikšmingai nepriklauso nuo pinigų srautų, kuriuos sugeneruoja turtas, naudojamas kaip užtikrinimo priemonė. |
| --- | --- |

b)

skolininko rizika reikšmingai nepriklauso nuo užtikrinamojo turto ar projekto veiklos rezultatų, o labiau priklauso nuo skolininko gebėjimo grąžinti skolą iš kitų šaltinių. Taigi kredito grąžinimas reikšmingai nepriklauso nuo pinigų srautų, kuriuos sugeneruoja turtas, naudojamas kaip užtikrinimo priemonė.

| 14. | Kredito įstaigos gali pripažinti tinkama užtikrinimo priemone įkeistas Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių, veikiančių pagal 1991 m. priimtą Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių įstatymą ar vėliau priimtus lygiaverčius teisės aktus, akcijas ir laikyti jas lygiavertėmis gyvenamosios paskirties nekilnojamajam turtui, jei laikomasi nuostatos, kad savininkas gyvenamosiose patalpose apsigyveno, jas išnuomojo ar šiuos veiksmus atliks ateityje ir jei tenkinamos šios sąlygos. |
| --- | --- |

14.

Kredito įstaigos gali pripažinti tinkama užtikrinimo priemone įkeistas Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių, veikiančių pagal 1991 m. priimtą Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių įstatymą ar vėliau priimtus lygiaverčius teisės aktus, akcijas ir laikyti jas lygiavertėmis gyvenamosios paskirties nekilnojamajam turtui, jei laikomasi nuostatos, kad savininkas gyvenamosiose patalpose apsigyveno, jas išnuomojo ar šiuos veiksmus atliks ateityje ir jei tenkinamos šios sąlygos.

| 15. | Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti kredito įstaigoms pripažinti tinkama užtikrinimo priemone įkeistas Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių, veikiančių pagal 1991 m. priimtą Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių įstatymą ar vėliau priimtus lygiaverčius teisės aktus, akcijas ir laikyti jas lygiavertėmis komercinės paskirties nekilnojamajam turtui, jei tenkinamos šios sąlygos. |
| --- | --- |

15.

Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti kredito įstaigoms pripažinti tinkama užtikrinimo priemone įkeistas Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių, veikiančių pagal 1991 m. priimtą Suomijos gyvenamųjų namų statybos bendrovių įstatymą ar vėliau priimtus lygiaverčius teisės aktus, akcijas ir laikyti jas lygiavertėmis komercinės paskirties nekilnojamajam turtui, jei tenkinamos šios sąlygos.

| 16. | Kompetentingos institucijos gali atsisakyti reikalavimo kredito įstaigoms laikytis 13 punkto b sąlygos gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintoms pozicijoms, kai tas turtas yra tos valstybės narės teritorijoje, jei kompetentingos institucijos turi įrodymų, kad tokio turto rinka yra gerai išvystyta, turi ilgalaikes tradicijas ir pasižymi pakankamai mažu nuostolių lygiu, kad būtų galima pateisinti tokį veiksmą. Tai nedraudžia valstybės narės kompetentingoms institucijoms, kurios netaiko šio reikalavimo atsisakymo, pripažinti tinkamu gyvenamosios paskirties nekilnojamąjį turtą, kuris kitoje valstybėje pripažintas tinkamu pagal atsisakymo principą. Valstybės narės viešai atskleidžia, kaip jos taiko šį atsisakymą. |
| --- | --- |

16.

Kompetentingos institucijos gali atsisakyti reikalavimo kredito įstaigoms laikytis 13 punkto b sąlygos gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintoms pozicijoms, kai tas turtas yra tos valstybės narės teritorijoje, jei kompetentingos institucijos turi įrodymų, kad tokio turto rinka yra gerai išvystyta, turi ilgalaikes tradicijas ir pasižymi pakankamai mažu nuostolių lygiu, kad būtų galima pateisinti tokį veiksmą. Tai nedraudžia valstybės narės kompetentingoms institucijoms, kurios netaiko šio reikalavimo atsisakymo, pripažinti tinkamu gyvenamosios paskirties nekilnojamąjį turtą, kuris kitoje valstybėje pripažintas tinkamu pagal atsisakymo principą. Valstybės narės viešai atskleidžia, kaip jos taiko šį atsisakymą.

| 17. | Valstybių narių kompetentingos institucijos gali atsisakyti reikalavimo jų kredito įstaigoms laikytis 13 punkto b sąlygos komercinės paskirties nekilnojamajam turtui, esančiam tos valstybės narės teritorijoje, jei kompetentingos institucijos turi įrodymų, kad tokio turto rinka yra gerai išvystyta, turi ilgalaikes tradicijas ir kad nuostolių, patiriamų dėl skolinimo, užtikrinto komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, lygis atitinka šias sąlygas:






  a) | nuostoliai, atsirandantys iš komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintų paskolų, iki 50 % rinkos vertės (arba, jei taikytina, 60 % hipotekinės vertės, jei pirmoji vertė mažesnė už antrąją) bet kuriais nustatytais metais neviršija 0,3 % komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintų negrąžintų paskolų sumos; ir |
| --- | --- | --- |

17.

Valstybių narių kompetentingos institucijos gali atsisakyti reikalavimo jų kredito įstaigoms laikytis 13 punkto b sąlygos komercinės paskirties nekilnojamajam turtui, esančiam tos valstybės narės teritorijoje, jei kompetentingos institucijos turi įrodymų, kad tokio turto rinka yra gerai išvystyta, turi ilgalaikes tradicijas ir kad nuostolių, patiriamų dėl skolinimo, užtikrinto komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, lygis atitinka šias sąlygas:

a)

nuostoliai, atsirandantys iš komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintų paskolų, iki 50 % rinkos vertės (arba, jei taikytina, 60 % hipotekinės vertės, jei pirmoji vertė mažesnė už antrąją) bet kuriais nustatytais metais neviršija 0,3 % komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintų negrąžintų paskolų sumos; ir

| b) | užtikrinto komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, bet kuriais nustatytais metais neviršija 0,5 % negrąžintų paskolų, užtikrintų komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, sumos. |
| --- | --- |

b)

užtikrinto komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, bet kuriais nustatytais metais neviršija 0,5 % negrąžintų paskolų, užtikrintų komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, sumos.

| 18. | Jeigu tam tikrais metais neįvykdoma kuri nors iš šių sąlygų, šio traktavimo nebegalima taikyti tol, kol kitais metais nebus įvykdytos sąlygos. |
| --- | --- |

18.

Jeigu tam tikrais metais neįvykdoma kuri nors iš šių sąlygų, šio traktavimo nebegalima taikyti tol, kol kitais metais nebus įvykdytos sąlygos.

| 19. | Valstybės narės kompetentingos institucijos gali pripažinti tinkama užtikrinimo priemone komercinės paskirties nekilnojamąjį turtą, kuris kitoje valstybėje pripažintas tinkama užtikrinimo priemone pagal 17 punkte nurodytą atsisakymo principą |
| --- | --- |

19.

Valstybės narės kompetentingos institucijos gali pripažinti tinkama užtikrinimo priemone komercinės paskirties nekilnojamąjį turtą, kuris kitoje valstybėje pripažintas tinkama užtikrinimo priemone pagal 17 punkte nurodytą atsisakymo principą

b)   Gautinos sumos

| 20. | Kompetentingos institucijos gali pripažinti tinkamomis užtikrinimo priemonėmis gautinas sumas, susijusias su komerciniu sandoriu arba sandoriais, kurių terminas nuo sandorio sudarymo pradžios yra ne daugiau kaip vieneri metai. Tinkamos gautinos sumos neapima gautinų sumų, susijusių su pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriais, daliniu dalyvavimu ar kredito išvestinėmis priemonėmis arba sumomis, kurias skolingos susijusios šalys. |
| --- | --- |

20.

Kompetentingos institucijos gali pripažinti tinkamomis užtikrinimo priemonėmis gautinas sumas, susijusias su komerciniu sandoriu arba sandoriais, kurių terminas nuo sandorio sudarymo pradžios yra ne daugiau kaip vieneri metai. Tinkamos gautinos sumos neapima gautinų sumų, susijusių su pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriais, daliniu dalyvavimu ar kredito išvestinėmis priemonėmis arba sumomis, kurias skolingos susijusios šalys.

c)   Kitos fizinės užtikrinimo priemonės

| 21. | Kompetentingos institucijos gali pripažinti tinkamomis užtikrinimo priemonėmis kitų, nei išvardyta 13–19 punktuose, tipų fizinius objektus, jei laikomasi šių sąlygų:






  a) | egzistuoja užtikrinimo priemonių perleidimo naudingu ir ekonomiškai veiksmingu būdu likvidi rinka; ir |
| --- | --- | --- |

21.

Kompetentingos institucijos gali pripažinti tinkamomis užtikrinimo priemonėmis kitų, nei išvardyta 13–19 punktuose, tipų fizinius objektus, jei laikomasi šių sąlygų:

a)

egzistuoja užtikrinimo priemonių perleidimo naudingu ir ekonomiškai veiksmingu būdu likvidi rinka; ir

| b) | egzistuoja gerai nusistovėjusios, viešai prieinamos užtikrinimo priemonių rinkos kainos. Kredito įstaiga turi sugebėti įrodyti, kad nėra jokių požymių, kad grynosios kainos, kurias ji gauna realizavusi užtikrinimo priemonę, reikšmingai skirtųsi nuo rinkos kainų. |
| --- | --- |

b)

egzistuoja gerai nusistovėjusios, viešai prieinamos užtikrinimo priemonių rinkos kainos. Kredito įstaiga turi sugebėti įrodyti, kad nėra jokių požymių, kad grynosios kainos, kurias ji gauna realizavusi užtikrinimo priemonę, reikšmingai skirtųsi nuo rinkos kainų.

d)   Lizingas (finansinė nuoma)

| 22. | Remiantis 3 dalies 72 punkto nuostatomis, jei įvykdomi 2 dalies 11 punkte išdėstyti reikalavimai, pozicijos, atsirandančios iš sandorių, kai kredito įstaiga lizingo (finansinės nuomos) būdu nuomoja turtą trečiajai šaliai, traktuojamos kaip paskolos, užtikrintos įkeistu atitinkamo tipo išnuomotu turtu. |
| --- | --- |

22.

Remiantis 3 dalies 72 punkto nuostatomis, jei įvykdomi 2 dalies 11 punkte išdėstyti reikalavimai, pozicijos, atsirandančios iš sandorių, kai kredito įstaiga lizingo (finansinės nuomos) būdu nuomoja turtą trečiajai šaliai, traktuojamos kaip paskolos, užtikrintos įkeistu atitinkamo tipo išnuomotu turtu.

1.4.   Kitas tiesioginis kredito užtikrinimas

1.4.1.   Indėliai arba grynųjų pinigų atitikmens priemonės trečiosios šalies įstaigoje

| 23. | Trečiosios šalies įstaigose pagal įkeitimo nenumatančius susitarimu laikomi ir skolinančiai kredito įstaigai įkeisti indėliai arba grynųjų pinigų atitikmens priemonės gali būti pripažįstami tinkamu kredito užtikrinimu. |
| --- | --- |

23.

Trečiosios šalies įstaigose pagal įkeitimo nenumatančius susitarimu laikomi ir skolinančiai kredito įstaigai įkeisti indėliai arba grynųjų pinigų atitikmens priemonės gali būti pripažįstami tinkamu kredito užtikrinimu.

1.4.2.   Gyvybės draudimo polisai, įkeisti skolinančiai kredito įstaigai

| 24. | Skolinančiai kredito įstaigai įkeisti gyvybės draudimo polisai gali būti pripažįstami tinkamu kredito užtikrinimu. |
| --- | --- |

24.

Skolinančiai kredito įstaigai įkeisti gyvybės draudimo polisai gali būti pripažįstami tinkamu kredito užtikrinimu.

1.4.3.   Pagal pareikalavimą atperkamos institucijų priemonės

| 25. | Trečiųjų šalių institucijų išleistos priemonės, kurios bus atperkamos pagal tos institucijos pareikalavimą, gali būti pripažįstamos tinkamu kredito užtikrinimu. |
| --- | --- |

25.

Trečiųjų šalių institucijų išleistos priemonės, kurios bus atperkamos pagal tos institucijos pareikalavimą, gali būti pripažįstamos tinkamu kredito užtikrinimu.

2.   NETIESIOGINIS KREDITO UŽTIKRINIMAS

2.1.   Užtikrinimo teikėjų pripažinimas pagal visus metodus

| 26. | Šios šalys gali būti pripažįstamos tinkamomis netiesioginio kredito užtikrinimo teikėjomis:






  a) | centrinės valdžios ir centriniai bankai; |
| --- | --- | --- |

26.

Šios šalys gali būti pripažįstamos tinkamomis netiesioginio kredito užtikrinimo teikėjomis:

a)

centrinės valdžios ir centriniai bankai;

| b) | regioninė valdžia ir vietos valdžia; |
| --- | --- |

b)

regioninė valdžia ir vietos valdžia;

| c) | daugiašaliai plėtros bankai; |
| --- | --- |

c)

daugiašaliai plėtros bankai;

| d) | tarptautinės organizacijos, kai jų pozicijoms priskiriamas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius; |
| --- | --- |

d)

tarptautinės organizacijos, kai jų pozicijoms priskiriamas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius;

| e) | valstybinio sektoriaus subjektai, kai pretenzijas jų atžvilgiu kompetentingos institucijos traktuoja kaip pretenzijas institucijoms centrinei valdžiai pagal 78–83 straipsnius; |
| --- | --- |

e)

valstybinio sektoriaus subjektai, kai pretenzijas jų atžvilgiu kompetentingos institucijos traktuoja kaip pretenzijas institucijoms centrinei valdžiai pagal 78–83 straipsnius;

| f) | institucijos; ir |
| --- | --- |

f)

institucijos; ir

| g) | kitos įmonės, įskaitant kredito įstaigos patronuojančią įmonę, dukterinę įmonę ar susijusias įmones, kurios:






  i) | turi pripažintos ECAI kredito rizikos vertinimą, kurį kompetentingos institucijos nustatė sietinu su 2 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal įmonių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose; ir |
| --- | --- | --- |

g)

kitos įmonės, įskaitant kredito įstaigos patronuojančią įmonę, dukterinę įmonę ar susijusias įmones, kurios:

i)

turi pripažintos ECAI kredito rizikos vertinimą, kurį kompetentingos institucijos nustatė sietinu su 2 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal įmonių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose; ir

| ii) | kredito įstaigų, pagal riziką įvertintas pozicijas ir tikėtinų nuostolių sumas skaičiuojančių pagal 84–89 straipsnius, atveju — neturi pripažintos ECAI kredito rizikos vertinimo ir jei reitinguojamos kaip pasižyminčios įsipareigojimų PD, kuri lygiavertė tikimybei, siejamai su ECAI pateiktu kredito rizikos vertinimu, kurį kompetentingos institucijos nustatė sietinu su 2 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal įmonių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose. |
| --- | --- |

ii)

kredito įstaigų, pagal riziką įvertintas pozicijas ir tikėtinų nuostolių sumas skaičiuojančių pagal 84–89 straipsnius, atveju — neturi pripažintos ECAI kredito rizikos vertinimo ir jei reitinguojamos kaip pasižyminčios įsipareigojimų PD, kuri lygiavertė tikimybei, siejamai su ECAI pateiktu kredito rizikos vertinimu, kurį kompetentingos institucijos nustatė sietinu su 2 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal įmonių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose.

| 27. | Kai pagal riziką įvertintos pozicijos ir tikėtinų nuostolių sumos apskaičiuojamos pagal 84–89 straipsnius, kad garantas būtų pripažintas tinkamu, jam turi būti nustatytas vidinis kredito įstaigos reitingas pagal VII priedo 4 dalies nuostatas. |
| --- | --- |

27.

Kai pagal riziką įvertintos pozicijos ir tikėtinų nuostolių sumos apskaičiuojamos pagal 84–89 straipsnius, kad garantas būtų pripažintas tinkamu, jam turi būti nustatytas vidinis kredito įstaigos reitingas pagal VII priedo 4 dalies nuostatas.

| 28. | Nukrypdamos nuo 26 punkto, valstybės narės taip pat gali pripažinti tinkamomis netiesioginės kredito užtikrinimo teikėjomis kitas finansų įstaigas, kurioms įgaliojimus suteikia ir kurias prižiūri kompetentingos institucijos, atsakingos už kredito įstaigų priežiūrą ir įgaliojimų suteikimą, laikantis priežiūros reikalavimų, lygiaverčių kredito įstaigoms taikomiems reikalavimams. |
| --- | --- |

28.

Nukrypdamos nuo 26 punkto, valstybės narės taip pat gali pripažinti tinkamomis netiesioginės kredito užtikrinimo teikėjomis kitas finansų įstaigas, kurioms įgaliojimus suteikia ir kurias prižiūri kompetentingos institucijos, atsakingos už kredito įstaigų priežiūrą ir įgaliojimų suteikimą, laikantis priežiūros reikalavimų, lygiaverčių kredito įstaigoms taikomiems reikalavimams.

2.2.   Kredito užtikrinimo teikėjų tinkamumas pagal IRB metodą, atitinkantį VII priedo 1 dalies 4 punkte apibrėžtą metodą.

| 29. | Įstaigas, draudimo ir perdraudimo įmones bei eksporto kredito agentūras galima pripažinti tinkamais kredito užtikrinimo teikėjais, kuriems galima taikyti VII priedo 1 dalies 4 punkte apibrėžtą metodą, jeigu jos tenkina šiuos reikalavimus:






  — | užtikrinimo teikėjas turi užtektinai kredito užtikrinimo teikimo patirties; |
| --- | --- | --- |

29.

Įstaigas, draudimo ir perdraudimo įmones bei eksporto kredito agentūras galima pripažinti tinkamais kredito užtikrinimo teikėjais, kuriems galima taikyti VII priedo 1 dalies 4 punkte apibrėžtą metodą, jeigu jos tenkina šiuos reikalavimus:

—

užtikrinimo teikėjas turi užtektinai kredito užtikrinimo teikimo patirties;

| — | užtikrinimo teikėjui taikomos šią direktyvą atitinkančios nuostatos arba kredito užtikrinimo teikimo metu jis turėjo pripažintos ECAI suteiktą kredito rizikos vertinimą, kurį kompetentingų institucijų nurodymu reikia susieti su 3 kredito kokybės žingsniu, arba jam taikomos rizikos koeficiento pozicijos taisyklės, nurodytas 78–83 straipsniuose; |
| --- | --- |

—

užtikrinimo teikėjui taikomos šią direktyvą atitinkančios nuostatos arba kredito užtikrinimo teikimo metu jis turėjo pripažintos ECAI suteiktą kredito rizikos vertinimą, kurį kompetentingų institucijų nurodymu reikia susieti su 3 kredito kokybės žingsniu, arba jam taikomos rizikos koeficiento pozicijos taisyklės, nurodytas 78–83 straipsniuose;

| — | kredito užtikrinimo teikimo metu arba bet kuriuo laikotarpiu po to užtikrinimo teikėjas turėjo vidinį reitingą, kurio PD lygus arba mažesnis už PD, sietiną su 2 kredito kokybės žingsniu pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas 78–83 straipsniuose; |
| --- | --- |

—

kredito užtikrinimo teikimo metu arba bet kuriuo laikotarpiu po to užtikrinimo teikėjas turėjo vidinį reitingą, kurio PD lygus arba mažesnis už PD, sietiną su 2 kredito kokybės žingsniu pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas 78–83 straipsniuose;

| — | teikėjas turi vidinį reitingą, kurio PD lygus arba mažesnis už PD, sietiną su 3 kredito kokybės žingsniu pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas 78–83 straipsniuose. |
| --- | --- |

—

teikėjas turi vidinį reitingą, kurio PD lygus arba mažesnis už PD, sietiną su 3 kredito kokybės žingsniu pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas 78–83 straipsniuose.

Pagal šį punktą, jei vyriausybė raštiškai garantuoja už eksporto kredito agentūrą, tai nesuteikia pastarajai pranašumo eksporto kredito agentūros, už kurią valstybė negarantuoja, atžvilgiu.

3.   KREDITO IŠVESTINIŲ PRIEMONIŲ TIPAI

| 30. | Toliau išvardijami kredito išvestinių priemonių tipai ir priemonės, kurios gali būti sudarytos iš tokių kredito išvestinių priemonių, arba pagal ekonominį veiksmingumą lygiavertės priemonės gali būti pripažintos tinkamomis:






  a) | kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai; |
| --- | --- | --- |

30.

Toliau išvardijami kredito išvestinių priemonių tipai ir priemonės, kurios gali būti sudarytos iš tokių kredito išvestinių priemonių, arba pagal ekonominį veiksmingumą lygiavertės priemonės gali būti pripažintos tinkamomis:

a)

kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai;

| b) | apsikeitimo grąžomis sandoriai; ir |
| --- | --- |

b)

apsikeitimo grąžomis sandoriai; ir

| c) | su kreditu susiję vekseliai neviršijant jų užtikrinimo pinigais dydžio. |
| --- | --- |

c)

su kreditu susiję vekseliai neviršijant jų užtikrinimo pinigais dydžio.

| 31. | Kai kredito įstaiga įgyja kredito užtikrinimą įsigydama apsikeitimo grąžomis sandorį ir iš sandorio gautas grynąsias įmokas apskaito kaip grynąsias pajamas, tačiau neapskaito turto vertės sumažėjimo (sumažinant tikrąją vertę arba pridedant prie rezervų), kredito užtikrinimas nepripažįstamas tinkamu. |
| --- | --- |

31.

Kai kredito įstaiga įgyja kredito užtikrinimą įsigydama apsikeitimo grąžomis sandorį ir iš sandorio gautas grynąsias įmokas apskaito kaip grynąsias pajamas, tačiau neapskaito turto vertės sumažėjimo (sumažinant tikrąją vertę arba pridedant prie rezervų), kredito užtikrinimas nepripažįstamas tinkamu.

3.1.   Vidiniai apsidraudimo sandoriai

| 32. | Kai kredito įstaiga vykdo vidaus apsidraudimo sandorį naudodama kredito išvestines priemones, t. y. į prekybos knygą įtrauktomis kredito išvestinėmis priemonėmis užtikrina pozicijos kredito riziką bankinėje knygoje, kad užtikrinimas būtų pripažintas tinkamu šio priedo tikslais, į prekybos knygą perkelta kredito rizika perleidžiama trečiajai šaliai ar šalims. Tokiais atvejais, jei toks perkėlimas atitinka šiame priede išdėstytus kredito rizikos mažinimo pripažinimui taikomus reikalavimus, taikomos pagal riziką įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų, kai įsigyjamas netiesioginis kredito užtikrinimas, apskaičiavimo taisyklės, išdėstytos 3–6 dalyse. |
| --- | --- |

32.

Kai kredito įstaiga vykdo vidaus apsidraudimo sandorį naudodama kredito išvestines priemones, t. y. į prekybos knygą įtrauktomis kredito išvestinėmis priemonėmis užtikrina pozicijos kredito riziką bankinėje knygoje, kad užtikrinimas būtų pripažintas tinkamu šio priedo tikslais, į prekybos knygą perkelta kredito rizika perleidžiama trečiajai šaliai ar šalims. Tokiais atvejais, jei toks perkėlimas atitinka šiame priede išdėstytus kredito rizikos mažinimo pripažinimui taikomus reikalavimus, taikomos pagal riziką įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų, kai įsigyjamas netiesioginis kredito užtikrinimas, apskaičiavimo taisyklės, išdėstytos 3–6 dalyse.

2 dalis — Minimalūs reikalavimai

| 1. | Kredito įstaiga turi įtikinti kompetentingas institucijas, kad ji turi tinkamus rizikos valdymo procesus, leidžiančius kontroliuoti riziką, kurią kredito įstaiga gali patirti taikydama kredito rizikos mažinimo praktiką. |
| --- | --- |

1.

Kredito įstaiga turi įtikinti kompetentingas institucijas, kad ji turi tinkamus rizikos valdymo procesus, leidžiančius kontroliuoti riziką, kurią kredito įstaiga gali patirti taikydama kredito rizikos mažinimo praktiką.

| 2. | Nepaisant taikomų kredito rizikos mažinimo priemonių, į kurias buvo atsižvelgta skaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijas ir, jei tai taikytina, tikėtinų nuostolių sumas, kredito įstaigos ir toliau atlieka visapusišką kredito įstaigos turimos pozicijos kredito rizikos vertinimą ir kompetentingoms institucijoms gali įrodyti šio reikalavimo laikymąsi. Atpirkimo sandorių ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorių atveju tik šio punkto tikslais kredito įstaigos turima pozicija laikoma lygia grynajai pozicijai. |
| --- | --- |

2.

Nepaisant taikomų kredito rizikos mažinimo priemonių, į kurias buvo atsižvelgta skaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijas ir, jei tai taikytina, tikėtinų nuostolių sumas, kredito įstaigos ir toliau atlieka visapusišką kredito įstaigos turimos pozicijos kredito rizikos vertinimą ir kompetentingoms institucijoms gali įrodyti šio reikalavimo laikymąsi. Atpirkimo sandorių ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorių atveju tik šio punkto tikslais kredito įstaigos turima pozicija laikoma lygia grynajai pozicijai.

1.   TIESIOGINIS KREDITO UŽTIKRINIMAS

1.1.   Kiti balansiniai užskaitymo sandoriai (neapimantys pagrindinių užskaitymo sandorių, apimančių atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius).

| 3. | Kad kiti balansiniai užskaitymo sandoriai (neapimantys pagrindinių užskaitymo sandorių, apimančių atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius) būtų pripažinti 90–93 straipsnių tikslais, turi būti įvykdytos šios sąlygos:






  a) | jie, įskaitant sandorio šalies nemokumo ar bankroto atvejus, visada turi būti teisiškai veiksmingi ir įgyvendinami pagal taikytinus įstatymus; |
| --- | --- | --- |

3.

Kad kiti balansiniai užskaitymo sandoriai (neapimantys pagrindinių užskaitymo sandorių, apimančių atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius) būtų pripažinti 90–93 straipsnių tikslais, turi būti įvykdytos šios sąlygos:

a)

jie, įskaitant sandorio šalies nemokumo ar bankroto atvejus, visada turi būti teisiškai veiksmingi ir įgyvendinami pagal taikytinus įstatymus;

| b) | kredito įstaiga turi turėti galimybę bet kuriuo metu nustatyti turtą ir įsipareigojimus, kuriems taikomas balansinis užskaitymo sandoris; |
| --- | --- |

b)

kredito įstaiga turi turėti galimybę bet kuriuo metu nustatyti turtą ir įsipareigojimus, kuriems taikomas balansinis užskaitymo sandoris;

| c) | kredito įstaiga turi stebėti ir kontroliuoti riziką, susijusią su kredito užtikrinimo nutraukimu; ir |
| --- | --- |

c)

kredito įstaiga turi stebėti ir kontroliuoti riziką, susijusią su kredito užtikrinimo nutraukimu; ir

| d) | kredito įstaiga turi stebėti ir kontroliuoti visų susijusių pozicijų grynąją vertę. |
| --- | --- |

d)

kredito įstaiga turi stebėti ir kontroliuoti visų susijusių pozicijų grynąją vertę.

1.2.   Pagrindiniai užskaitymo sandoriai, apimantys atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius

| 4. | Kad pagrindiniai užskaitymo sandoriai, apimantys atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius, būtų pripažinti 90–93 straipsnių tikslais, jie:






  a) | įskaitant sandorio šalies nemokumo ar bankroto atvejus yra teisiškai veiksmingi ir įgyvendinami pagal taikytinus įstatymus; |
| --- | --- | --- |

4.

Kad pagrindiniai užskaitymo sandoriai, apimantys atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius, būtų pripažinti 90–93 straipsnių tikslais, jie:

a)

įskaitant sandorio šalies nemokumo ar bankroto atvejus yra teisiškai veiksmingi ir įgyvendinami pagal taikytinus įstatymus;

| b) | įsipareigojimų neįvykdymo atveju, įskaitant sandorio šalies bankroto ar nemokumo atvejus, įsipareigojimų nepažeidžiančiai šaliai suteikia teisę nutraukti ir laiku užbaigti visus pagal sutartį numatytus sandorius; ir |
| --- | --- |

b)

įsipareigojimų neįvykdymo atveju, įskaitant sandorio šalies bankroto ar nemokumo atvejus, įsipareigojimų nepažeidžiančiai šaliai suteikia teisę nutraukti ir laiku užbaigti visus pagal sutartį numatytus sandorius; ir

| c) | pagal pagrindinę sutartį užbaigto sandorio atveju numatyti pajamų ir nuostolių tarpusavio užskaitymą, kad viena šalis būtų skolinga kitai šaliai tik vieną gryną sumą. |
| --- | --- |

c)

pagal pagrindinę sutartį užbaigto sandorio atveju numatyti pajamų ir nuostolių tarpusavio užskaitymą, kad viena šalis būtų skolinga kitai šaliai tik vieną gryną sumą.

| 5. | Be to, yra įvykdyti 6 punkte išdėstyti minimalūs reikalavimai finansinių užtikrinimo priemonių pripažinimui pagal išsamųjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą. |
| --- | --- |

5.

Be to, yra įvykdyti 6 punkte išdėstyti minimalūs reikalavimai finansinių užtikrinimo priemonių pripažinimui pagal išsamųjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą.

1.3.   Finansinės užtikrinimo priemonės

1.3.1.   Minimalūs reikalavimai finansinių užtikrinimo priemonių pripažinimui pagal visus požiūrius ir metodus

| 6. | Kad finansinės užtikrinimo priemonės ir auksas būtų pripažinti, turi būti įvykdytos šios sąlygos:






  a) | Maža koreliacija
  Įsipareigojančiojo asmens kredito kokybė ir užtikrinimo priemonės vertė negali turėti reikšmingos teigiamos koreliacijos.
  Įsipareigojančiojo asmens arba bet kurio su juo susijusios grupės vieneto išleisti vertybiniai popieriai netinkami. Neatsižvelgiant į tai paties įsipareigojančio asmens leidžiami padengti vertybiniai popieriai, kuriems taikomas VI priedo 1 dalies 68–70 punktai, gali būti traktuojami kaip užstatas vykdant atpirkimo sandorius, jei bus taikomos šio punkto 1 dalis. |
| --- | --- | --- |

6.

Kad finansinės užtikrinimo priemonės ir auksas būtų pripažinti, turi būti įvykdytos šios sąlygos:

a)

Maža koreliacija

Įsipareigojančiojo asmens kredito kokybė ir užtikrinimo priemonės vertė negali turėti reikšmingos teigiamos koreliacijos.

Įsipareigojančiojo asmens arba bet kurio su juo susijusios grupės vieneto išleisti vertybiniai popieriai netinkami. Neatsižvelgiant į tai paties įsipareigojančio asmens leidžiami padengti vertybiniai popieriai, kuriems taikomas VI priedo 1 dalies 68–70 punktai, gali būti traktuojami kaip užstatas vykdant atpirkimo sandorius, jei bus taikomos šio punkto 1 dalis.

| b) | Teisinis tikrumas
  Kredito įstaigos įvykdo visus sutartinius ir teisės aktų nustatytus reikalavimus, taikomus susitarimams dėl užtikrinimo priemonių, ir imasi visų reikiamų žingsnių, kad užtikrintų susitarimų dėl užtikrinimo priemonių įvykdymą, laikantis įstatymų, taikytinų jų interesams užtikrinimo priemonių atžvilgiu.
  Kredito įstaigos yra atlikusios pakankamai teisinių patikrinimų, kurie patvirtina tokių susitarimų dėl užtikrinimo priemonių įvykdomumą visose susijusiose jurisdikcijose. Prireikus jos pakartotinai atlieka tokius patikrinimus, kad užtikrintų įvykdomumo tęstinumą. |
| --- | --- |

b)

Teisinis tikrumas

Kredito įstaigos įvykdo visus sutartinius ir teisės aktų nustatytus reikalavimus, taikomus susitarimams dėl užtikrinimo priemonių, ir imasi visų reikiamų žingsnių, kad užtikrintų susitarimų dėl užtikrinimo priemonių įvykdymą, laikantis įstatymų, taikytinų jų interesams užtikrinimo priemonių atžvilgiu.

Kredito įstaigos yra atlikusios pakankamai teisinių patikrinimų, kurie patvirtina tokių susitarimų dėl užtikrinimo priemonių įvykdomumą visose susijusiose jurisdikcijose. Prireikus jos pakartotinai atlieka tokius patikrinimus, kad užtikrintų įvykdomumo tęstinumą.

| c) | Veiklai taikomi reikalavimai
  Susitarimai dėl užtikrinimo priemonių tinkamai dokumentuojami, yra numatyta aiški ir patikima užtikrinimo priemonės realizavimo laiku procedūra.
  Kredito įstaigos taiko patikimas rizikos kontroliavimo procedūras ir procesus iš užtikrinimo naudojimo atsirandančiai rizikai kontroliuoti, užskaitant nepavykusio arba sumažėjusio kredito užtikrinimo riziką, vertinimo riziką, su kredito užtikrinimo nutraukimu susijusią riziką bei koncentracijos riziką, atsirandančią dėl užtikrinimo naudojimo ir sąveikos su bendra kredito įstaigos rizika.
  Kredito įstaiga turi dokumentuotą politiką ir praktiką priimtinų užtikrinimo priemonių tipų ir vertės atžvilgiu.
  Kredito įstaigos apskaičiuoja užtikrinimo priemonės rinkos vertę ir atitinkamai perkainoja ją ne rečiau kaip kartą per šešis mėnesius ir kai tik kredito įstaiga turi pagrindo tikėti, kad jos rinkos vertė reikšmingai sumažėjo.
  Kai užtikrinimo priemonė yra trečiųjų šalių rankose, kredito įstaigos turi imtis pagrįstų žingsnių, siekdamos užtikrinti, kad trečioji šalis tą užtikrinimo priemonę atskirtų nuo savo turto. |
| --- | --- |

c)

Veiklai taikomi reikalavimai

Susitarimai dėl užtikrinimo priemonių tinkamai dokumentuojami, yra numatyta aiški ir patikima užtikrinimo priemonės realizavimo laiku procedūra.

Kredito įstaigos taiko patikimas rizikos kontroliavimo procedūras ir procesus iš užtikrinimo naudojimo atsirandančiai rizikai kontroliuoti, užskaitant nepavykusio arba sumažėjusio kredito užtikrinimo riziką, vertinimo riziką, su kredito užtikrinimo nutraukimu susijusią riziką bei koncentracijos riziką, atsirandančią dėl užtikrinimo naudojimo ir sąveikos su bendra kredito įstaigos rizika.

Kredito įstaiga turi dokumentuotą politiką ir praktiką priimtinų užtikrinimo priemonių tipų ir vertės atžvilgiu.

Kredito įstaigos apskaičiuoja užtikrinimo priemonės rinkos vertę ir atitinkamai perkainoja ją ne rečiau kaip kartą per šešis mėnesius ir kai tik kredito įstaiga turi pagrindo tikėti, kad jos rinkos vertė reikšmingai sumažėjo.

Kai užtikrinimo priemonė yra trečiųjų šalių rankose, kredito įstaigos turi imtis pagrįstų žingsnių, siekdamos užtikrinti, kad trečioji šalis tą užtikrinimo priemonę atskirtų nuo savo turto.

1.3.2.   Papildomi minimalūs reikalavimai, taikomi finansinių užtikrinimo priemonių pripažinimui pagal paprastąjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą

| 7. | Be 6 punkte išdėstytų reikalavimų, kad finansinė užtikrinimo priemonė būtų pripažinta pagal paprastąjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą, užtikrinimo terminas iki sandorio galiojimo pabaigos turi būti bent jau tokios pačios trukmės kaip ir likęs pozicijos terminas. |
| --- | --- |

7.

Be 6 punkte išdėstytų reikalavimų, kad finansinė užtikrinimo priemonė būtų pripažinta pagal paprastąjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą, užtikrinimo terminas iki sandorio galiojimo pabaigos turi būti bent jau tokios pačios trukmės kaip ir likęs pozicijos terminas.

1.4.   Minimalūs reikalavimai įkeisto nekilnojamojo turto pripažinimui

| 8. | Kad įkeistas nekilnojamasis turtas būtų pripažintas, turi būti įvykdytos šios sąlygos:






  a) | Teisinis tikrumas
  Hipoteka arba įkeitimas yra įvykdomi visose paskolos sutarties sudarymo metu svarbiose jurisdikcijose ir yra tinkamai ir laiku pateikiami. Susitarimai numato galiojančią kreditorinio reikalavimo pirmumo teisę (t. y. yra įvykdyti visi teisiniai reikalavimai turto įkeitimui). Užtikrinimo sutartis ir ją pagrindžiantis teisinis procesas kredito įstaigai suteikia galimybę per protingą laikotarpį atgauti užtikrinimo vertę. |
| --- | --- | --- |

8.

Kad įkeistas nekilnojamasis turtas būtų pripažintas, turi būti įvykdytos šios sąlygos:

a)

Teisinis tikrumas

Hipoteka arba įkeitimas yra įvykdomi visose paskolos sutarties sudarymo metu svarbiose jurisdikcijose ir yra tinkamai ir laiku pateikiami. Susitarimai numato galiojančią kreditorinio reikalavimo pirmumo teisę (t. y. yra įvykdyti visi teisiniai reikalavimai turto įkeitimui). Užtikrinimo sutartis ir ją pagrindžiantis teisinis procesas kredito įstaigai suteikia galimybę per protingą laikotarpį atgauti užtikrinimo vertę.

| b) | Turto verčių stebėsena
  Nekilnojamojo turto vertė stebima reguliariai: komercinės paskirties nekilnojamojo turto vertė — ne rečiau kaip kartą kiekvienais metais, o gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto vertė — kartą per trejus metus. Stebėsena atliekama dažniau, kai žymiai pasikeičia rinkos sąlygos. Nekilnojamo turto vertei stebėti ir turtui, kurį reikia perkainoti, nustatyti gali būti taikomi statistiniai metodai. Kai informacija rodo, kad turto vertė galėjo reikšmingai sumažėti palyginti su bendromis rinkos kainomis, nekilnojamo turto vertinimą peržiūri nepriklausomas vertintojas. Kai paskolos vertė viršija 3 milijonus EUR arba 5 % kredito įstaigos nuosavų lėšų, nepriklausomas vertintojas įvertintą turtą peržiūri bent kartą per trejus metus.
  Nepriklausomas vertintojas — tai asmuo, turintis reikiamą kvalifikaciją, sugebėjimus ir patirtį, kad galėtų atlikti vertinimą, ir nepriklausomas nuo kredito sprendimų proceso. |
| --- | --- |

b)

Turto verčių stebėsena

Nekilnojamojo turto vertė stebima reguliariai: komercinės paskirties nekilnojamojo turto vertė — ne rečiau kaip kartą kiekvienais metais, o gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto vertė — kartą per trejus metus. Stebėsena atliekama dažniau, kai žymiai pasikeičia rinkos sąlygos. Nekilnojamo turto vertei stebėti ir turtui, kurį reikia perkainoti, nustatyti gali būti taikomi statistiniai metodai. Kai informacija rodo, kad turto vertė galėjo reikšmingai sumažėti palyginti su bendromis rinkos kainomis, nekilnojamo turto vertinimą peržiūri nepriklausomas vertintojas. Kai paskolos vertė viršija 3 milijonus EUR arba 5 % kredito įstaigos nuosavų lėšų, nepriklausomas vertintojas įvertintą turtą peržiūri bent kartą per trejus metus.

Nepriklausomas vertintojas — tai asmuo, turintis reikiamą kvalifikaciją, sugebėjimus ir patirtį, kad galėtų atlikti vertinimą, ir nepriklausomas nuo kredito sprendimų proceso.

| c) | Dokumentavimas
  Kredito įstaigos pripažįstamo įkeisto gyvenamosios ir komercinės paskirties nekilnojamojo turto tipai ir jos skolinimo politika šiais klausimais yra aiškiai dokumentuoti. |
| --- | --- |

c)

Dokumentavimas

Kredito įstaigos pripažįstamo įkeisto gyvenamosios ir komercinės paskirties nekilnojamojo turto tipai ir jos skolinimo politika šiais klausimais yra aiškiai dokumentuoti.

| d) | Draudimas
  Kredito įstaigos turi procedūras, kuriomis stebi, kad turtas, įkeistas kaip užtikrinimas, būtų tinkamai apdraustas žalos atvejais. |
| --- | --- |

d)

Draudimas

Kredito įstaigos turi procedūras, kuriomis stebi, kad turtas, įkeistas kaip užtikrinimas, būtų tinkamai apdraustas žalos atvejais.

1.5.   Minimalūs reikalavimai įkeistų gautinų sumų pripažinimui

| 9. | Įkeistos gautinos sumos pripažįstamos užtikrinimo priemonėmis, jei įvykdytos šios sąlygos:






  a) | Teisinis tikrumas






  i) | Teisinis mechanizmas, kuriuo remiantis suteikiama užtikrinimo priemonė, yra patikimas ir veiksmingas bei užtikrina, kad skolintojas turi aiškias teises į ją; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Įkeistos gautinos sumos pripažįstamos užtikrinimo priemonėmis, jei įvykdytos šios sąlygos:

a)

Teisinis tikrumas

i)

Teisinis mechanizmas, kuriuo remiantis suteikiama užtikrinimo priemonė, yra patikimas ir veiksmingas bei užtikrina, kad skolintojas turi aiškias teises į ją;

| ii) | Kredito įstaigos turi imtis visų žingsnių, kad įvykdytų vietos reikalavimus, taikomus kreditoriaus teisėms į turtą, kurio įkeitimu užtikrinama prievolė, įgyvendinamumui. Pirmumo teisė teikiama skolintojo pretenzijoms į užtikrinimo priemonę, atsižvelgiant į nacionalinę teisę leisti, kad tokios pretenzijos būtų laikomos pirmumo teisę turinčių kreditorių pretenzijomis, numatytomis įstatymų arba jų įgyvendinimo nuostatose; |
| --- | --- |

ii)

Kredito įstaigos turi imtis visų žingsnių, kad įvykdytų vietos reikalavimus, taikomus kreditoriaus teisėms į turtą, kurio įkeitimu užtikrinama prievolė, įgyvendinamumui. Pirmumo teisė teikiama skolintojo pretenzijoms į užtikrinimo priemonę, atsižvelgiant į nacionalinę teisę leisti, kad tokios pretenzijos būtų laikomos pirmumo teisę turinčių kreditorių pretenzijomis, numatytomis įstatymų arba jų įgyvendinimo nuostatose;

| iii) | Kredito įstaigos yra atlikusios pakankamai teisinių patikrinimų, kurie patvirtina tokių susitarimų dėl užtikrinimo priemonių įvykdomumą visose susijusiose jurisdikcijose; ir |
| --- | --- |

iii)

Kredito įstaigos yra atlikusios pakankamai teisinių patikrinimų, kurie patvirtina tokių susitarimų dėl užtikrinimo priemonių įvykdomumą visose susijusiose jurisdikcijose; ir

| iv) | Susitarimai dėl užtikrinimo priemonės turi būti tinkamai įforminti dokumentuose ir juose turi būti numatyta aiški ir patikima užtikrinimo priemonės perėmimo procedūra. Kredito įstaigų taikomomis procedūromis turi būti užtikrinta, kad įvertinant skolininko nemokumą ir laiku perimant užtikrinimo priemonę, būtų laikomasi visų teisinių sąlygų. Jei skolininkas susiduria su finansinias sunkumais ar neįvykdo įsipareigojimų, kredito įstaiga privalo turėti teisę gautinas sumas parduoti ar perleisti kitai sutarties šaliai be jas skolingo asmens sutikimo. |
| --- | --- |

iv)

Susitarimai dėl užtikrinimo priemonės turi būti tinkamai įforminti dokumentuose ir juose turi būti numatyta aiški ir patikima užtikrinimo priemonės perėmimo procedūra. Kredito įstaigų taikomomis procedūromis turi būti užtikrinta, kad įvertinant skolininko nemokumą ir laiku perimant užtikrinimo priemonę, būtų laikomasi visų teisinių sąlygų. Jei skolininkas susiduria su finansinias sunkumais ar neįvykdo įsipareigojimų, kredito įstaiga privalo turėti teisę gautinas sumas parduoti ar perleisti kitai sutarties šaliai be jas skolingo asmens sutikimo.

| b) | Rizikos valdymas






  i) | Kredito įstaiga privalo turėti pagrįstą procesą su gautinomis sumomis siejamai kredito rizikai nustatyti. Toks procesas, be kita ko, apima skolininko veiklos ir ūkio šakos bei klientų, su kuriais skolininkas turi verslo ryšių, tipų analizę. Kai kredito įstaiga pasitiki skolininku nustatant klientų kredito riziką, kredito įstaiga turi peržiūrėti skolininko taikomą kreditavimo praktiką, kad išsiaiškintų jos tvirtumą ir patikimumą; |
| --- | --- | --- |

b)

Rizikos valdymas

i)

Kredito įstaiga privalo turėti pagrįstą procesą su gautinomis sumomis siejamai kredito rizikai nustatyti. Toks procesas, be kita ko, apima skolininko veiklos ir ūkio šakos bei klientų, su kuriais skolininkas turi verslo ryšių, tipų analizę. Kai kredito įstaiga pasitiki skolininku nustatant klientų kredito riziką, kredito įstaiga turi peržiūrėti skolininko taikomą kreditavimo praktiką, kad išsiaiškintų jos tvirtumą ir patikimumą;

| ii) | Skirtumas tarp pozicijos sumos ir gautinų sumų vertės turi būti nustatytas atsižvelgiant į visus lemiamus veiksnius, įskaitant išieškojimo sąnaudas, koncentraciją atskiro skolininko įkeistų gautinų sumų grupėje ir galimą koncentracijos riziką visų kredito įstaigos pozicijų, kurių neapima bendroji kredito įstaigos metodika, atžvilgiu. Kredito įstaiga turi užtikrinti gautinoms sumoms tinkamą nenutrūkstamą stebėsenos procesą. Be to, reguliariai peržiūrima, kaip laikomasi paskolos sutartyje numatytų sąlygų, aplinkosaugos apribojimų ir kitų teisinių reikalavimų; |
| --- | --- |

ii)

Skirtumas tarp pozicijos sumos ir gautinų sumų vertės turi būti nustatytas atsižvelgiant į visus lemiamus veiksnius, įskaitant išieškojimo sąnaudas, koncentraciją atskiro skolininko įkeistų gautinų sumų grupėje ir galimą koncentracijos riziką visų kredito įstaigos pozicijų, kurių neapima bendroji kredito įstaigos metodika, atžvilgiu. Kredito įstaiga turi užtikrinti gautinoms sumoms tinkamą nenutrūkstamą stebėsenos procesą. Be to, reguliariai peržiūrima, kaip laikomasi paskolos sutartyje numatytų sąlygų, aplinkosaugos apribojimų ir kitų teisinių reikalavimų;

| iii) | Skolininko įkeistos gautinos sumos yra diversifikuojamos ir nėra per daug susijusios su skolininku. Esant reikšmingai teigiamai koreliacijai, nustatant skirtumą visai užtikrinimo priemonių grupei, atsižvelgiama į susijusios rizikos rūšis; |
| --- | --- |

iii)

Skolininko įkeistos gautinos sumos yra diversifikuojamos ir nėra per daug susijusios su skolininku. Esant reikšmingai teigiamai koreliacijai, nustatant skirtumą visai užtikrinimo priemonių grupei, atsižvelgiama į susijusios rizikos rūšis;

| iv) | Iš su skolininku susijusių įmonių (įskaitant dukterines įmones ar darbuotojus) gautinos sumos nepripažįstamos rizikos mažinimo priemonėmis; ir |
| --- | --- |

iv)

Iš su skolininku susijusių įmonių (įskaitant dukterines įmones ar darbuotojus) gautinos sumos nepripažįstamos rizikos mažinimo priemonėmis; ir

| v) | Kredito įstaiga turi dokumentuotą procesą gautinų sumų atgavimui kritinėse situacijose. Kredito įstaiga turi reikiamas sąlygas atgavimui, net jei ji pasitiki skolininku šiuo aspektu. |
| --- | --- |

v)

Kredito įstaiga turi dokumentuotą procesą gautinų sumų atgavimui kritinėse situacijose. Kredito įstaiga turi reikiamas sąlygas atgavimui, net jei ji pasitiki skolininku šiuo aspektu.

1.6.   Minimalūs reikalavimai kitų fizinių užtikrinimo priemonių pripažinimui

| 10. | Kitos fizinės užtikrinimo priemonės pripažįstamos, jei įvykdytos šios sąlygos:






  a) | Susitarimai dėl užtikrinimo priemonių yra teisiškai veiksmingi ir įgyvendinami bei suteikia kredito įstaigai galimybę per protingą laikotarpį atgauti turto vertę; |
| --- | --- | --- |

10.

Kitos fizinės užtikrinimo priemonės pripažįstamos, jei įvykdytos šios sąlygos:

a)

Susitarimai dėl užtikrinimo priemonių yra teisiškai veiksmingi ir įgyvendinami bei suteikia kredito įstaigai galimybę per protingą laikotarpį atgauti turto vertę;

| b) | Išskyrus tik 9 punkto a papunkčio ii įtraukoje paminėtas leidžiamas ankstesnes pirmumo reikalavimo teises, leidžiamas tik toks įkeitimas, kai įgyjama kreditorinio reikalavimo pirmumo teisės į užtikrinimo priemonę. Taigi kredito įstaiga turi pirmumo teisę visų kitų skolintojų atžvilgiu į pajamas iš realizuotos užtikrinimo priemonės; |
| --- | --- |

b)

Išskyrus tik 9 punkto a papunkčio ii įtraukoje paminėtas leidžiamas ankstesnes pirmumo reikalavimo teises, leidžiamas tik toks įkeitimas, kai įgyjama kreditorinio reikalavimo pirmumo teisės į užtikrinimo priemonę. Taigi kredito įstaiga turi pirmumo teisę visų kitų skolintojų atžvilgiu į pajamas iš realizuotos užtikrinimo priemonės;

| c) | Turto vertė stebima reguliariai, ne rečiau kaip kartą kiekvienais metais. Stebėseną reikia atlikti dažniau, kai žymiai pasikeičia rinkos sąlygos; |
| --- | --- |

c)

Turto vertė stebima reguliariai, ne rečiau kaip kartą kiekvienais metais. Stebėseną reikia atlikti dažniau, kai žymiai pasikeičia rinkos sąlygos;

| d) | Į paskolos sutartį įtraukti išsamūs užtikrinimo priemonės aprašymai bei detalios perkainojimo atlikimo būdo ir dažnumo instrukcijos; |
| --- | --- |

d)

Į paskolos sutartį įtraukti išsamūs užtikrinimo priemonės aprašymai bei detalios perkainojimo atlikimo būdo ir dažnumo instrukcijos;

| e) | Kredito įstaigos pripažįstamų fizinių užtikrinimo priemonių tipai bei jos taikoma politika ir praktika užtikrinimo priemonių ir pozicijos santykių atžvilgiu, kiekvieno tipo užtikrinimo priemonei yra aiškiai dokumentuojama jos vidaus kredito politikoje ir procedūrose, kurias galima patikrinti; |
| --- | --- |

e)

Kredito įstaigos pripažįstamų fizinių užtikrinimo priemonių tipai bei jos taikoma politika ir praktika užtikrinimo priemonių ir pozicijos santykių atžvilgiu, kiekvieno tipo užtikrinimo priemonei yra aiškiai dokumentuojama jos vidaus kredito politikoje ir procedūrose, kurias galima patikrinti;

| f) | Kredito įstaigos taikoma sandorių struktūros kredito politika numato reikalavimus užtikrinimo priemonėms atsižvelgiant į pozicijos sumą, gebėjimą lengvai realizuoti užtikrinimo priemonę, gebėjimą objektyviai nustatyti kainą arba rinkos vertę, dažnumą, kokiu galima nesunkiai nustatyti vertę (įskaitant specialisto vertinimą), ir užtikrinimo priemonės vertės nepastovumą arba nepastovumo koeficientą; |
| --- | --- |

f)

Kredito įstaigos taikoma sandorių struktūros kredito politika numato reikalavimus užtikrinimo priemonėms atsižvelgiant į pozicijos sumą, gebėjimą lengvai realizuoti užtikrinimo priemonę, gebėjimą objektyviai nustatyti kainą arba rinkos vertę, dažnumą, kokiu galima nesunkiai nustatyti vertę (įskaitant specialisto vertinimą), ir užtikrinimo priemonės vertės nepastovumą arba nepastovumo koeficientą;

| g) | Atliekant vertinimą ir perkainojimą, visapusiškai atsižvelgiama į bet kurį užtikrinimo priemonės pablogėjimą ar nusidėvėjimą. Atliekant vertinimą ir perkainojimą, ypatingas dėmesys turi būti kreipiamas į laiko poveikį užtikrinimo priemonėms, kurios kinta atsižvelgiant į tendencijas ir laiką; |
| --- | --- |

g)

Atliekant vertinimą ir perkainojimą, visapusiškai atsižvelgiama į bet kurį užtikrinimo priemonės pablogėjimą ar nusidėvėjimą. Atliekant vertinimą ir perkainojimą, ypatingas dėmesys turi būti kreipiamas į laiko poveikį užtikrinimo priemonėms, kurios kinta atsižvelgiant į tendencijas ir laiką;

| h) | Kredito įstaiga turi turėti teisę fiziškai tikrinti turtą. Kredito įstaiga turi politiką ir procedūras, kuriais įgyvendinama tokia jos teisė atlikti fizinį patikrinimą; ir |
| --- | --- |

h)

Kredito įstaiga turi turėti teisę fiziškai tikrinti turtą. Kredito įstaiga turi politiką ir procedūras, kuriais įgyvendinama tokia jos teisė atlikti fizinį patikrinimą; ir

| i) | Kredito įstaiga turi turėti procedūras, leidžiančias stebėti, kad užtikrinimui naudojamas turtas yra tinkamai apdraustas žalos atvejais. |
| --- | --- |

i)

Kredito įstaiga turi turėti procedūras, leidžiančias stebėti, kad užtikrinimui naudojamas turtas yra tinkamai apdraustas žalos atvejais.

1.7.   Minimalūs reikalavimai, kad lizingo (finansinės nuomos) pozicijas būtų galima laikyti užtikrintomis

| 11. | Iš lizingo (finansinės nuomos) sandorių atsirandančios pozicijos laikomos užtikrintomis atitinkamu įkeistu išnuomotu turtu, jei įvykdytos šios sąlygos:






  a) | įvykdomos 8 arba 10 punkte — atitinkamai pagal situaciją — išdėstytos išnuomoto turto pripažinimo užtikrinimo priemone sąlygos; |
| --- | --- | --- |

11.

Iš lizingo (finansinės nuomos) sandorių atsirandančios pozicijos laikomos užtikrintomis atitinkamu įkeistu išnuomotu turtu, jei įvykdytos šios sąlygos:

a)

įvykdomos 8 arba 10 punkte — atitinkamai pagal situaciją — išdėstytos išnuomoto turto pripažinimo užtikrinimo priemone sąlygos;

| b) | nuomotojas patikimai valdo riziką, susijusią su lizingo (finansinės nuomos) būdu nuomojamo turto vertės panaudojimu, amžiumi ir planuojamu senėjimu, įskaitant deramą užtikrinimo priemonės vertės stebėjimą; |
| --- | --- |

b)

nuomotojas patikimai valdo riziką, susijusią su lizingo (finansinės nuomos) būdu nuomojamo turto vertės panaudojimu, amžiumi ir planuojamu senėjimu, įskaitant deramą užtikrinimo priemonės vertės stebėjimą;

| c) | yra tvirtas teisinis pagrindas, nustatantis skolintojo teisėtą nuosavybės teisę į turtą ir gebėjimą laiku pasinaudoti savo, kaip savininko, teisėmis; |
| --- | --- |

c)

yra tvirtas teisinis pagrindas, nustatantis skolintojo teisėtą nuosavybės teisę į turtą ir gebėjimą laiku pasinaudoti savo, kaip savininko, teisėmis;

| d) | jeigu nebuvo nustatytas jau skaičiuojant LGD dydį, skirtumas tarp neapmokėtos sumos ir užtikrinimo priemonės rinkos vertės neturi būti toks didelis, kad pernelyg padidintų išnuomotam turtui priskiriamą kredito rizikos mažėjimą. |
| --- | --- |

d)

jeigu nebuvo nustatytas jau skaičiuojant LGD dydį, skirtumas tarp neapmokėtos sumos ir užtikrinimo priemonės rinkos vertės neturi būti toks didelis, kad pernelyg padidintų išnuomotam turtui priskiriamą kredito rizikos mažėjimą.

1.8.   Minimalūs reikalavimai kito tiesioginio kredito užtikrinimo pripažinimui

1.8.1.   Indėliai arba grynųjų pinigų atitikmens priemonės trečiosios šalies įstaigose

| 12. | 1 dalies 23 punkte minimas užtikrinimas traktuojamas taip, kaip aprašyta 3 dalies 79 punkte, jei įvykdytos šios sąlygos:






  a) | skolininko pretenzija trečiosios šalies institucijai yra atvirai įkeista arba perleista skolinančiajai kredito įstaigai ir šis įkeitimas arba perleidimas yra teisiškai veiksmingas pagal visas šį procesą reglamentuojančias teisines nuostatas; |
| --- | --- | --- |

12.

1 dalies 23 punkte minimas užtikrinimas traktuojamas taip, kaip aprašyta 3 dalies 79 punkte, jei įvykdytos šios sąlygos:

a)

skolininko pretenzija trečiosios šalies institucijai yra atvirai įkeista arba perleista skolinančiajai kredito įstaigai ir šis įkeitimas arba perleidimas yra teisiškai veiksmingas pagal visas šį procesą reglamentuojančias teisines nuostatas;

| b) | trečiosios šalies institucijai yra pranešta apie įkeitimą arba perleidimą; |
| --- | --- |

b)

trečiosios šalies institucijai yra pranešta apie įkeitimą arba perleidimą;

| c) | gavusi pranešimą, trečiosios šalies institucija gali mokėti įmokas tik skolinančiajai kredito įstaigai arba kitoms šalims, bet tik gavusi skolinančiosios kredito įstaigos sutikimą; ir |
| --- | --- |

c)

gavusi pranešimą, trečiosios šalies institucija gali mokėti įmokas tik skolinančiajai kredito įstaigai arba kitoms šalims, bet tik gavusi skolinančiosios kredito įstaigos sutikimą; ir

| d) | Įkeitimas arba perleidimas yra besąlyginis ir neatšaukiamas. |
| --- | --- |

d)

Įkeitimas arba perleidimas yra besąlyginis ir neatšaukiamas.

1.8.2.   Gyvybės draudimo polisai, įkeisti skolinančiajai kredito įstaigai

| 13. | Skolinančiajai kredito įstaigai įkeisti gyvybės draudimo polisai pripažįstami, jei įvykdytos šios sąlygos:






  a) | įmonė, teikianti gyvybės draudimo paslaugas, gali būti pripažinta tinkama netiesioginio kredito užtikrinimo teikėja pagal 1 dalies 26 punktą; |
| --- | --- | --- |

13.

Skolinančiajai kredito įstaigai įkeisti gyvybės draudimo polisai pripažįstami, jei įvykdytos šios sąlygos:

a)

įmonė, teikianti gyvybės draudimo paslaugas, gali būti pripažinta tinkama netiesioginio kredito užtikrinimo teikėja pagal 1 dalies 26 punktą;

| b) | gyvybės draudimo polisas yra atvirai įkeistas arba perleistas skolinančiajai kredito įstaigai; |
| --- | --- |

b)

gyvybės draudimo polisas yra atvirai įkeistas arba perleistas skolinančiajai kredito įstaigai;

| c) | įmonei, teikiančiai gyvybės draudimo paslaugas, yra pranešta apie įkeitimą arba perleidimą, ir todėl be skolinančiosios kredito įstaigos sutikimo ji negali mokėti pagal sutartį mokėtinų sumų; |
| --- | --- |

c)

įmonei, teikiančiai gyvybės draudimo paslaugas, yra pranešta apie įkeitimą arba perleidimą, ir todėl be skolinančiosios kredito įstaigos sutikimo ji negali mokėti pagal sutartį mokėtinų sumų;

| d) | deklaruotos išperkamosios draudimo sumos negalima sumažinti; |
| --- | --- |

d)

deklaruotos išperkamosios draudimo sumos negalima sumažinti;

| e) | skolininkui nevykdant įsipareigojimų, skolinančioji kredito įstaiga turi turėti teisę atšaukti polisą ir laiku gauti išperkamąją sumą; |
| --- | --- |

e)

skolininkui nevykdant įsipareigojimų, skolinančioji kredito įstaiga turi turėti teisę atšaukti polisą ir laiku gauti išperkamąją sumą;

| f) | skolinančiajai kredito įstaigai pranešama apie visus atvejus, kai poliso turėtojas nemoka įmokų pagal polisą; |
| --- | --- |

f)

skolinančiajai kredito įstaigai pranešama apie visus atvejus, kai poliso turėtojas nemoka įmokų pagal polisą;

| g) | kredito užtikrinimas turi būti numatytas visam paskolos terminui. Kai tai neįmanoma, nes draudimo teisiniai santykiai baigiasi dar prieš pasibaigiant paskolos teisiniams santykiams, kredito įstaiga turi užtikrinti, kad pagal draudimo sutartį gaunama suma iki paskolos sutarties termino pabaigos būtų naudojama kaip užtikrinimo priemonė kredito įstaigai; ir |
| --- | --- |

g)

kredito užtikrinimas turi būti numatytas visam paskolos terminui. Kai tai neįmanoma, nes draudimo teisiniai santykiai baigiasi dar prieš pasibaigiant paskolos teisiniams santykiams, kredito įstaiga turi užtikrinti, kad pagal draudimo sutartį gaunama suma iki paskolos sutarties termino pabaigos būtų naudojama kaip užtikrinimo priemonė kredito įstaigai; ir

| h) | įkeitimas arba perleidimas turi būti teisiškai veiksmingas ir įgyvendinimas visose jurisdikcijose, kurios yra susijusios paskolos sutarties sudarymo metu. |
| --- | --- |

h)

įkeitimas arba perleidimas turi būti teisiškai veiksmingas ir įgyvendinimas visose jurisdikcijose, kurios yra susijusios paskolos sutarties sudarymo metu.

2.   NETIESIOGINIS KREDITO UŽTIKRINIMAS IR SU KREDITU SUSIJĘ VEKSELIAI

2.1.   Bendri reikalavimai garantijoms ir kredito išvestinėms priemonėms

| 14. | Remiantis 16 punktu, kredito užtikrinimas, kylantis iš garantijos arba kredito išvestinės priemonės, pripažįstamas, jei įvykdytos šios sąlygos:






  a) | kredito užtikrinimas yra tiesioginis; |
| --- | --- | --- |

14.

Remiantis 16 punktu, kredito užtikrinimas, kylantis iš garantijos arba kredito išvestinės priemonės, pripažįstamas, jei įvykdytos šios sąlygos:

a)

kredito užtikrinimas yra tiesioginis;

| b) | kredito užtikrinimo apimtis yra aiškiai apibrėžta ir neginčijama; |
| --- | --- |

b)

kredito užtikrinimo apimtis yra aiškiai apibrėžta ir neginčijama;

| c) | kredito užtikrinimo sutartyje nėra nė vienos sąlygos, kurios įvykdymo skolintojas negalėtų tiesiogiai kontroliuoti, kuri:






  i) | užtikrinimo teikėjui leistų vienašališkai atšaukti užtikrinimą; |
| --- | --- | --- |

c)

kredito užtikrinimo sutartyje nėra nė vienos sąlygos, kurios įvykdymo skolintojas negalėtų tiesiogiai kontroliuoti, kuri:

i)

užtikrinimo teikėjui leistų vienašališkai atšaukti užtikrinimą;

| ii) | padidintų galiojančią užtikrinimo savikainą dėl užtikrintos pozicijos mažėjančios kredito kokybės; |
| --- | --- |

ii)

padidintų galiojančią užtikrinimo savikainą dėl užtikrintos pozicijos mažėjančios kredito kokybės;

| iii) | galėtų trukdyti užtikrinimo teikėjui būti įsipareigojusiam laiku išmokėti išmoką, jei pradinis įsipareigojantysis asmuo laiku nesumoka bet kurių mokėtinų įmokų; arba |
| --- | --- |

iii)

galėtų trukdyti užtikrinimo teikėjui būti įsipareigojusiam laiku išmokėti išmoką, jei pradinis įsipareigojantysis asmuo laiku nesumoka bet kurių mokėtinų įmokų; arba

| iv) | galėtų leisti, kad užtikrinimo teikėjas sumažintų kredito užtikrinimo terminą. |
| --- | --- |

iv)

galėtų leisti, kad užtikrinimo teikėjas sumažintų kredito užtikrinimo terminą.

| d) | garantija turi būti teisiškai veiksminga ir įgyvendinima visose jurisdikcijose, kurios yra susijusios paskolos sutarties sudarymo metu. |
| --- | --- |

d)

garantija turi būti teisiškai veiksminga ir įgyvendinima visose jurisdikcijose, kurios yra susijusios paskolos sutarties sudarymo metu.

2.1.1.   Veiklai taikomi reikalavimai

| 15. | Kredito įstaiga įtikina kompetentingą instituciją, kad ji turi sistemas, leidžiančias valdyti galimą rizikos, atsirandančios dėl kredito įstaigos naudojamų garantijų ir kredito išvestinių priemonių, koncentraciją. Kredito įstaiga turi sugebėti pademonstruoti, kaip jos garantijų ar kredito išvestinių priemonių naudojimo strategija yra susijusi su jos bendrojo rizikos portfelio valdymu. |
| --- | --- |

15.

Kredito įstaiga įtikina kompetentingą instituciją, kad ji turi sistemas, leidžiančias valdyti galimą rizikos, atsirandančios dėl kredito įstaigos naudojamų garantijų ir kredito išvestinių priemonių, koncentraciją. Kredito įstaiga turi sugebėti pademonstruoti, kaip jos garantijų ar kredito išvestinių priemonių naudojimo strategija yra susijusi su jos bendrojo rizikos portfelio valdymu.

2.2.   Centrinės valdžios ir kitos valstybinio sektoriaus netiesioginės garantijos

| 16. | Kai poziciją užtikrina garantija, kuri pati yra netiesiogiai garantuota centrinės valdžios arba centrinio banko, regioninės ar vietos valdžios arba valstybinio sektoriaus subjekto, kai pretenzijos jų atžvilgiu traktuojamos kaip pretenzijos centrinei valdžiai, kurios jurisdikcijoje jie yra įsteigti pagal 78–83 straipsnius, daugiašalio plėtros banko, kuriam priskiriamas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius, arba valstybinio sektoriaus subjekto, kai pretenzijos jo atžvilgiu traktuojamos kaip pretenzijos kredito įstaigoms pagal 78–83 straipsnius, pozicija gali būti laikoma užtikrinta to subjekto suteikta garantija su sąlyga, kad įvykdytos šios sąlygos:






  a) | netiesioginė garantija apima visus pretenzijos kredito rizikos elementus; |
| --- | --- | --- |

16.

Kai poziciją užtikrina garantija, kuri pati yra netiesiogiai garantuota centrinės valdžios arba centrinio banko, regioninės ar vietos valdžios arba valstybinio sektoriaus subjekto, kai pretenzijos jų atžvilgiu traktuojamos kaip pretenzijos centrinei valdžiai, kurios jurisdikcijoje jie yra įsteigti pagal 78–83 straipsnius, daugiašalio plėtros banko, kuriam priskiriamas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius, arba valstybinio sektoriaus subjekto, kai pretenzijos jo atžvilgiu traktuojamos kaip pretenzijos kredito įstaigoms pagal 78–83 straipsnius, pozicija gali būti laikoma užtikrinta to subjekto suteikta garantija su sąlyga, kad įvykdytos šios sąlygos:

a)

netiesioginė garantija apima visus pretenzijos kredito rizikos elementus;

| b) | teik garantija, tiek ir netiesioginė garantija atitinka 14, 15 ir 18 punktuose išdėstytus reikalavimus garantijoms, išskyrus tai, kad netiesioginė garantija turi būti tiesioginė; |
| --- | --- |

b)

teik garantija, tiek ir netiesioginė garantija atitinka 14, 15 ir 18 punktuose išdėstytus reikalavimus garantijoms, išskyrus tai, kad netiesioginė garantija turi būti tiesioginė;

| c) | kompetentingai institucijai įrodyta, kad netiesioginė garantija yra patikima ir kad nėra jokių ankstesnių laikotarpių įrodymų, kad jos suma yra mažesnė už lygiavertę to subjekto tiesioginės garantijos sumą. |
| --- | --- |

c)

kompetentingai institucijai įrodyta, kad netiesioginė garantija yra patikima ir kad nėra jokių ankstesnių laikotarpių įrodymų, kad jos suma yra mažesnė už lygiavertę to subjekto tiesioginės garantijos sumą.

| 17. | 16 punkto nuostatos taip pat taikomos pozicijai, kurią netiesiogiai garantuoja ne jame išvardyti subjektai, jeigu pozicijos netiesioginę garantiją tiesiogiai garantuoja vienas iš išvardytų subjektų ir jis atitinka tame punkte išdėstytas sąlygas. |
| --- | --- |

17.

16 punkto nuostatos taip pat taikomos pozicijai, kurią netiesiogiai garantuoja ne jame išvardyti subjektai, jeigu pozicijos netiesioginę garantiją tiesiogiai garantuoja vienas iš išvardytų subjektų ir jis atitinka tame punkte išdėstytas sąlygas.

2.3.   Papildomi reikalavimai garantijoms

| 18. | Garantija pripažįstama, jei įvykdytos ir šios sąlygos:






  a) | Tam tikro nustatyto sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo ir (arba) nemokėjimo atveju skolinančioji kredito įstaiga turi teisę atitinkamu laiku reikalauti, kad garantas sumokėtų bet kurias sumas, mokėtinas pagal pretenziją, kuriai suteiktas užtikrinimas. Skolinančioji kredito įstaiga turi teisę pirmiausia reikalauti iš garanto, kad būtų įvykdyti įsipareigojimai. Kai netiesioginėmis užtikrinimo priemonėmis užtikrintos gyvenamosios paskirties hipotekinės paskolos, 14 punkto c papunkčio iii dalyje ir šio punkto pirmosios dalies reikalavimus reikia atitikti 24 mėnesių laikotarpį; |
| --- | --- | --- |

18.

Garantija pripažįstama, jei įvykdytos ir šios sąlygos:

a)

Tam tikro nustatyto sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo ir (arba) nemokėjimo atveju skolinančioji kredito įstaiga turi teisę atitinkamu laiku reikalauti, kad garantas sumokėtų bet kurias sumas, mokėtinas pagal pretenziją, kuriai suteiktas užtikrinimas. Skolinančioji kredito įstaiga turi teisę pirmiausia reikalauti iš garanto, kad būtų įvykdyti įsipareigojimai. Kai netiesioginėmis užtikrinimo priemonėmis užtikrintos gyvenamosios paskirties hipotekinės paskolos, 14 punkto c papunkčio iii dalyje ir šio punkto pirmosios dalies reikalavimus reikia atitikti 24 mėnesių laikotarpį;

| b) | Garantija yra aiškiai dokumentuotas garanto prisiimtas įsipareigojimas; ir |
| --- | --- |

b)

Garantija yra aiškiai dokumentuotas garanto prisiimtas įsipareigojimas; ir

| c) | Remiantis kitu sakiniu, garantija apima visų mokėjimų, kuriuos įsipareigojantysis asmuo turi sumokėti ryšium su pretenzija, rūšis. Kai į garantiją neįtraukiami tam tikri mokėjimų tipai, pripažinta garantijos vertė koreguojama, kad atspindėtų užtikrinimo priemonės sumos limitą. |
| --- | --- |

c)

Remiantis kitu sakiniu, garantija apima visų mokėjimų, kuriuos įsipareigojantysis asmuo turi sumokėti ryšium su pretenzija, rūšis. Kai į garantiją neįtraukiami tam tikri mokėjimų tipai, pripažinta garantijos vertė koreguojama, kad atspindėtų užtikrinimo priemonės sumos limitą.

| 19. | Esant garantijoms, kurios paruošiamos pagal šiam tikslui kompetentingų institucijų pripažintas garantijų programas arba 16 punkte paminėtoms institucijų netiesioginėms garantijoms, 18 punkto a papunktyje paminėti reikalavimai laikomi įvykdytais esant vienai iš toliau numatytų sąlygų:






  a) | skolinančioji kredito įstaiga turi teisę laiku gauti išankstinį mokėjimą iš garanto, apskaičiuotą taip, kad atspindėtų patikimą ekonominių nuostolių įvertį, įskaitant nuostolius, kurie atsiranda dėl palūkanų ar kitų įmokų, kurias skolininkas yra įsipareigojęs mokėti, nemokėjimo, kai tikėtina, kad tokius nuostolius gali patirti skolinančioji kredito įstaiga, proporcingai garantijos draudimo sumai; arba |
| --- | --- | --- |

19.

Esant garantijoms, kurios paruošiamos pagal šiam tikslui kompetentingų institucijų pripažintas garantijų programas arba 16 punkte paminėtoms institucijų netiesioginėms garantijoms, 18 punkto a papunktyje paminėti reikalavimai laikomi įvykdytais esant vienai iš toliau numatytų sąlygų:

a)

skolinančioji kredito įstaiga turi teisę laiku gauti išankstinį mokėjimą iš garanto, apskaičiuotą taip, kad atspindėtų patikimą ekonominių nuostolių įvertį, įskaitant nuostolius, kurie atsiranda dėl palūkanų ar kitų įmokų, kurias skolininkas yra įsipareigojęs mokėti, nemokėjimo, kai tikėtina, kad tokius nuostolius gali patirti skolinančioji kredito įstaiga, proporcingai garantijos draudimo sumai; arba

| b) | skolinančioji kredito įstaiga gali įrodyti garantijos teikiamą apsaugą nuostolių atvejais, įskaitant nuostolius, atsirandančius dėl to, kad skolininkas nesumokėjo pagal sutartį privalomų sumokėti palūkanų ir kitų mokesčių. |
| --- | --- |

b)

skolinančioji kredito įstaiga gali įrodyti garantijos teikiamą apsaugą nuostolių atvejais, įskaitant nuostolius, atsirandančius dėl to, kad skolininkas nesumokėjo pagal sutartį privalomų sumokėti palūkanų ir kitų mokesčių.

2.4.   Papildomi reikalavimai kredito išvestinėms priemonėms

| 20. | Kredito išvestinės priemonės pripažįstamos, jei įvykdytos šios sąlygos:






  a) | Remiantis b papunkčiu, kredito išvestinės priemonės turi apimti bent jau šiuos kredito įvykius:






  i) | nesugebėjimą sumokėti sumų, mokėtinų pagal pagrindinės pozicijos sutartis (numatant lengvatinį laikotarpį, kuris beveik lygus arba trumpesnis už pagrindinės pozicijos sutarties lengvatinį laikotarpį); |
| --- | --- | --- | --- |

20.

Kredito išvestinės priemonės pripažįstamos, jei įvykdytos šios sąlygos:

a)

Remiantis b papunkčiu, kredito išvestinės priemonės turi apimti bent jau šiuos kredito įvykius:

i)

nesugebėjimą sumokėti sumų, mokėtinų pagal pagrindinės pozicijos sutartis (numatant lengvatinį laikotarpį, kuris beveik lygus arba trumpesnis už pagrindinės pozicijos sutarties lengvatinį laikotarpį);

| ii) | įsipareigojančiojo asmens bankrotą, nemokumą ar negalėjimą grąžinti savo skolų ar jo veiklos sutrikimaus arba raštišką prisipažinimą, kad jis iš esmės negali grąžinti savo skolų atėjus grąžinimo terminui, ir panašius įvykius; ir |
| --- | --- |

ii)

įsipareigojančiojo asmens bankrotą, nemokumą ar negalėjimą grąžinti savo skolų ar jo veiklos sutrikimaus arba raštišką prisipažinimą, kad jis iš esmės negali grąžinti savo skolų atėjus grąžinimo terminui, ir panašius įvykius; ir

| iii) | pagrindinės pozicijos restruktūrizavimą, apimantį atleidimą nuo pagrindinės sumos, palūkanų arba įmokų mokėjimo ar atidėjimą kredito nuostolio atveju (t. y. nurodytos vertės koregavimo ar panašaus pelno (nuostolio) ataskaitos debeto atveju); |
| --- | --- |

iii)

pagrindinės pozicijos restruktūrizavimą, apimantį atleidimą nuo pagrindinės sumos, palūkanų arba įmokų mokėjimo ar atidėjimą kredito nuostolio atveju (t. y. nurodytos vertės koregavimo ar panašaus pelno (nuostolio) ataskaitos debeto atveju);

| b) | Kai kredito įvykiai, nurodyti kaip kredito išvestinė priemonė, neapima pagrindinės pozicijos restruktūrizavimo, kaip numatyta a papunkčio iii dalyje, kredito užtikrinimas vis tiek gali būti pripažintas sumažinus jo vertę, kaip nurodyta 3 dalies 83 punkte; |
| --- | --- |

b)

Kai kredito įvykiai, nurodyti kaip kredito išvestinė priemonė, neapima pagrindinės pozicijos restruktūrizavimo, kaip numatyta a papunkčio iii dalyje, kredito užtikrinimas vis tiek gali būti pripažintas sumažinus jo vertę, kaip nurodyta 3 dalies 83 punkte;

| c) | Jei kredito išvestinės priemonės numato atsiskaitymą pinigais, nuostolių patikimumui vertinti yra numatytas patikimas vertinimo procesas. Aiškiai nurodomas laikotarpis, per kurį galima gauti pagrindinės pozicijos įvertinimą po kredito įvykio; |
| --- | --- |

c)

Jei kredito išvestinės priemonės numato atsiskaitymą pinigais, nuostolių patikimumui vertinti yra numatytas patikimas vertinimo procesas. Aiškiai nurodomas laikotarpis, per kurį galima gauti pagrindinės pozicijos įvertinimą po kredito įvykio;

| d) | Jei atsiskaitymui reikalaujama, kad būtų numatytos užtikrinimo pirkėjo teisės ir galimybės perleisti pagrindinę poziciją užtikrinimo teikėjui, pagrindinės pozicijos sąlygos numato, kad negalima nepagrįstai sulaikyti jokio tokiam perleidimui reikiamo sutikimo; ir |
| --- | --- |

d)

Jei atsiskaitymui reikalaujama, kad būtų numatytos užtikrinimo pirkėjo teisės ir galimybės perleisti pagrindinę poziciją užtikrinimo teikėjui, pagrindinės pozicijos sąlygos numato, kad negalima nepagrįstai sulaikyti jokio tokiam perleidimui reikiamo sutikimo; ir

| e) | Aiškiai nurodoma šalių, atsakingų už nustatymą, ar įvyko kredito įvykis, tapatybė. Šis nustatymas nėra vien tik užtikrinimo teikėjo atsakomybė. Užtikrinimo pirkėjas turi teisę (galimybę) informuoti užtikrinimo teikėją apie kredito įvykio atsiradimą. |
| --- | --- |

e)

Aiškiai nurodoma šalių, atsakingų už nustatymą, ar įvyko kredito įvykis, tapatybė. Šis nustatymas nėra vien tik užtikrinimo teikėjo atsakomybė. Užtikrinimo pirkėjas turi teisę (galimybę) informuoti užtikrinimo teikėją apie kredito įvykio atsiradimą.

| 21. | Nesutapimas tarp skolinančios kredito įstaigos turimos pozicijos ir kredito išvestinės priemonės pagrindinės pozicijos (pvz. įsipareigojimo, naudojamo nustatyti atsiskaitymo vertę pinigais arba perduodamą įsipareigojimą) arba tarp skolinančios kredito įstaigos turimos pozicijos ir įsipareigojimo, naudojamo nustatyti, ar įvyko kredito įvykis, leistinas tik tada, jei įvykdomos šios sąlygos:






  a) | kredito išvestinės priemonės pagrindinės poziciją pozicija arba įsipareigojimas, naudojamas nustatyti, ar įvyko kredito įvykis — atsižvelgiant į situaciją — vertinami vienodu (pari passu) arba žemesniu prioritetu nei skolinančios kredito įstaigos turima pozicija; ir |
| --- | --- | --- |

21.

Nesutapimas tarp skolinančios kredito įstaigos turimos pozicijos ir kredito išvestinės priemonės pagrindinės pozicijos (pvz. įsipareigojimo, naudojamo nustatyti atsiskaitymo vertę pinigais arba perduodamą įsipareigojimą) arba tarp skolinančios kredito įstaigos turimos pozicijos ir įsipareigojimo, naudojamo nustatyti, ar įvyko kredito įvykis, leistinas tik tada, jei įvykdomos šios sąlygos:

a)

kredito išvestinės priemonės pagrindinės poziciją pozicija arba įsipareigojimas, naudojamas nustatyti, ar įvyko kredito įvykis — atsižvelgiant į situaciją — vertinami vienodu (pari passu) arba žemesniu prioritetu nei skolinančios kredito įstaigos turima pozicija; ir

| b) | skolinančios kredito įstaigos turimos pozicijos ir pagrindinės pozicijos arba įsipareigojimo, naudojamo nustatyti, ar įvyko kredito įvykis — atsižvelgiant į situaciją – įsipareigojantysis asmuo yra tas pats (t. y. tas pats juridinis asmuo), taip pat yra numatyti teisiškai įgyvendinami sutarties straipsniai, numatantys kryžminio neįvykdymo arba kryžminio pagreitinimo atvejus. |
| --- | --- |

b)

skolinančios kredito įstaigos turimos pozicijos ir pagrindinės pozicijos arba įsipareigojimo, naudojamo nustatyti, ar įvyko kredito įvykis — atsižvelgiant į situaciją – įsipareigojantysis asmuo yra tas pats (t. y. tas pats juridinis asmuo), taip pat yra numatyti teisiškai įgyvendinami sutarties straipsniai, numatantys kryžminio neįvykdymo arba kryžminio pagreitinimo atvejus.

2.5.   Reikalavimai, kuriuos reikia tenkinti norint taikyti VII priedo 1 dalies 4 punkte apibrėžtą metodą.

| 22. | Kad kredito užtikrinimui, kylančiam iš garantijos arba kredito išvestinės finansinės priemonės, būtų galima taikyti VII priedo 1 dalies 4 punkte apibrėžtą metodą, ji turi tenkinti šias sąlygas:






  a) | kredito įstaigos turima pozicija yra:






  — | įmonės pozicija, kaip apibrėžta 86 straipsnyje, išskyrus draudimo ir perdraudimo įmones; |
| --- | --- | --- | --- |

22.

Kad kredito užtikrinimui, kylančiam iš garantijos arba kredito išvestinės finansinės priemonės, būtų galima taikyti VII priedo 1 dalies 4 punkte apibrėžtą metodą, ji turi tenkinti šias sąlygas:

a)

kredito įstaigos turima pozicija yra:

—

įmonės pozicija, kaip apibrėžta 86 straipsnyje, išskyrus draudimo ir perdraudimo įmones;

| — | pozicija regioninei ir vietos valdžiai arba viešojo sektoriaus subjektams, kuri pagal 86 straipsnį nelaikoma pozicija centrinei valdžiai arba centriniam bankui; arba |
| --- | --- |

—

pozicija regioninei ir vietos valdžiai arba viešojo sektoriaus subjektams, kuri pagal 86 straipsnį nelaikoma pozicija centrinei valdžiai arba centriniam bankui; arba

| — | pozicija mažiems ir vidutinio dydžio subjektams, priskiriama mažmeninėms pozicijoms pagal 86 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

—

pozicija mažiems ir vidutinio dydžio subjektams, priskiriama mažmeninėms pozicijoms pagal 86 straipsnio 4 dalį;

| b) | kredito įstaigai įsipareigojantys asmenys nėra tos pačios nariai grupės kaip užtikrinimo teikėjai; |
| --- | --- |

b)

kredito įstaigai įsipareigojantys asmenys nėra tos pačios nariai grupės kaip užtikrinimo teikėjai;

| c) | pozicija yra apdrausta viena iš šių priemonių:






  — | netiesiogine kredito išvestinės finansinės priemonės arba garantijos, taikomos vieno subjekto įsipareigojimams užtikrinti; |
| --- | --- | --- |

c)

pozicija yra apdrausta viena iš šių priemonių:

—

netiesiogine kredito išvestinės finansinės priemonės arba garantijos, taikomos vieno subjekto įsipareigojimams užtikrinti;

| — | pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo krepšelio produktai — metodas taikomas tam krepšelio turtui, kurio pagal riziką įvertinta pozicija yra mažiausia; arba |
| --- | --- |

—

pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo krepšelio produktai — metodas taikomas tam krepšelio turtui, kurio pagal riziką įvertinta pozicija yra mažiausia; arba

| — | n-ojo įsipareigojimų neįvykdymo krepšelio produktai — gaunamas užtikrinimas yra tinkamas pagal šią sistemą tik tuomet, jeigu pasiekiamas tinkamas (n – 1)-oji įsipareigojimų nevykdymo užtikrinimas arba jeigu jau yra (buvo) neįvykdyti su (n – 1) dalimi susiję įsipareigojimai. Tokiu atveju metodas taikomas krepšelyje esančiam turtui, kurio pagal riziką įvertinta pozicija yra mažiausia; |
| --- | --- |

—

n-ojo įsipareigojimų neįvykdymo krepšelio produktai — gaunamas užtikrinimas yra tinkamas pagal šią sistemą tik tuomet, jeigu pasiekiamas tinkamas (n – 1)-oji įsipareigojimų nevykdymo užtikrinimas arba jeigu jau yra (buvo) neįvykdyti su (n – 1) dalimi susiję įsipareigojimai. Tokiu atveju metodas taikomas krepšelyje esančiam turtui, kurio pagal riziką įvertinta pozicija yra mažiausia;

| d) | kredito užtikrinimas atitinka 14, 15, 18, 20 ir 21 punktuose nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

d)

kredito užtikrinimas atitinka 14, 15, 18, 20 ir 21 punktuose nustatytus reikalavimus;

| e) | nustatant rizikos koeficientas, nustatytą pozicijai prieš pradedant taikyti VII priedo 1 dalies 4 punkte numatytą tvarką, nebuvo atsižvelgtą į užtikrinimo priemonę; |
| --- | --- |

e)

nustatant rizikos koeficientas, nustatytą pozicijai prieš pradedant taikyti VII priedo 1 dalies 4 punkte numatytą tvarką, nebuvo atsižvelgtą į užtikrinimo priemonę;

| f) | kredito įstaiga turi teisę ir tikisi gauti išmokas iš užtikrinimo teikėjo nesiimdama jokių teisinių veiksmų ir nereikalaudama, kad sandorio šalis sumokėtų. Kiek tai įmanoma, kredito įstaiga imasi priemonių, kad įsitikintų, jog užtikrinimo teikėjas sumokės kreditą nedelsdamas, jeigu iškiltų toks atvejis; |
| --- | --- |

f)

kredito įstaiga turi teisę ir tikisi gauti išmokas iš užtikrinimo teikėjo nesiimdama jokių teisinių veiksmų ir nereikalaudama, kad sandorio šalis sumokėtų. Kiek tai įmanoma, kredito įstaiga imasi priemonių, kad įsitikintų, jog užtikrinimo teikėjas sumokės kreditą nedelsdamas, jeigu iškiltų toks atvejis;

| g) | įsigyta kredito užtikrinimas padengia visus apdraustos pozicijos kredito nuostolius, kurie patiriami dėl sutartyje numatytų su kreditu susijusių įsipareigojimų neįvykdymo atvejų; |
| --- | --- |

g)

įsigyta kredito užtikrinimas padengia visus apdraustos pozicijos kredito nuostolius, kurie patiriami dėl sutartyje numatytų su kreditu susijusių įsipareigojimų neįvykdymo atvejų;

| h) | jeigu išmokėjimo schemoje yra numatytas fizinis atsiskaitymas, tuomet turi būti teisinis tikrumas dėl paskolos, obligacijų arba galimų įsipareigojimų perleidimo. Jeigu kredito įstaiga ketina perleisti kitokią pretenziją negu turima pozicija, ji turi užtikrinti, kad toji perleidžiama pretenzija yra pakankamai likvidi, kad kredito įstaiga gali ją nupirkti, kad fiziškai atsiskaityti pagal sutartį; |
| --- | --- |

h)

jeigu išmokėjimo schemoje yra numatytas fizinis atsiskaitymas, tuomet turi būti teisinis tikrumas dėl paskolos, obligacijų arba galimų įsipareigojimų perleidimo. Jeigu kredito įstaiga ketina perleisti kitokią pretenziją negu turima pozicija, ji turi užtikrinti, kad toji perleidžiama pretenzija yra pakankamai likvidi, kad kredito įstaiga gali ją nupirkti, kad fiziškai atsiskaityti pagal sutartį;

| i) | užtikrinimo teikėjas ir kredito įstaiga teisiškai raštu patvirtina kredito užtikrinimo susitarimo sąlygas; |
| --- | --- |

i)

užtikrinimo teikėjas ir kredito įstaiga teisiškai raštu patvirtina kredito užtikrinimo susitarimo sąlygas;

| j) | kredito įstaigos turi parengusios tvarką, kaip nustatyti pernelyg dideles sąsajas tarp užtikrinimo teikėjo ir kredito įstaigos turimos pozicijos įsipareigojančiojo asmens kredito kokybės, atsirandančias dėl to, kad jų veikla priklauso nuo bendrų sisteminės rizikos veiksnių; ir |
| --- | --- |

j)

kredito įstaigos turi parengusios tvarką, kaip nustatyti pernelyg dideles sąsajas tarp užtikrinimo teikėjo ir kredito įstaigos turimos pozicijos įsipareigojančiojo asmens kredito kokybės, atsirandančias dėl to, kad jų veikla priklauso nuo bendrų sisteminės rizikos veiksnių; ir

| k) | užtikrinimo nuo gautinų sumų sumažėjimo rizikos atveju, įsigytų gautinų sumų pardavėjas nėra tos pačios grupės narys kaip užtikrinimo teikėjas. |
| --- | --- |

k)

užtikrinimo nuo gautinų sumų sumažėjimo rizikos atveju, įsigytų gautinų sumų pardavėjas nėra tos pačios grupės narys kaip užtikrinimo teikėjas.

1. 3 dalis — Kredito rizikos mažinimo poveikio apskaičiavimas

| 1. | Vadovaujantis 4–6 dalimis, kai tenkinamos 1 ir 2 dalių nuostatos, pagal riziką įvertintų pozicijų apskaičiavimas pagal 78–83 straipsnius ir pagal riziką įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimas pagal 84–89 straipsnius gali būti pakeistas pagal šios dalies nuostatas. |
| --- | --- |

1.

Vadovaujantis 4–6 dalimis, kai tenkinamos 1 ir 2 dalių nuostatos, pagal riziką įvertintų pozicijų apskaičiavimas pagal 78–83 straipsnius ir pagal riziką įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimas pagal 84–89 straipsnius gali būti pakeistas pagal šios dalies nuostatas.

| 2. | Pinigai, vertybiniai popieriai ar biržos prekės, įsigyti, pasiskolinti arba gauti pagal atpirkimo sandorį arba pagal vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius, laikomi užtikrinimo priemonėmis. |
| --- | --- |

2.

Pinigai, vertybiniai popieriai ar biržos prekės, įsigyti, pasiskolinti arba gauti pagal atpirkimo sandorį arba pagal vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius, laikomi užtikrinimo priemonėmis.

1.   TIESIOGINIS KREDITO UŽTIKRINIMAS

1.1.   Su kreditu susiję vekseliai

| 3. | Investicijos į skolinančios kredito įstaigos išleistus su kreditu susijusius vekselius gali būti laikomos piniginėmis užtikrinimo priemonėmis. |
| --- | --- |

3.

Investicijos į skolinančios kredito įstaigos išleistus su kreditu susijusius vekselius gali būti laikomos piniginėmis užtikrinimo priemonėmis.

1.2.   Balansiniai užskaitymo sandoriai

| 4. | Paskolos ir indėliai skolinančioje kredito įstaigoje, kuriems taikomi balansiniai užskaitymo sandoriai, turi būti laikomi piniginėmis užtikrinimo priemonėmis. |
| --- | --- |

4.

Paskolos ir indėliai skolinančioje kredito įstaigoje, kuriems taikomi balansiniai užskaitymo sandoriai, turi būti laikomi piniginėmis užtikrinimo priemonėmis.

1.3.   Pagrindiniai užskaitymo sandoriai, apimantys atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius

1.3.1.   Visiškai koreguotos pozicijos vertės apskaičiavimas

a)   Taikant „standartinių“ nepastovumo koregavimo arba „savų įverčių“ nepastovumo koregavimų metodus,

| 5. | remiantis 12–21 punktais, apskaičiuojant visiškai koreguotą pozicijos vertę (E*) pozicijoms, kurioms taikoma atitinkama pagrindinio užskaitymo sandorio sutartis, apimanti atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius, taikytini nepastovumo koregavimai apskaičiuojami taikant arba standartinių nepastovumo koregavimų, arba savų įverčių nepastovumo koregavimų metodus, kaip nustatyta 30–61 punktuose išsamiajam finansinės užtikrinimo priemonės metodui. Taikant savų įverčių metodą, galioja tos pačios sąlygos ir reikalavimai kaip ir pagal išsamųjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą. |
| --- | --- |

5.

remiantis 12–21 punktais, apskaičiuojant visiškai koreguotą pozicijos vertę (E*) pozicijoms, kurioms taikoma atitinkama pagrindinio užskaitymo sandorio sutartis, apimanti atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius, taikytini nepastovumo koregavimai apskaičiuojami taikant arba standartinių nepastovumo koregavimų, arba savų įverčių nepastovumo koregavimų metodus, kaip nustatyta 30–61 punktuose išsamiajam finansinės užtikrinimo priemonės metodui. Taikant savų įverčių metodą, galioja tos pačios sąlygos ir reikalavimai kaip ir pagal išsamųjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą.

| 6. | grynoji pozicija kiekvienai vertybinių popierių arba prekių rūšiai nustatoma iš pagal pagrindinį užskaitymo sandorį išnuomotų, parduotų arba pristatytų tos pačios rūšies vertybinių popierių arba prekių bendrosios vertės atėmus pagal sandorį paskolintų, įsigytų arba priimtų šios rūšies vertybinių popierių arba prekių bendrąją vertę. |
| --- | --- |

6.

grynoji pozicija kiekvienai vertybinių popierių arba prekių rūšiai nustatoma iš pagal pagrindinį užskaitymo sandorį išnuomotų, parduotų arba pristatytų tos pačios rūšies vertybinių popierių arba prekių bendrosios vertės atėmus pagal sandorį paskolintų, įsigytų arba priimtų šios rūšies vertybinių popierių arba prekių bendrąją vertę.

| 7. | 6 punkte „vertybinių popierių rūšis“ — tai vertybiniai popieriai, kuriuos išleido tas pats emitentas, kurių emisijos datos yra tokios pačios, kurių terminai yra tokie patys, kuriems taikomos tos pačios sąlygos bei kuriems taikomas tas pats likvidavimo laikotarpis, kaip nurodyta 34–59 punktuose. |
| --- | --- |

7.

6 punkte „vertybinių popierių rūšis“ — tai vertybiniai popieriai, kuriuos išleido tas pats emitentas, kurių emisijos datos yra tokios pačios, kurių terminai yra tokie patys, kuriems taikomos tos pačios sąlygos bei kuriems taikomas tas pats likvidavimo laikotarpis, kaip nurodyta 34–59 punktuose.

| 8. | Grynoji pozicija bet kuria valiuta, išskyrus pagrindinio užskaitymo sandorio atsiskaitymo valiutą, apskaičiuojama iš visos ta valiuta išreikštos paskolintų, parduotų ar pagal pagrindinį užskaitymo sandorį perleistų vertybinių popierių bendrosios vertės, prie jos pridėjus ta valiuta išreikštą paskolintą arba pagal sutartį perduotą sumą, atimant visos ta valiuta išreikštos vertybinių popierių, pasiskolintų, įsigytų ar pagal sutartį gautų, vertės ir ta valiuta išreikštos pasiskolintos arba pagal sutartį gautos sumos sumą. |
| --- | --- |

8.

Grynoji pozicija bet kuria valiuta, išskyrus pagrindinio užskaitymo sandorio atsiskaitymo valiutą, apskaičiuojama iš visos ta valiuta išreikštos paskolintų, parduotų ar pagal pagrindinį užskaitymo sandorį perleistų vertybinių popierių bendrosios vertės, prie jos pridėjus ta valiuta išreikštą paskolintą arba pagal sutartį perduotą sumą, atimant visos ta valiuta išreikštos vertybinių popierių, pasiskolintų, įsigytų ar pagal sutartį gautų, vertės ir ta valiuta išreikštos pasiskolintos arba pagal sutartį gautos sumos sumą.

| 9. | Tam tikro tipo vertybiniams popieriams arba pinigų pozicijai tinkamas nepastovumo koregavimas taikomas teigiamai arba neigiamai to tipo vertybinių popierių grynajai pozicijai. |
| --- | --- |

9.

Tam tikro tipo vertybiniams popieriams arba pinigų pozicijai tinkamas nepastovumo koregavimas taikomas teigiamai arba neigiamai to tipo vertybinių popierių grynajai pozicijai.

| 10. | Užsienio valiutos kurso rizikos (fx) nepastovumo koregavimas taikomas grynajai teigiamai arba neigiamai pozicijai kiekviena valiuta, išskyrus pagrindinio užskaitymo sandorio atsiskaitymo valiutą. |
| --- | --- |

10.

Užsienio valiutos kurso rizikos (fx) nepastovumo koregavimas taikomas grynajai teigiamai arba neigiamai pozicijai kiekviena valiuta, išskyrus pagrindinio užskaitymo sandorio atsiskaitymo valiutą.

| 11. | E* apskaičiuojamas pagal šią formulę:
  E* = max {0, [(Σ(E) - Σ(C)) + Σ(|grynoji pozicija kiekvieno tipo vertybiniams popieriams| × Hsec) + (Σ|Efx| × Hfx)]}
  Kai pagal riziką įvertintos pozicijos apskaičiuojamos pagal 78–83 straipsnius, E yra pozicijos vertė kiekvienai atskirai pozicijai pagal sutartį, kuri būtų taikoma nesant kredito užtikrinimo.
  Kai pagal riziką įvertintos pozicijos ir tikėtinų nuostolių sumos apskaičiuojamos pagal 84–89 straipsnius, E yra pozicijos vertė kiekvienai atskirai pozicijai pagal sutartį, kuri būtų taikoma nesant kredito užtikrinimo.
  C yra pasiskolintų, įsigytų arba gautų vertybinių popierių arba biržos prekių vertė arba kiekvienos tokios pozicijos atžvilgiu pasiskolintų ar gautų pinigų suma.
  Σ(E) — tai visų E pagal sutartį suma.
  Σ(C) — tai visų C pagal sutartį suma.
  Efx yra grynoji (teigiama arba neigiama) pozicija tam tikra valiuta, išskyrus sandorio sutarties atsiskaitymo valiutą, kaip apskaičiuojama pagal 8 punktą.
  Hsec yra nepastovumo koregavimas, taikytinas tam tikro tipo vertybiniams popieriams.
  Hfx yra užsienio valiutos kurso nepastovumo koregavimas.
  E* yra visiškai koreguota pozicijos vertė. |
| --- | --- |

11.

E* apskaičiuojamas pagal šią formulę:

E* = max {0, [(Σ(E) - Σ(C)) + Σ(|grynoji pozicija kiekvieno tipo vertybiniams popieriams| × Hsec) + (Σ|Efx| × Hfx)]}

Kai pagal riziką įvertintos pozicijos apskaičiuojamos pagal 78–83 straipsnius, E yra pozicijos vertė kiekvienai atskirai pozicijai pagal sutartį, kuri būtų taikoma nesant kredito užtikrinimo.

Kai pagal riziką įvertintos pozicijos ir tikėtinų nuostolių sumos apskaičiuojamos pagal 84–89 straipsnius, E yra pozicijos vertė kiekvienai atskirai pozicijai pagal sutartį, kuri būtų taikoma nesant kredito užtikrinimo.

C yra pasiskolintų, įsigytų arba gautų vertybinių popierių arba biržos prekių vertė arba kiekvienos tokios pozicijos atžvilgiu pasiskolintų ar gautų pinigų suma.

Σ(E) — tai visų E pagal sutartį suma.

Σ(C) — tai visų C pagal sutartį suma.

Efx yra grynoji (teigiama arba neigiama) pozicija tam tikra valiuta, išskyrus sandorio sutarties atsiskaitymo valiutą, kaip apskaičiuojama pagal 8 punktą.

Hsec yra nepastovumo koregavimas, taikytinas tam tikro tipo vertybiniams popieriams.

Hfx yra užsienio valiutos kurso nepastovumo koregavimas.

E* yra visiškai koreguota pozicijos vertė.

b)   Taikant vidaus modelių metodą

| 12. | Kaip alternatyvą standartinių nepastovumo koregavimų metodui arba savų įverčių nepastovumo korekcijų metodui, apskaičiuojant visiškai koreguotą pozicijos vertę (E*), atsirandančią taikant atitinkamą pagrindinio užskaitymo sandorio sutartį, apimančią atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius, išskyrus išvestinius sandorius, kredito įstaigoms gali būti leidžiama taikyti vidaus modelių metodus, kuriais atsižvelgiama į koreliacijos tarp vertybinių popierių pozicijų, kurioms taikytina pagrindinio užskaitymo sandorio sutartis, poveikį bei į susijusių priemonių likvidumą. Šiame metode taikomi vidaus modeliai pateikia galimo neužtikrintos pozicijos vertės pokyčio įvertį (ΣE - ΣC). Esant kompetentingų institucijų leidimui, kredito įstaigos taip pat gali naudoti vidaus modelius garantinės įmokos skolinimo sandoriams, jeigu šiuos sandorius apima dvišalės pagrindinio užskaitymo sutartys, atitinkančios III priedo 7 dalyje apibrėžtus reikalavimus. |
| --- | --- |

12.

Kaip alternatyvą standartinių nepastovumo koregavimų metodui arba savų įverčių nepastovumo korekcijų metodui, apskaičiuojant visiškai koreguotą pozicijos vertę (E*), atsirandančią taikant atitinkamą pagrindinio užskaitymo sandorio sutartį, apimančią atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius, išskyrus išvestinius sandorius, kredito įstaigoms gali būti leidžiama taikyti vidaus modelių metodus, kuriais atsižvelgiama į koreliacijos tarp vertybinių popierių pozicijų, kurioms taikytina pagrindinio užskaitymo sandorio sutartis, poveikį bei į susijusių priemonių likvidumą. Šiame metode taikomi vidaus modeliai pateikia galimo neužtikrintos pozicijos vertės pokyčio įvertį (ΣE - ΣC). Esant kompetentingų institucijų leidimui, kredito įstaigos taip pat gali naudoti vidaus modelius garantinės įmokos skolinimo sandoriams, jeigu šiuos sandorius apima dvišalės pagrindinio užskaitymo sutartys, atitinkančios III priedo 7 dalyje apibrėžtus reikalavimus.

| 13. | Kredito įstaiga gali pasirinkti taikyti vidaus modelių metodą neatsižvelgdama į tai, ką ji pasirinko taikyti pagal riziką įvertintų pozicijų sumų skaičiavimui: 78–83 straipsnių ar 84–89 straipsnių nuostatas. Tačiau jei kredito įstaiga ketina taikyti vidaus modelių metodą, ji turi jį taikyti visoms sandorio šalims ir vertybiniams popieriams, išskyrus nereikšmingus portfelius, kuomet ji gali taikyti standartinių nepastovumo korekcijų metodą arba savų įverčių nepastovumo korekcijų metodą, kaip aprašoma 5–11 punktuose. |
| --- | --- |

13.

Kredito įstaiga gali pasirinkti taikyti vidaus modelių metodą neatsižvelgdama į tai, ką ji pasirinko taikyti pagal riziką įvertintų pozicijų sumų skaičiavimui: 78–83 straipsnių ar 84–89 straipsnių nuostatas. Tačiau jei kredito įstaiga ketina taikyti vidaus modelių metodą, ji turi jį taikyti visoms sandorio šalims ir vertybiniams popieriams, išskyrus nereikšmingus portfelius, kuomet ji gali taikyti standartinių nepastovumo korekcijų metodą arba savų įverčių nepastovumo korekcijų metodą, kaip aprašoma 5–11 punktuose.

| 14. | Vidaus modelių metodą gali taikyti tos kredito įstaigos, kurios pagal Direktyvos 2006/.../EB V priedą yra gavusios vidaus rizikos valdymo modelio pripažinimą. |
| --- | --- |

14.

Vidaus modelių metodą gali taikyti tos kredito įstaigos, kurios pagal Direktyvos 2006/.../EB V priedą yra gavusios vidaus rizikos valdymo modelio pripažinimą.

| 15. | Kredito įstaigos, kurios nėra gavusios priežiūrinio pripažinimo, leidžiančio taikyti tokį modelį pagal Direktyvą 2006/.../EB, gali kreiptis į kompetentingas institucijas, kad 12–21 punktuose išdėstytiems tikslams gautų vidaus rizikos vertinimo modelio pripažinimą. |
| --- | --- |

15.

Kredito įstaigos, kurios nėra gavusios priežiūrinio pripažinimo, leidžiančio taikyti tokį modelį pagal Direktyvą 2006/.../EB, gali kreiptis į kompetentingas institucijas, kad 12–21 punktuose išdėstytiems tikslams gautų vidaus rizikos vertinimo modelio pripažinimą.

| 16. | Pripažinimas suteikiamas tik tada, kai kompetentinga institucija yra įsitikinusi, kad kredito įstaigos rizikos valdymo sistema, skirta valdyti riziką, atsirandančią dėl pagrindinių užskaitymo sandorių, yra konceptualiai patikima ir įgyvendinama principingai bei kad visų pirma laikomasi šių kokybės standartų:






  a) | vidaus rizikos vertinimo modelis, taikomas galimam sandorių kainos nepastovumui apskaičiuoti, yra glaudžiai integruotas į kredito įstaigos kasdienio rizikos valdymo procesą ir naudojamas kaip pagrindas kredito įstaigos vadovybei teikti informaciją apie rizikos pozicijas; |
| --- | --- | --- |

16.

Pripažinimas suteikiamas tik tada, kai kompetentinga institucija yra įsitikinusi, kad kredito įstaigos rizikos valdymo sistema, skirta valdyti riziką, atsirandančią dėl pagrindinių užskaitymo sandorių, yra konceptualiai patikima ir įgyvendinama principingai bei kad visų pirma laikomasi šių kokybės standartų:

a)

vidaus rizikos vertinimo modelis, taikomas galimam sandorių kainos nepastovumui apskaičiuoti, yra glaudžiai integruotas į kredito įstaigos kasdienio rizikos valdymo procesą ir naudojamas kaip pagrindas kredito įstaigos vadovybei teikti informaciją apie rizikos pozicijas;

| b) | kredito įstaigoje veikia rizikos kontrolės skyrius, kuris yra nepriklausomas nuo verslu užsiimančių skyrių ir atsiskaito tiesiogiai vadovybei. Skyrius turi būti atsakingas už įstaigos rizikos valdymo sistemos kūrimą ir įgyvendinimą. Jis kasdien rengia ir analizuoja ataskaitas apie rizikos vertinimo modelio rezultatus ir atitinkamas priemones, taikytinas atsižvelgiant į pozicijų apribojimus; |
| --- | --- |

b)

kredito įstaigoje veikia rizikos kontrolės skyrius, kuris yra nepriklausomas nuo verslu užsiimančių skyrių ir atsiskaito tiesiogiai vadovybei. Skyrius turi būti atsakingas už įstaigos rizikos valdymo sistemos kūrimą ir įgyvendinimą. Jis kasdien rengia ir analizuoja ataskaitas apie rizikos vertinimo modelio rezultatus ir atitinkamas priemones, taikytinas atsižvelgiant į pozicijų apribojimus;

| c) | rizikos kontrolės skyriaus kasdien parengtas ataskaitas peržiūri atitinkamo rango vadovybė, turinti pakankamai įgaliojimų sumažinti prisiimtas pozicijas arba bendrą rizikos poziciją; |
| --- | --- |

c)

rizikos kontrolės skyriaus kasdien parengtas ataskaitas peržiūri atitinkamo rango vadovybė, turinti pakankamai įgaliojimų sumažinti prisiimtas pozicijas arba bendrą rizikos poziciją;

| d) | kredito įstaigos rizikos kontrolės skyriuje yra pakankamai darbuotojų, kvalifikuotų taikyti sudėtingus modelius; |
| --- | --- |

d)

kredito įstaigos rizikos kontrolės skyriuje yra pakankamai darbuotojų, kvalifikuotų taikyti sudėtingus modelius;

| e) | kredito įstaiga yra nustačiusi procedūras stebėti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi dokumentuose išdėstytos vidaus politikos ir kontrolės procedūrų, susijusių su bendruoju rizikos vertinimo sistemos veikimu; |
| --- | --- |

e)

kredito įstaiga yra nustačiusi procedūras stebėti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi dokumentuose išdėstytos vidaus politikos ir kontrolės procedūrų, susijusių su bendruoju rizikos vertinimo sistemos veikimu;

| f) | kredito įstaigos modeliai turi pakankamo tikslumo vertinant riziką įrodymų, kuriuos galima pademonstruoti atliekant jos rezultatų grįžtamąjį patikrinimą naudojant mažiausiai vienerių metų duomenis; |
| --- | --- |

f)

kredito įstaigos modeliai turi pakankamo tikslumo vertinant riziką įrodymų, kuriuos galima pademonstruoti atliekant jos rezultatų grįžtamąjį patikrinimą naudojant mažiausiai vienerių metų duomenis;

| g) | kredito įstaiga dažnai vykdo griežtą testavimo nepalankiausiomis sąlygomis programą. Vadovybė peržiūri tokių tikrinimų rezultatus ir atsižvelgia į juos nustatydama politiką ir apribojimus; |
| --- | --- |

g)

kredito įstaiga dažnai vykdo griežtą testavimo nepalankiausiomis sąlygomis programą. Vadovybė peržiūri tokių tikrinimų rezultatus ir atsižvelgia į juos nustatydama politiką ir apribojimus;

| h) | kredito įstaiga privalo atlikti nepriklausomą savo rizikos vertinimo sistemos patikrinimą, kaip reguliaraus vidaus audito proceso dalį. Šio patikrinimo metu turi būti tikrinama verslu užsiimančių skyrių ir nepriklausomo rizikos kontrolės skyriaus veikla; |
| --- | --- |

h)

kredito įstaiga privalo atlikti nepriklausomą savo rizikos vertinimo sistemos patikrinimą, kaip reguliaraus vidaus audito proceso dalį. Šio patikrinimo metu turi būti tikrinama verslu užsiimančių skyrių ir nepriklausomo rizikos kontrolės skyriaus veikla;

| i) | ne rečiau kaip kartą per metus kredito įstaiga privalo patikrinti savo rizikos valdymo sistemą; ir |
| --- | --- |

i)

ne rečiau kaip kartą per metus kredito įstaiga privalo patikrinti savo rizikos valdymo sistemą; ir

| j) | vidaus modelis turi atitikti III priedo 6 dalies 40-42 punktuose nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

j)

vidaus modelis turi atitikti III priedo 6 dalies 40-42 punktuose nustatytus reikalavimus.

| 17. | Galimam vertės pokyčiui apskaičiuoti taikomi toliau išvardyti minimalūs standartai:






  a) | bent kartą per dieną apskaičiuojamas galimas vertės pokytis; |
| --- | --- | --- |

17.

Galimam vertės pokyčiui apskaičiuoti taikomi toliau išvardyti minimalūs standartai:

a)

bent kartą per dieną apskaičiuojamas galimas vertės pokytis;

| b) | 99 % kvantilis, vienpusis pasikliautinasis intervalas; |
| --- | --- |

b)

99 % kvantilis, vienpusis pasikliautinasis intervalas;

| c) | 5 dienų panaudojimo laikotarpis, išskyrus sandorius, nesusijusius su vertybinių popierių atpirkimo sandoriais arba vertybinių popierių paskolos sandoriais, kuriems nustatomas dešimties dienų likvidavimo laikotarpis; |
| --- | --- |

c)

5 dienų panaudojimo laikotarpis, išskyrus sandorius, nesusijusius su vertybinių popierių atpirkimo sandoriais arba vertybinių popierių paskolos sandoriais, kuriems nustatomas dešimties dienų likvidavimo laikotarpis;

| d) | ne mažiau kaip vienerių metų duomenų efektyvus stebėjimo laikotarpis, išskyrus tuos atvejus, kai gali būti taikomas trumpesnis stebėjimo laikotarpis dėl labai išaugusio kainų svyravimo; ir |
| --- | --- |

d)

ne mažiau kaip vienerių metų duomenų efektyvus stebėjimo laikotarpis, išskyrus tuos atvejus, kai gali būti taikomas trumpesnis stebėjimo laikotarpis dėl labai išaugusio kainų svyravimo; ir

| e) | trijų mėnesių duomenų grupės patikslinimai. |
| --- | --- |

e)

trijų mėnesių duomenų grupės patikslinimai.

| 18. | Kompetentingos institucijos reikalauja, kad vidaus rizikos vertinimo modelis apimtų pakankamai rizikos veiksnių, kad būtų galima atsižvelgti į visas reikšmingas kainos rizikos rūšis. |
| --- | --- |

18.

Kompetentingos institucijos reikalauja, kad vidaus rizikos vertinimo modelis apimtų pakankamai rizikos veiksnių, kad būtų galima atsižvelgti į visas reikšmingas kainos rizikos rūšis.

| 19. | Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms naudoti empirines koreliacijas tarp rizikos kategorijų ir jų viduje, jeigu jos įsitikina, kad kredito įstaigos koreliacijų skaičiavimo sistema yra patikima ir nuosekliai įgyvendinama. |
| --- | --- |

19.

Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms naudoti empirines koreliacijas tarp rizikos kategorijų ir jų viduje, jeigu jos įsitikina, kad kredito įstaigos koreliacijų skaičiavimo sistema yra patikima ir nuosekliai įgyvendinama.

| 20. | Visiškai koreguota pozicijos vertė (E*) kredito įstaigoms, taikančioms vidaus modelių metodą, apskaičiuojama pagal tokią formulę:
  E* = max {0, [(ΣE-ΣC) + (rizikos vertės vidaus modelio (VaR) rezultatas)]}.
  Kai pagal riziką įvertintos pozicijos apskaičiuojamos pagal 78-83 straipsnius, E yra pozicijos vertė kiekvienai atskirai pozicijai pagal sutartį, kuri būtų taikoma nesant kredito užtikrinimo.
  Kai pagal riziką įvertintos pozicijos ir tikėtinų nuostolių sumos apskaičiuojamos pagal 84–-89 straipsnius, E yra pozicijos vertė kiekvienai atskirai pozicijai pagal sutartį, kuri būtų taikoma nesant kredito užtikrinimo.
  C yra vertybinių popierių, kurie, atsižvelgiant į kiekvieną iš šių reikalavimų, yra paskolinami, įsigyjami arba gaunami, arba grynųjų pinigų, kurie, atsižvelgiant į kiekvieną iš šių reikalavimų, paskolinami arba gaunami, vertė.
  Σ(E) — tai visų E pagal sutartį suma.
  Σ(C) — tai visų C pagal sutartį suma. |
| --- | --- |

20.

Visiškai koreguota pozicijos vertė (E*) kredito įstaigoms, taikančioms vidaus modelių metodą, apskaičiuojama pagal tokią formulę:

E* = max {0, [(ΣE-ΣC) + (rizikos vertės vidaus modelio (VaR) rezultatas)]}.

Kai pagal riziką įvertintos pozicijos apskaičiuojamos pagal 78-83 straipsnius, E yra pozicijos vertė kiekvienai atskirai pozicijai pagal sutartį, kuri būtų taikoma nesant kredito užtikrinimo.

Kai pagal riziką įvertintos pozicijos ir tikėtinų nuostolių sumos apskaičiuojamos pagal 84–-89 straipsnius, E yra pozicijos vertė kiekvienai atskirai pozicijai pagal sutartį, kuri būtų taikoma nesant kredito užtikrinimo.

C yra vertybinių popierių, kurie, atsižvelgiant į kiekvieną iš šių reikalavimų, yra paskolinami, įsigyjami arba gaunami, arba grynųjų pinigų, kurie, atsižvelgiant į kiekvieną iš šių reikalavimų, paskolinami arba gaunami, vertė.

Σ(E) — tai visų E pagal sutartį suma.

Σ(C) — tai visų C pagal sutartį suma.

| 21. | Kredito įstaigos, kurios apskaičiuoja riziką rodančias pozicijų sumas pagal savo modelius, šiam tikslui naudoja prieš tai buvusios prekybos dienos modelių rezultatus. |
| --- | --- |

21.

Kredito įstaigos, kurios apskaičiuoja riziką rodančias pozicijų sumas pagal savo modelius, šiam tikslui naudoja prieš tai buvusios prekybos dienos modelių rezultatus.

1.3.2.   Pagal riziką įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimas atpirkimo sandoriams ir (arba) vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo arba skolinimosi sandoriams ir (arba) kitiems kapitalo rinkos veikiamiems sandoriams pagal pagrindinio užskaitymo sandorių sutartis

Standartizuotas metodas

| 22. | Pagal 5–21 punktus apskaičiuojama E* imama kaip sandorio šalies pozicijos vertė, kai pozicija atsiranda iš sandorių, kuriems taikomos pagrindinių užskaitymo sandorių sutartys 80 straipsnio prasme. |
| --- | --- |

22.

Pagal 5–21 punktus apskaičiuojama E* imama kaip sandorio šalies pozicijos vertė, kai pozicija atsiranda iš sandorių, kuriems taikomos pagrindinių užskaitymo sandorių sutartys 80 straipsnio prasme.

IRB-pagrindas

| 23. | Pagal 5–21 punktus apskaičiuojama E* kaip sandorio šalies pozicijos vertė naudojama VII priedo tikslais, kai pozicija atsiranda iš sandorių, kuriems taikomos pagrindinių užskaitymo sandorių sutartys. |
| --- | --- |

23.

Pagal 5–21 punktus apskaičiuojama E* kaip sandorio šalies pozicijos vertė naudojama VII priedo tikslais, kai pozicija atsiranda iš sandorių, kuriems taikomos pagrindinių užskaitymo sandorių sutartys.

1.4.   Finansinės užtikrinimo priemonės

1.4.1.   Paprastasis finansinės užtikrinimo priemonės metodas

| 24. | Paprastąjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą galima taikyti tik tada, kai pagal riziką įvertintos pozicijos apskaičiuojamos pagal 78–83 straipsnius. Kredito įstaiga negali taikyti ir paprastojo finansinės užtikrinimo priemonės metodo, ir išsamiojo finansinės užtikrinimo priemonės metodo. |
| --- | --- |

24.

Paprastąjį finansinės užtikrinimo priemonės metodą galima taikyti tik tada, kai pagal riziką įvertintos pozicijos apskaičiuojamos pagal 78–83 straipsnius. Kredito įstaiga negali taikyti ir paprastojo finansinės užtikrinimo priemonės metodo, ir išsamiojo finansinės užtikrinimo priemonės metodo.

Vertinimas

| 25. | Pagal šį metodą pripažintai finansinei užtikrinimo priemonei priskiriama vertė, lygi jos rinkos vertei, kaip nustatyta pagal 2 dalies 6 punktą. |
| --- | --- |

25.

Pagal šį metodą pripažintai finansinei užtikrinimo priemonei priskiriama vertė, lygi jos rinkos vertei, kaip nustatyta pagal 2 dalies 6 punktą.

Pagal riziką įvertintų pozicijų apskaičiavimas

| 26. | Pretenzijų dalims, užtikrintoms pripažintos užtikrinimo priemonės rinkos verte, priskiriamas toks rizikos koeficientas, koks būtų priskirtas pagal 78–83 straipsnius, jei skolintojas turėtų tiesioginę poziciją užtikrinimo priemonės atžvilgiu. Užtikrintai daliai taikomas rizikos koeficientas yra mažiausiai 20 %, išskyrus kaip nurodyta 27–29 punktuose. Likusiai pozicijos daliai priskiriamas toks rizikos koeficientas, koks būtų priskirtas neužtikrintai pozicijai sandorio šalies atžvilgiu pagal 78–83 straipsnius. |
| --- | --- |

26.

Pretenzijų dalims, užtikrintoms pripažintos užtikrinimo priemonės rinkos verte, priskiriamas toks rizikos koeficientas, koks būtų priskirtas pagal 78–83 straipsnius, jei skolintojas turėtų tiesioginę poziciją užtikrinimo priemonės atžvilgiu. Užtikrintai daliai taikomas rizikos koeficientas yra mažiausiai 20 %, išskyrus kaip nurodyta 27–29 punktuose. Likusiai pozicijos daliai priskiriamas toks rizikos koeficientas, koks būtų priskirtas neužtikrintai pozicijai sandorio šalies atžvilgiu pagal 78–83 straipsnius.

Atpirkimo sandoriai ir vertybinių popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriai

| 27. | Jei pozicija atsiranda iš 58 ir 59 punktuose išvardytus kriterijus atitinkančių sandorių, jos užtikrintai daliai priskiriamas 0 % rizikos koeficientas. Jei sandorio šalis nėra pagrindinis rinkos dalyvis, priskiriamas 10 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

27.

Jei pozicija atsiranda iš 58 ir 59 punktuose išvardytus kriterijus atitinkančių sandorių, jos užtikrintai daliai priskiriamas 0 % rizikos koeficientas. Jei sandorio šalis nėra pagrindinis rinkos dalyvis, priskiriamas 10 % rizikos koeficientas.

Ne biržos (OTC) išvestiniai sandoriai, kurių rinkos vertė nustatoma kasdien.

| 28. | Atsižvelgiant į užtikrinimo laipsnį, 0 % rizikos koeficientas priskiriamas pozicijų vertėms, nustatomoms pagal III priedą išvestinėms priemonėms, išvardytoms IV priede ir, jei kasdien atliekamas vertinimas rinkos verte, užtikrintoms pinigais arba grynųjų pinigų atitikmens priemonėmis, jei nėra valiutų nesutapimų. Atsižvelgiant į užtikrinimo laipsnį, 10 % rizikos koeficientas priskiriamas tokių sandorių pozicijų vertėms, užtikrintoms centrinės valdžios ar centrinių bankų išleistais skolos vertybiniais popieriais, kuriems pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas.
  Taikant šį punktą, „centrinės valdžios ar centrinių bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai“ apima:






  a) | regioninės valdžios arba vietos valdžios išleistus skolos vertybinius popierius, kurių pozicijos pagal 78–83 straipsnius traktuojamos kaip centrinės valdžios, kurios jurisdikcijoje jos yra įsteigtos, pozicijos; |
| --- | --- | --- |

28.

Atsižvelgiant į užtikrinimo laipsnį, 0 % rizikos koeficientas priskiriamas pozicijų vertėms, nustatomoms pagal III priedą išvestinėms priemonėms, išvardytoms IV priede ir, jei kasdien atliekamas vertinimas rinkos verte, užtikrintoms pinigais arba grynųjų pinigų atitikmens priemonėmis, jei nėra valiutų nesutapimų. Atsižvelgiant į užtikrinimo laipsnį, 10 % rizikos koeficientas priskiriamas tokių sandorių pozicijų vertėms, užtikrintoms centrinės valdžios ar centrinių bankų išleistais skolos vertybiniais popieriais, kuriems pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas.

Taikant šį punktą, „centrinės valdžios ar centrinių bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai“ apima:

a)

regioninės valdžios arba vietos valdžios išleistus skolos vertybinius popierius, kurių pozicijos pagal 78–83 straipsnius traktuojamos kaip centrinės valdžios, kurios jurisdikcijoje jos yra įsteigtos, pozicijos;

| b) | daugiašalių plėtros bankų išleistus skolos vertybinius popierius, kuriems pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas; ir |
| --- | --- |

b)

daugiašalių plėtros bankų išleistus skolos vertybinius popierius, kuriems pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas; ir

| c) | tarptautinių organizacijų išleistus skolos vertybinius popierius, kuriems pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

c)

tarptautinių organizacijų išleistus skolos vertybinius popierius, kuriems pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas.

Kiti sandoriai

| 29. | 0 % rizikos koeficientas gali būti priskiriamas tada, kai pozicijos vertė ir užtikrinimo priemonė yra nurodytos ta pačia valiuta ir jei:






  a) | arba užtikrinimo priemonė yra indėlis arba pinigų atitikmens priemonės, arba |
| --- | --- | --- |

29.

0 % rizikos koeficientas gali būti priskiriamas tada, kai pozicijos vertė ir užtikrinimo priemonė yra nurodytos ta pačia valiuta ir jei:

a)

arba užtikrinimo priemonė yra indėlis arba pinigų atitikmens priemonės, arba

| b) | užtikrinimo priemonė yra centrinės valdžios ar centrinių bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai, kuriems pagal 78–83 straipsnius galima taikyti 0 % rizikos koeficientą, ir jei jos rinkos vertė buvo diskontuota 20 %. |
| --- | --- |

b)

užtikrinimo priemonė yra centrinės valdžios ar centrinių bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai, kuriems pagal 78–83 straipsnius galima taikyti 0 % rizikos koeficientą, ir jei jos rinkos vertė buvo diskontuota 20 %.

Taikant šį punktą „centrinės valdžios arba centrinių bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai“ apima 28 punkte nurodytus skolos vertybinius popierius.

1.4.2.   Išsamusis finansinės užtikrinimo priemonės metodas

| 30. | Vertinant finansinę užtikrinimo priemonę išsamiojo finansinės užtikrinimo priemonės metodo tikslams, „nepastovumo koregavimas“ taikomas užtikrinimo priemonės rinkos vertei, kaip toliau nurodyta 34–59 punktuose, siekiant atsižvelgti į kainos nepastovumą. |
| --- | --- |

30.

Vertinant finansinę užtikrinimo priemonę išsamiojo finansinės užtikrinimo priemonės metodo tikslams, „nepastovumo koregavimas“ taikomas užtikrinimo priemonės rinkos vertei, kaip toliau nurodyta 34–59 punktuose, siekiant atsižvelgti į kainos nepastovumą.

| 31. | Atsižvelgiant į valiutų nesutapimų traktavimą ne biržos (OTC) išvestinių sandorių atveju, kaip nustatyta 32 punkte, kai užtikrinimo priemonė išreikšta valiuta, kuri skiriasi nuo bazinės pozicijos valiutos, valiutos nepastovumą atspindintis koregavimas pridedamas prie nepastovumo korekcijos, atitinkančios užtikrinimo priemonę, kaip nurodyta 34–59 punktuose. |
| --- | --- |

31.

Atsižvelgiant į valiutų nesutapimų traktavimą ne biržos (OTC) išvestinių sandorių atveju, kaip nustatyta 32 punkte, kai užtikrinimo priemonė išreikšta valiuta, kuri skiriasi nuo bazinės pozicijos valiutos, valiutos nepastovumą atspindintis koregavimas pridedamas prie nepastovumo korekcijos, atitinkančios užtikrinimo priemonę, kaip nurodyta 34–59 punktuose.

| 32. | Ne biržos (OTC) išvestinių sandorių, kuriuos apima užskaitymo sandorių sutartys, kurias pripažįsta kompetentingos institucijos pagal III priedą, atveju valiutos nepastovumą atspindinti nepastovumo koregavimas taikoma tada, kai yra nesutapimas tarp užtikrinimo priemonės valiutos ir atsiskaitymo valiutų. Net tais atvejais, kai sandoriuose, kuriuos apima užskaitymo sandorių sutartys, naudojamos kelios valiutos, taikoma tik viena nepastovumo koregavimas. |
| --- | --- |

32.

Ne biržos (OTC) išvestinių sandorių, kuriuos apima užskaitymo sandorių sutartys, kurias pripažįsta kompetentingos institucijos pagal III priedą, atveju valiutos nepastovumą atspindinti nepastovumo koregavimas taikoma tada, kai yra nesutapimas tarp užtikrinimo priemonės valiutos ir atsiskaitymo valiutų. Net tais atvejais, kai sandoriuose, kuriuos apima užskaitymo sandorių sutartys, naudojamos kelios valiutos, taikoma tik viena nepastovumo koregavimas.

a)   Koreguotų verčių apskaičiavimas

| 33. | Visiems sandoriams, išskyrus sandorius, kuriems taikomos pripažintos pagrindinių užskaitymo sandorių sutartys (o tada taikomos 5–23 punktų nuostatos), užtikrinimo priemonės, į kurią turi būti atsižvelgta, pagal nepastovumą pakoreguota vertė apskaičiuojama toliau nurodytu būdu:
  CVA = C × (1-HC-HFX)
  Pozicijos, į kurią turi būti atsižvelgta, pagal nepastovumą pakoreguota vertė apskaičiuojama taip:
  EVA = E × (1+HE), o ne biržos (OTC) išvestinių sandorių atveju EVA = E.
  Visiškai koreguota pozicijos vertė, atsižvelgiant tiek į užtikrinimo priemonės nepastovumą, tiek į rizikos mažinimo poveikį, apskaičiuojama taip:
  E* = max {0, [EVA - CVAM]},
  kai
  E pozicija, kuri pagal 78–83 straipsnius arba 84–89 straipsnius būtų laikoma tinkama, reikalavimas būtų neužtikrintas. Šiuo tikslu kredito įstaigos, kurios pagal 78–83 straipsnius apskaičiuoja riziką rodančias reikalavimų sumas, privalo nustatyti II priede pateiktų nebalansinių straipsnių reikalavimų vertę vietoj 78 straipsnio 1 dalyje nurodytų dabartinių procentinių 100 % vertės dalių; taip pat kredito įstaigos, kurios pagal 78–83 straipsnius apskaičiuoja pagal riziką įvertintų pozicijų sumas, apskaičiuodamos VII priedo 3 dalies 9–11 punktuose pateiktų straipsnių reikalavimų vertę vietoj šiuose punktuose nurodytų konvertavimo veiksnių arba procentinių kiekių privalo taikyti 100 % konvertavimo veiksnį.
  EVA yra pagal nepastovumą pakoreguota pozicija.
  CVA yra pagal nepastovumą pakoreguota užtikrinimo priemonės vertė.
  CVAM ir CVA toliau koreguojamos atsižvelgiant į bet kuriuos terminų nesutapimus laikantis 4 dalies nuostatų.
  HE yra nepastovumo koregavimas, atitinkantis poziciją (E), kaip apskaičiuojama pagal 34–59 punktus.
  HC yra nepastovumo koregavimas atitinkamai priemonei, apskaičiuojamas pagal 34–59 punktus.
  HFX yra nepastovumo koregavimas dėl valiutų nesutapimo, apskaičiuojamas pagal 34–59 punktus.
  E* yra visiškai koreguota pozicijos vertė atsižvelgiant tiek į užtikrinimo priemonės nepastovumą, tiek į rizikos mažinimo poveikį. |
| --- | --- |

33.

Visiems sandoriams, išskyrus sandorius, kuriems taikomos pripažintos pagrindinių užskaitymo sandorių sutartys (o tada taikomos 5–23 punktų nuostatos), užtikrinimo priemonės, į kurią turi būti atsižvelgta, pagal nepastovumą pakoreguota vertė apskaičiuojama toliau nurodytu būdu:

CVA = C × (1-HC-HFX)

Pozicijos, į kurią turi būti atsižvelgta, pagal nepastovumą pakoreguota vertė apskaičiuojama taip:

EVA = E × (1+HE), o ne biržos (OTC) išvestinių sandorių atveju EVA = E.

Visiškai koreguota pozicijos vertė, atsižvelgiant tiek į užtikrinimo priemonės nepastovumą, tiek į rizikos mažinimo poveikį, apskaičiuojama taip:

E* = max {0, [EVA - CVAM]},

kai

E pozicija, kuri pagal 78–83 straipsnius arba 84–89 straipsnius būtų laikoma tinkama, reikalavimas būtų neužtikrintas. Šiuo tikslu kredito įstaigos, kurios pagal 78–83 straipsnius apskaičiuoja riziką rodančias reikalavimų sumas, privalo nustatyti II priede pateiktų nebalansinių straipsnių reikalavimų vertę vietoj 78 straipsnio 1 dalyje nurodytų dabartinių procentinių 100 % vertės dalių; taip pat kredito įstaigos, kurios pagal 78–83 straipsnius apskaičiuoja pagal riziką įvertintų pozicijų sumas, apskaičiuodamos VII priedo 3 dalies 9–11 punktuose pateiktų straipsnių reikalavimų vertę vietoj šiuose punktuose nurodytų konvertavimo veiksnių arba procentinių kiekių privalo taikyti 100 % konvertavimo veiksnį.

EVA yra pagal nepastovumą pakoreguota pozicija.

CVA yra pagal nepastovumą pakoreguota užtikrinimo priemonės vertė.

CVAM ir CVA toliau koreguojamos atsižvelgiant į bet kuriuos terminų nesutapimus laikantis 4 dalies nuostatų.

HE yra nepastovumo koregavimas, atitinkantis poziciją (E), kaip apskaičiuojama pagal 34–59 punktus.

HC yra nepastovumo koregavimas atitinkamai priemonei, apskaičiuojamas pagal 34–59 punktus.

HFX yra nepastovumo koregavimas dėl valiutų nesutapimo, apskaičiuojamas pagal 34–59 punktus.

E* yra visiškai koreguota pozicijos vertė atsižvelgiant tiek į užtikrinimo priemonės nepastovumą, tiek į rizikos mažinimo poveikį.

b)   Taikytinų nepastovumo korekcijų apskaičiavimas

| 34. | Nepastovumo korekcijos gali būti apskaičiuojamos dviem būdais: standartinių nepastovumo korekcijų metodu arba savų įverčių nepastovumo korekcijų metodu („savų įverčių“ metodu). |
| --- | --- |

34.

Nepastovumo korekcijos gali būti apskaičiuojamos dviem būdais: standartinių nepastovumo korekcijų metodu arba savų įverčių nepastovumo korekcijų metodu („savų įverčių“ metodu).

| 35. | Kredito įstaiga gali pasirinkti taikyti standartinių nepastovumo korekcijų metodą arba savų įverčių nepastovumo korekcijų metodą neatsižvelgiant į tai, ar pagal riziką įvertintoms pozicijoms apskaičiuoti ji pasirinko 78–83 straipsnius ar 84–89 straipsnius. Tačiau jei kredito įstaigos siekia taikyti savų įverčių metodą, jos turi jį taikyti visam priemonių tipų diapazonui, išskyrus nereikšmingus portfelius, kuomet jos gali taikyti standartinių nepastovumo korekcijų metodą.
  Kai užtikrinimo priemonę sudaro kelios pripažintos užtikrinimo priemonės, nepastovumo koregavimas lygus , kur ai yra i-tosios užtikrinimo priemonės santykis su visų užtikrinimo priemonių suma, o Hi yra tai užtikrinimo priemonei taikomas nepastovumo koregavimas. |
| --- | --- |

35.

Kredito įstaiga gali pasirinkti taikyti standartinių nepastovumo korekcijų metodą arba savų įverčių nepastovumo korekcijų metodą neatsižvelgiant į tai, ar pagal riziką įvertintoms pozicijoms apskaičiuoti ji pasirinko 78–83 straipsnius ar 84–89 straipsnius. Tačiau jei kredito įstaigos siekia taikyti savų įverčių metodą, jos turi jį taikyti visam priemonių tipų diapazonui, išskyrus nereikšmingus portfelius, kuomet jos gali taikyti standartinių nepastovumo korekcijų metodą.

Kai užtikrinimo priemonę sudaro kelios pripažintos užtikrinimo priemonės, nepastovumo koregavimas lygus Formula, kur ai yra i-tosios užtikrinimo priemonės santykis su visų užtikrinimo priemonių suma, o Hi yra tai užtikrinimo priemonei taikomas nepastovumo koregavimas.

i)   Standartinės nepastovumo korekcijos

| 36. | Nepastovumo korekcijos, taikytinos pagal standartinių nepastovumo korekcijų metodą (remiantis prielaida, kad kasdien atliekamas perkainojimas) yra tokios, kaip nustatyta 1–4 lentelėse. |
| --- | --- |

36.

Nepastovumo korekcijos, taikytinos pagal standartinių nepastovumo korekcijų metodą (remiantis prielaida, kad kasdien atliekamas perkainojimas) yra tokios, kaip nustatyta 1–4 lentelėse.

NEPASTOVUMO KOREKCIJOS

1 lentelė

| Kredito kokybės žingsnis, su kuriuo siejamas skolos vertybinio popieriaus kredito rizikos vertinimas | Terminas iki sandorio galiojimo pabaigos | 1 dalies 7 punkto b papunktyje išvardytų emitentų išleistų skolos vertybinių popierių nepastovumo korekcijos | 1 dalies 7 punkto c ir d papunkčiuose išvardytų emitentų išleistų skolos vertybinių popierių nepastovumo korekcijos |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 20 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 10 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 5 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 20 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 10 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 5 dienų likvidavimo laikotarpis (%) |
| 1 | ≤ 1 metai | 0.707 | 0.5 | 0.354 | 1.414 | 1 | 0.707 |
| | >1 ≤ 5 metai | 2.828 | 2 | 1.414 | 5.657 | 4 | 2.828 |
| | > 5 metai | 5.657 | 4 | 2.828 | 11.314 | 8 | 5.657 |
| 2-3 | ≤ 1 metai | 1.414 | 1 | 0.707 | 2.828 | 2 | 1.414 |
| | >1 ≤ 5 metai | 4.243 | 3 | 2.121 | 8.485 | 6 | 4.243 |
| | > 5 metai | 8.485 | 6 | 4.243 | 16.971 | 12 | 8.485 |
| 4 | ≤ 1 metai | 21.213 | 15 | 10.607 | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| | >1 ≤ 5 metai | 21.213 | 15 | 10.607 | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |
| | > 5 metai | 21.213 | 15 | 10.607 | Netaikoma | Netaikoma | Netaikoma |

Kredito kokybės žingsnis, su kuriuo siejamas skolos vertybinio popieriaus kredito rizikos vertinimas

Terminas iki sandorio galiojimo pabaigos

1 dalies 7 punkto b papunktyje išvardytų emitentų išleistų skolos vertybinių popierių nepastovumo korekcijos

1 dalies 7 punkto c ir d papunkčiuose išvardytų emitentų išleistų skolos vertybinių popierių nepastovumo korekcijos

20 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

10 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

5 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

20 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

10 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

5 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

1

≤ 1 metai

0.707

0.5

0.354

1.414

1

0.707

>1 ≤ 5 metai

2.828

2

1.414

5.657

4

2.828

> 5 metai

5.657

4

2.828

11.314

8

5.657

2-3

≤ 1 metai

1.414

1

0.707

2.828

2

1.414

>1 ≤ 5 metai

4.243

3

2.121

8.485

6

4.243

> 5 metai

8.485

6

4.243

16.971

12

8.485

4

≤ 1 metai

21.213

15

10.607

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

>1 ≤ 5 metai

21.213

15

10.607

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

> 5 metai

21.213

15

10.607

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

2 lentelė

| Kredito kokybės žingsnis, su kuriuo siejamas trumpalaikio skolos vertybinio popieriaus kredito rizikos vertinimas | 1 dalies 7 punkto b papunktyje išvardytų emitentų išleistų skolos vertybinių popierių nepastovumo korekcijos su trumpalaikiais kredito rizikos vertinimais | 1 dalies 7 punkto c ir d papunkčiuose išvardytų emitentų išleistų skolos vertybinių popierių nepastovumo korekcijos su trumpalaikiais kredito rizikos vertinimais |
| --- | --- | --- |
| | 20 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 10 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 5 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 20 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 10 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 5 dienų likvidavimo laikotarpis (%) |
| 1 | 0.707 | 0.5 | 0.354 | 1.414 | 1 | 0.707 |
| 2-3 | 1.414 | 1 | 0.707 | 2.828 | 2 | 1.414 |

Kredito kokybės žingsnis, su kuriuo siejamas trumpalaikio skolos vertybinio popieriaus kredito rizikos vertinimas

1 dalies 7 punkto b papunktyje išvardytų emitentų išleistų skolos vertybinių popierių nepastovumo korekcijos su trumpalaikiais kredito rizikos vertinimais

1 dalies 7 punkto c ir d papunkčiuose išvardytų emitentų išleistų skolos vertybinių popierių nepastovumo korekcijos su trumpalaikiais kredito rizikos vertinimais

20 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

10 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

5 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

20 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

10 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

5 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

1

0.707

0.5

0.354

1.414

1

0.707

2-3

1.414

1

0.707

2.828

2

1.414

3 lentelė

| Kiti užtikrinimo priemonių ar pozicijų tipai |
| --- |
| | 20 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 10 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 5 dienų likvidavimo laikotarpis (%) |
| Pagrindinio indekso akcijos, pagrindinio indekso konvertuojamos obligacijos | 21,213 | 15 | 10,607 |
| Kitos akcijos ar konvertuojamos obligacijos, listinguojamos pripažintose biržose | 35,355 | 25 | 17,678 |
| Pinigai | 0 | 0 | 0 |
| Auksas | 21,213 | 15 | 10,607 |

Kiti užtikrinimo priemonių ar pozicijų tipai

20 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

10 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

5 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

Pagrindinio indekso akcijos, pagrindinio indekso konvertuojamos obligacijos

21,213

15

10,607

Kitos akcijos ar konvertuojamos obligacijos, listinguojamos pripažintose biržose

35,355

25

17,678

Pinigai

0

0

0

Auksas

21,213

15

10,607

4 lentelė

| Nepastovumo koregavimas esant valiutų nesutapimui |
| --- |
| 20 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 10 dienų likvidavimo laikotarpis (%) | 5 dienų likvidavimo laikotarpis (%) |
| 11,314 | 8 | 5,657 |

Nepastovumo koregavimas esant valiutų nesutapimui

20 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

10 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

5 dienų likvidavimo laikotarpis (%)

11,314

8

5,657

| 37. | Užtikrintiems skolinimo sandoriams taikomas 20 darbo dienų likvidavimo laikotarpis. Atpirkimo sandoriams (išskyrus kai tokie sandoriai apima biržos prekių arba garantuotų teisių, susijusių su nuosavybės teise į biržos prekes, perleidimą) ir vertybinių popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriams taikomas 5 darbo dienų likvidavimo laikotarpis. Kitiems kapitalo rinkos veikiamiems sandoriams taikomas 10 darbo dienų likvidavimo laikotarpis. |
| --- | --- |

37.

Užtikrintiems skolinimo sandoriams taikomas 20 darbo dienų likvidavimo laikotarpis. Atpirkimo sandoriams (išskyrus kai tokie sandoriai apima biržos prekių arba garantuotų teisių, susijusių su nuosavybės teise į biržos prekes, perleidimą) ir vertybinių popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriams taikomas 5 darbo dienų likvidavimo laikotarpis. Kitiems kapitalo rinkos veikiamiems sandoriams taikomas 10 darbo dienų likvidavimo laikotarpis.

| 38. | 1–4 lentelėse ir 39–41 punktuose kredito kokybės žingsnis, su kuriuo siejamas skolos vertybinio popieriaus kredito rizikos vertinimas, yra toks kredito kokybės žingsnis, su kuriuo kompetentingos institucijos sieja kredito rizikos vertinimą pagal 78–83 straipsnius. Šio punkto tikslais taip pat taikomas 1 dalies 10 punktas. |
| --- | --- |

38.

1–4 lentelėse ir 39–41 punktuose kredito kokybės žingsnis, su kuriuo siejamas skolos vertybinio popieriaus kredito rizikos vertinimas, yra toks kredito kokybės žingsnis, su kuriuo kompetentingos institucijos sieja kredito rizikos vertinimą pagal 78–83 straipsnius. Šio punkto tikslais taip pat taikomas 1 dalies 10 punktas.

| 39. | Netinkamais pripažintiems vertybiniams popieriams arba prekėms, kurie pagal atpirkimo arba vertybinių popierių ar prekių skolinimo ar skolinimosi sandorius perleidžiami, taikoma tokia pat nepastovumo korekcija kaip ir akcijoms, kurios nėra įtrauktos į pagrindinį indeksą, tačiau kurios kotiruojamos pripažintoje biržoje. |
| --- | --- |

39.

Netinkamais pripažintiems vertybiniams popieriams arba prekėms, kurie pagal atpirkimo arba vertybinių popierių ar prekių skolinimo ar skolinimosi sandorius perleidžiami, taikoma tokia pat nepastovumo korekcija kaip ir akcijoms, kurios nėra įtrauktos į pagrindinį indeksą, tačiau kurios kotiruojamos pripažintoje biržoje.

| 40. | Tinkamais pripažintų kolektyvinio investavimo subjektų nepastovumo korekcija apskaičiuojama kaip svertinis nepastovumo korekcijų, pagal 37 punkte nurodytus likvidavimo laikotarpius, taikytinų turto, į kurį investavo subjektai. vertėms. Jei turtas, į kurį subjektai investavo, kredito įstaigai nėra žinomas, tuomet iš viso turto į kurį subjektas gali investuoti išrenkama ir pritaikoma didžiausia atskiram turtui taikytina nepastovumo korekcija. |
| --- | --- |

40.

Tinkamais pripažintų kolektyvinio investavimo subjektų nepastovumo korekcija apskaičiuojama kaip svertinis nepastovumo korekcijų, pagal 37 punkte nurodytus likvidavimo laikotarpius, taikytinų turto, į kurį investavo subjektai. vertėms. Jei turtas, į kurį subjektai investavo, kredito įstaigai nėra žinomas, tuomet iš viso turto į kurį subjektas gali investuoti išrenkama ir pritaikoma didžiausia atskiram turtui taikytina nepastovumo korekcija.

| 41. | Institucijų išleistiems nereitinguotiems skolos vertybiniams popieriams, atitinkantiems 1 dalies 8 punkte išdėstytus tinkamumo kriterijus, nepastovumo korekcijos yra tokios pat kaip ir institucijų ar įmonių ar išleistiems vertybiniams popieriams, turintiems išorinį kredito rizikos vertinimą, siejamą su 2 ar 3 kredito kokybės žingsniais. |
| --- | --- |

41.

Institucijų išleistiems nereitinguotiems skolos vertybiniams popieriams, atitinkantiems 1 dalies 8 punkte išdėstytus tinkamumo kriterijus, nepastovumo korekcijos yra tokios pat kaip ir institucijų ar įmonių ar išleistiems vertybiniams popieriams, turintiems išorinį kredito rizikos vertinimą, siejamą su 2 ar 3 kredito kokybės žingsniais.

ii)   Savi nepastovumo korekcijų įverčiai

| 42. | Kompetentingos institucijos leidžia kredito įstaigoms, atitinkančioms 47–56 punktuose išdėstytus reikalavimus, taikyti savus nepastovumo korekcijų įverčius apskaičiuojant užtikrinimo priemonėms ir pozicijoms taikytiną nepastovumo koregavimą. |
| --- | --- |

42.

Kompetentingos institucijos leidžia kredito įstaigoms, atitinkančioms 47–56 punktuose išdėstytus reikalavimus, taikyti savus nepastovumo korekcijų įverčius apskaičiuojant užtikrinimo priemonėms ir pozicijoms taikytiną nepastovumo koregavimą.

| 43. | Kai skolos vertybiniai popieriai turi pripažintos ECAI kredito rizikos vertinimą, kuris yra lygiavertis investiciniam reitingui arba geresnis, kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms nepastovumo įvertį skaičiuoti kiekvienai vertybinių popierių kategorijai. |
| --- | --- |

43.

Kai skolos vertybiniai popieriai turi pripažintos ECAI kredito rizikos vertinimą, kuris yra lygiavertis investiciniam reitingui arba geresnis, kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms nepastovumo įvertį skaičiuoti kiekvienai vertybinių popierių kategorijai.

| 44. | Nustatydamos atitinkamas kategorijas, kredito įstaigos atsižvelgia į vertybinių popierių emitento tipą, vertybinių popierių išorinį kredito rizikos vertinimą, jų terminą iki sandorio galiojimo pabaigos ir jų modifikuotą trukmę. Nepastovumo įverčiai turi būti reprezentatyvūs vertybinių popierių, kredito įstaigos priskirtų tam tikrai kategorijai, įverčiai. |
| --- | --- |

44.

Nustatydamos atitinkamas kategorijas, kredito įstaigos atsižvelgia į vertybinių popierių emitento tipą, vertybinių popierių išorinį kredito rizikos vertinimą, jų terminą iki sandorio galiojimo pabaigos ir jų modifikuotą trukmę. Nepastovumo įverčiai turi būti reprezentatyvūs vertybinių popierių, kredito įstaigos priskirtų tam tikrai kategorijai, įverčiai.

| 45. | Skolos vertybiniams popieriams, kurie turi pripažintos ECAI kredito rizikos vertinimą, kuris yra lygiavertis mažesniam investiciniam reitingui, ir kitoms reikalavimus atitinkančioms užtikrinimo priemonėms nepastovumo korekcijos skaičiuojamos kiekvienam jų individualiai. |
| --- | --- |

45.

Skolos vertybiniams popieriams, kurie turi pripažintos ECAI kredito rizikos vertinimą, kuris yra lygiavertis mažesniam investiciniam reitingui, ir kitoms reikalavimus atitinkančioms užtikrinimo priemonėms nepastovumo korekcijos skaičiuojamos kiekvienam jų individualiai.

| 46. | Savų įverčių metodą taikančios kredito įstaigos turi įvertinti užtikrinimo priemonių arba užsienio valiutų keitimo kursų nesutapimų nepastovumą, neatsižvelgdamos į bet kurias koreliacijas tarp neužtikrintos pozicijos, užtikrinimo priemonės ir (arba) keitimo kursų. |
| --- | --- |

46.

Savų įverčių metodą taikančios kredito įstaigos turi įvertinti užtikrinimo priemonių arba užsienio valiutų keitimo kursų nesutapimų nepastovumą, neatsižvelgdamos į bet kurias koreliacijas tarp neužtikrintos pozicijos, užtikrinimo priemonės ir (arba) keitimo kursų.

Kiekybiniai kriterijai

| 47. | Apskaičiuojant nepastovumo koregavimą, taikomas 99-to kvantilio vienpusis pasikliautinasis intervalas. |
| --- | --- |

47.

Apskaičiuojant nepastovumo koregavimą, taikomas 99-to kvantilio vienpusis pasikliautinasis intervalas.

| 48. | Likvidavimo laikotarpis užtikrintiems skolinimo sandoriams yra 20 darbo dienų; atpirkimo sandoriams, išskyrus kai tokie sandoriai apima biržos prekių arba garantuotų teisių, susijusių su nuosavybės teise į biržos prekes, perleidimą, ir vertybinių popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriams — 5 darbo dienos; o kitiems kapitalo rinkos veikiamiems sandoriams — 10 darbo dienų. |
| --- | --- |

48.

Likvidavimo laikotarpis užtikrintiems skolinimo sandoriams yra 20 darbo dienų; atpirkimo sandoriams, išskyrus kai tokie sandoriai apima biržos prekių arba garantuotų teisių, susijusių su nuosavybės teise į biržos prekes, perleidimą, ir vertybinių popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriams — 5 darbo dienos; o kitiems kapitalo rinkos veikiamiems sandoriams — 10 darbo dienų.

| 49. | Atitinkamam sandorio tipui kredito įstaigos gali naudoti nepastovumo korekcijas, apskaičiuotas pagal ilgesnius arba trumpesnius likvidavimo laikotarpius, pailgintus arba sutrumpintus pagal 48 punkte nurodytą likvidavimo laikotarpį, taikant laiko kvadratinės šaknies formulę:



  kur TM yra atitinkamas likvidavimo laikotarpis;
  HM yra nepastovumo koregavimas esant TM; ir
  HN yra nepastovumo koregavimas, pagrįstas likvidavimo laikotarpiu TN. |
| --- | --- |

49.

Atitinkamam sandorio tipui kredito įstaigos gali naudoti nepastovumo korekcijas, apskaičiuotas pagal ilgesnius arba trumpesnius likvidavimo laikotarpius, pailgintus arba sutrumpintus pagal 48 punkte nurodytą likvidavimo laikotarpį, taikant laiko kvadratinės šaknies formulę:

Formula

kur TM yra atitinkamas likvidavimo laikotarpis;

HM yra nepastovumo koregavimas esant TM; ir

HN yra nepastovumo koregavimas, pagrįstas likvidavimo laikotarpiu TN.

| 50. | Kredito įstaigos atsižvelgia į prastesnės kokybės turto nelikvidumą. Likvidavimo laikotarpis padidinamas tais atvejais, kai yra abejonių dėl užtikrinimo priemonės likvidumo. Jos taip pat nustato atvejus, kai ankstesnių laikotarpių duomenys gali sumenkinti galimą nepastovumą, pavyzdžiui, nustatyta bazinė valiuta. Tokie atvejai sprendžiami pasitelkiant nepalankiausių sąlygų scenarijų. |
| --- | --- |

50.

Kredito įstaigos atsižvelgia į prastesnės kokybės turto nelikvidumą. Likvidavimo laikotarpis padidinamas tais atvejais, kai yra abejonių dėl užtikrinimo priemonės likvidumo. Jos taip pat nustato atvejus, kai ankstesnių laikotarpių duomenys gali sumenkinti galimą nepastovumą, pavyzdžiui, nustatyta bazinė valiuta. Tokie atvejai sprendžiami pasitelkiant nepalankiausių sąlygų scenarijų.

| 51. | Apskaičiuojant nepastovumo korekciją, duomenų stebėjimo laikotarpis (imties periodas) yra bent vieneri metai. Kredito įstaigoms, kurios taiko koeficientų schemą arba kitus metodus duomenų stebėjimo laikotarpiui, efektyvus stebėjimo laikotarpis yra mažiausiai vieneri metai (t. y. atskirų stebėjimų vidutinis svertinis atsilikimas laike yra ne mažiau kaip 6 mėnesiai). Kompetentingos institucijos gali taip pat reikalauti, kad kredito įstaiga savo nepastovumo koregavimus apskaičiuotų taikydama trumpesnį duomenų stebėjimo laikotarpį, jeigu — kompetentingų institucijų nuomone — tai galima pateisinti dėl labai išaugusio kainų svyravimo. |
| --- | --- |

51.

Apskaičiuojant nepastovumo korekciją, duomenų stebėjimo laikotarpis (imties periodas) yra bent vieneri metai. Kredito įstaigoms, kurios taiko koeficientų schemą arba kitus metodus duomenų stebėjimo laikotarpiui, efektyvus stebėjimo laikotarpis yra mažiausiai vieneri metai (t. y. atskirų stebėjimų vidutinis svertinis atsilikimas laike yra ne mažiau kaip 6 mėnesiai). Kompetentingos institucijos gali taip pat reikalauti, kad kredito įstaiga savo nepastovumo koregavimus apskaičiuotų taikydama trumpesnį duomenų stebėjimo laikotarpį, jeigu — kompetentingų institucijų nuomone — tai galima pateisinti dėl labai išaugusio kainų svyravimo.

| 52. | Kredito įstaigos savo duomenų rinkinius atnaujina bent kartą per tris mėnesius ir taip pat juos naujai įvertina, kai tik rinkos kainos patiria reikšmingų pokyčių. Tai reiškia, kad nepastovumo korekcijos apskaičiuojamos bent kartą per tris mėnesius. |
| --- | --- |

52.

Kredito įstaigos savo duomenų rinkinius atnaujina bent kartą per tris mėnesius ir taip pat juos naujai įvertina, kai tik rinkos kainos patiria reikšmingų pokyčių. Tai reiškia, kad nepastovumo korekcijos apskaičiuojamos bent kartą per tris mėnesius.

Kokybiniai kriterijai

| 53. | Nepastovumo įverčiai naudojami kasdieniame kredito įstaigos rizikos valdymo procese, įskaitant su jos vidinių pozicijų ribomis susijusius aspektus. |
| --- | --- |

53.

Nepastovumo įverčiai naudojami kasdieniame kredito įstaigos rizikos valdymo procese, įskaitant su jos vidinių pozicijų ribomis susijusius aspektus.

| 54. | Jei kasdieniame kredito įstaigos rizikos valdymo procese tam tikram konkrečiam sandoriui taikomas likvidavimo laikotarpis yra ilgesnis, nei nustatyta šioje dalyje, kredito įstaigos nepastovumo korekcijos atitinkamai padidinamos pagal 49 punkte nurodytą laiko kvadratinės šaknies formulę. |
| --- | --- |

54.

Jei kasdieniame kredito įstaigos rizikos valdymo procese tam tikram konkrečiam sandoriui taikomas likvidavimo laikotarpis yra ilgesnis, nei nustatyta šioje dalyje, kredito įstaigos nepastovumo korekcijos atitinkamai padidinamos pagal 49 punkte nurodytą laiko kvadratinės šaknies formulę.

| 55. | Kredito įstaiga yra nustačiusi procedūras, skirtas stebėti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi dokumentuose išdėstytos vidaus politikos ir kontrolės procedūrų, susijusių su jos nepastovumo korekcijų vertinimo sistemos veikimu ir tokių įverčių integravimu į jos rizikos valdymo procesą. |
| --- | --- |

55.

Kredito įstaiga yra nustačiusi procedūras, skirtas stebėti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi dokumentuose išdėstytos vidaus politikos ir kontrolės procedūrų, susijusių su jos nepastovumo korekcijų vertinimo sistemos veikimu ir tokių įverčių integravimu į jos rizikos valdymo procesą.

| 56. | Kaip kredito įstaigos vidaus audito proceso dalis, reguliariai atliekamas nepriklausomas kredito įstaigos nepastovumo korekcijų vertinimo sistemos patikrinimas. Visos nepastovumo korekcijų vertinimo ir šių korekcijų integravimo į kredito įstaigos rizikos valdymo procesą sistemos patikrinimas atliekamas bent kartą per metus ir konkrečiai analizuojami bent šie aspektai:






  a) | įvertintų nepastovumo korekcijų integravimas į kasdienį rizikos valdymą; |
| --- | --- | --- |

56.

Kaip kredito įstaigos vidaus audito proceso dalis, reguliariai atliekamas nepriklausomas kredito įstaigos nepastovumo korekcijų vertinimo sistemos patikrinimas. Visos nepastovumo korekcijų vertinimo ir šių korekcijų integravimo į kredito įstaigos rizikos valdymo procesą sistemos patikrinimas atliekamas bent kartą per metus ir konkrečiai analizuojami bent šie aspektai:

a)

įvertintų nepastovumo korekcijų integravimas į kasdienį rizikos valdymą;

| b) | nepastovumo korekcijų vertinimo proceso reikšmingų pokyčių pripažinimas galiojančiais; |
| --- | --- |

b)

nepastovumo korekcijų vertinimo proceso reikšmingų pokyčių pripažinimas galiojančiais;

| c) | duomenų šaltinių, naudojamų nepastovumo korekcijų vertinimo sistemų darbe, nuoseklumo, pateikimo laiku ir patikimumo, taip pat tokių duomenų šaltinių nepriklausomumo patikrinimas; ir |
| --- | --- |

c)

duomenų šaltinių, naudojamų nepastovumo korekcijų vertinimo sistemų darbe, nuoseklumo, pateikimo laiku ir patikimumo, taip pat tokių duomenų šaltinių nepriklausomumo patikrinimas; ir

| d) | nepastovumo prielaidų tikslumas ir tinkamumas. |
| --- | --- |

d)

nepastovumo prielaidų tikslumas ir tinkamumas.

iii)   Nepastovumo korekcijų padidinimas

| 57. | 36–41 punktuose nurodytos nepastovumo korekcijos — tai nepastovumo korekcijos, taikytinos tada, jei kasdien atliekamas perkainojimas. Analogiškai, kai kredito įstaiga taiko savus nepastovumo korekcijų įverčius pagal 42–56 punktus, šie pirmiausia turi būti apskaičiuoti kasdienio perkainojimo pagrindu. Jei perkainojimas atliekamas rečiau kaip kartą per dieną, taikomos didesnės nepastovumo korekcijos. Jos apskaičiuojamos padidinant kasdienes perkainojimo nepastovumo korekcijas, taikant šią „laiko kvadratinės šaknies“ formulę:



  kai:
  H yra taikytina nepastovumo korekcija;
  HM nepastovumo korekcija, kai perkainojimas atliekamas kasdien;
  NR yra faktinis darbo dienų skaičius tarp perkainojimų;
  TM yra atitinkamo sandorio tipo likvidavimo laikotarpis. |
| --- | --- |

57.

36–41 punktuose nurodytos nepastovumo korekcijos — tai nepastovumo korekcijos, taikytinos tada, jei kasdien atliekamas perkainojimas. Analogiškai, kai kredito įstaiga taiko savus nepastovumo korekcijų įverčius pagal 42–56 punktus, šie pirmiausia turi būti apskaičiuoti kasdienio perkainojimo pagrindu. Jei perkainojimas atliekamas rečiau kaip kartą per dieną, taikomos didesnės nepastovumo korekcijos. Jos apskaičiuojamos padidinant kasdienes perkainojimo nepastovumo korekcijas, taikant šią „laiko kvadratinės šaknies“ formulę:

Formula

kai:

H yra taikytina nepastovumo korekcija;

HM nepastovumo korekcija, kai perkainojimas atliekamas kasdien;

NR yra faktinis darbo dienų skaičius tarp perkainojimų;

TM yra atitinkamo sandorio tipo likvidavimo laikotarpis.

iv)   0 % nepastovumo korekcijos taikymo sąlygos

| 58. | Atpirkimo sandoriams ir vertybinių popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriams, kai kredito įstaiga taiko standartinių nepastovumo korekcijų metodą arba savų įverčių dydžių metodą ir kai yra įvykdytos toliau a–h papunkčiuose išdėstytos sąlygos, kredito įstaigos gali užuot taikiusios pagal 34–57 punktus apskaičiuotas nepastovumo korekcijas taikyti 0 % nepastovumo korekciją. Ši pasirinkimo teisė nesuteikiama kredito įstaigoms, taikančioms 12–21 punktuose nurodytą vidaus modelių metodą.






  a) | ir pozicija, ir užtikrinimo priemonė yra grynieji pinigai arba centrinės valdžios ar centrinių bankų skolos vertybiniai popieriai, nurodyti 1 dalies 7 punkto b papunktyje, kurie pagal 78–83 straipsnius gali būti pasveriami 0 % rizika; |
| --- | --- | --- |

58.

Atpirkimo sandoriams ir vertybinių popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriams, kai kredito įstaiga taiko standartinių nepastovumo korekcijų metodą arba savų įverčių dydžių metodą ir kai yra įvykdytos toliau a–h papunkčiuose išdėstytos sąlygos, kredito įstaigos gali užuot taikiusios pagal 34–57 punktus apskaičiuotas nepastovumo korekcijas taikyti 0 % nepastovumo korekciją. Ši pasirinkimo teisė nesuteikiama kredito įstaigoms, taikančioms 12–21 punktuose nurodytą vidaus modelių metodą.

a)

ir pozicija, ir užtikrinimo priemonė yra grynieji pinigai arba centrinės valdžios ar centrinių bankų skolos vertybiniai popieriai, nurodyti 1 dalies 7 punkto b papunktyje, kurie pagal 78–83 straipsnius gali būti pasveriami 0 % rizika;

| b) | ir pozicija, ir užtikrinimo priemonė nurodytos ta pačia valiuta; |
| --- | --- |

b)

ir pozicija, ir užtikrinimo priemonė nurodytos ta pačia valiuta;

| c) | arba sandorio terminas yra ne daugiau kaip viena diena, arba kasdien įvertinamos ir pozicijos, ir užtikrinimo priemonės rinkos vertės ar kasdien pakoreguojama jų garantinė įmoka; |
| --- | --- |

c)

arba sandorio terminas yra ne daugiau kaip viena diena, arba kasdien įvertinamos ir pozicijos, ir užtikrinimo priemonės rinkos vertės ar kasdien pakoreguojama jų garantinė įmoka;

| d) | laikoma, kad laikotarpis tarp paskutinio įvertinimo rinkos verte, kol sandorio šalis nesugebėjo pakoreguoti garantinės įmokos, ir užtikrinimo priemonės likvidavimo yra ne daugiau kaip keturios darbo dienos; |
| --- | --- |

d)

laikoma, kad laikotarpis tarp paskutinio įvertinimo rinkos verte, kol sandorio šalis nesugebėjo pakoreguoti garantinės įmokos, ir užtikrinimo priemonės likvidavimo yra ne daugiau kaip keturios darbo dienos;

| e) | už sandorį atsiskaitoma pagal tam sandorio tipui pasitvirtinusią atsiskaitymo sistemą; |
| --- | --- |

e)

už sandorį atsiskaitoma pagal tam sandorio tipui pasitvirtinusią atsiskaitymo sistemą;

| f) | sutarties dokumentai yra standartiniai dokumentai, rinkoje taikomi atpirkimo sandoriams arba vertybinių popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriams tais vertybiniais popieriais; |
| --- | --- |

f)

sutarties dokumentai yra standartiniai dokumentai, rinkoje taikomi atpirkimo sandoriams arba vertybinių popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriams tais vertybiniais popieriais;

| g) | sandoris reglamentuojamas dokumentais, kuriuose nurodoma, kad, sandorio šaliai neįvykdžius įsipareigojimo pateikti pinigus ar vertybinius popierius arba garantinę įmoką arba kitais įsipareigojimų neįvykdymo atvejais sandoris nedelsiant nutraukiamas; ir |
| --- | --- |

g)

sandoris reglamentuojamas dokumentais, kuriuose nurodoma, kad, sandorio šaliai neįvykdžius įsipareigojimo pateikti pinigus ar vertybinius popierius arba garantinę įmoką arba kitais įsipareigojimų neįvykdymo atvejais sandoris nedelsiant nutraukiamas; ir

| h) | kompetentingos institucijos sandorio šalį laiko „esminiu rinkos dalyviu“. Esminiais rinkos dalyviais laikomi






  — | 1 dalies 7 punkto b papunktyje išvardyti subjektai, kai jų pozicijoms pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas; |
| --- | --- | --- |

h)

kompetentingos institucijos sandorio šalį laiko „esminiu rinkos dalyviu“. Esminiais rinkos dalyviais laikomi

—

1 dalies 7 punkto b papunktyje išvardyti subjektai, kai jų pozicijoms pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas;

| — | institucijos; |
| --- | --- |

—

institucijos;

| — | kitos finansų įmonės (įskaitant draudimo bendroves), kai jų pozicijoms pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 20 % rizikos koeficientas, arba kurios — jei tai kredito įstaigos, pagal riziką įvertintas pozicijas ir tikėtinų nuostolių sumas skaičiuojančios pagal 83–89 straipsnius — neturi pripažintos ECAI kredito rizikos vertinimo ir jei reitinguojamos kaip pasižyminčios įsipareigojimų PD, kuri lygiavertė tikimybei, siejamai su ECAI pateiktu kredito rizikos vertinimu, kurį kompetentingos institucijos nustatė sietinu su 2 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal įmonių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose; |
| --- | --- |

—

kitos finansų įmonės (įskaitant draudimo bendroves), kai jų pozicijoms pagal 78–83 straipsnius priskiriamas 20 % rizikos koeficientas, arba kurios — jei tai kredito įstaigos, pagal riziką įvertintas pozicijas ir tikėtinų nuostolių sumas skaičiuojančios pagal 83–89 straipsnius — neturi pripažintos ECAI kredito rizikos vertinimo ir jei reitinguojamos kaip pasižyminčios įsipareigojimų PD, kuri lygiavertė tikimybei, siejamai su ECAI pateiktu kredito rizikos vertinimu, kurį kompetentingos institucijos nustatė sietinu su 2 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu pagal įmonių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose;

| — | reguliuojami kolektyvinio investavimo subjektai, kuriems taikomi kapitalo arba finansinio sverto reikalavimai; |
| --- | --- |

—

reguliuojami kolektyvinio investavimo subjektai, kuriems taikomi kapitalo arba finansinio sverto reikalavimai;

| — | reguliuojami pensijų fondai; ir |
| --- | --- |

—

reguliuojami pensijų fondai; ir

| — | pripažintos kliringo organizacijos. |
| --- | --- |

—

pripažintos kliringo organizacijos.

| 59. | Kai vietos valdžios išleistų vertybinių popierių atpirkimo sandoriams arba skolinimo arba skolinimosi sandoriams kompetentinga institucija leidžia taikyti 58 punkte numatytą traktavimą, kitos kompetentingos institucijos gali leisti jų jurisdikcijoje įsteigtoms kredito įstaigoms tokiems patiems sandoriams taikyti tą patį metodą. |
| --- | --- |

59.

Kai vietos valdžios išleistų vertybinių popierių atpirkimo sandoriams arba skolinimo arba skolinimosi sandoriams kompetentinga institucija leidžia taikyti 58 punkte numatytą traktavimą, kitos kompetentingos institucijos gali leisti jų jurisdikcijoje įsteigtoms kredito įstaigoms tokiems patiems sandoriams taikyti tą patį metodą.

c)   Pagal riziką įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimas

Standartizuotas metodas

| 60. | E*, apskaičiuotas pagal 33 punktą, 80 straipsnio tikslais yra lygus reikalavimo vertei. II priede išvardytų nebalansinių straipsnių atveju E* yra vertė, kuriai taikomi 78 straipsnio 1 dalyje nurodyti procentiniai dydžiai, siekiant nustatyti reikalavimo vertę. |
| --- | --- |

60.

E*, apskaičiuotas pagal 33 punktą, 80 straipsnio tikslais yra lygus reikalavimo vertei. II priede išvardytų nebalansinių straipsnių atveju E* yra vertė, kuriai taikomi 78 straipsnio 1 dalyje nurodyti procentiniai dydžiai, siekiant nustatyti reikalavimo vertę.

IRB metodas

| 61. | Šiame punkte nurodytu būdu apskaičiuotas LGD* (faktinis LGD) lygus LGD VII priedo tikslais.
  LGD* = LGD × [(E*/E]}
  kai:
  LGD yra nuostolis įsipareigojimo neįvykdymo atveju, kuris būtų taikomas pozicijai pagal 84–89 straipsnius, jei pozicija nebūtų užtikrinta;
  E yra reikalavimo vertė, apibūdinta 33 dalyje.
  E* apskaičiuojama pagal 33 punktą. |
| --- | --- |

61.

Šiame punkte nurodytu būdu apskaičiuotas LGD* (faktinis LGD) lygus LGD VII priedo tikslais.

LGD* = LGD × [(E*/E]}

kai:

LGD yra nuostolis įsipareigojimo neįvykdymo atveju, kuris būtų taikomas pozicijai pagal 84–89 straipsnius, jei pozicija nebūtų užtikrinta;

E yra reikalavimo vertė, apibūdinta 33 dalyje.

E* apskaičiuojama pagal 33 punktą.

1.5.   Kitos 84–89 straipsnių reikalavimus atitinkančios užtikrinimo priemonės

1.5.1.   Vertinimas

a)   Įkeistas nekilnojamasis turtas

| 62. | Nepriklausomas vertintojas turtą vertina rinkos arba mažesne verte. Valstybėse narėse, kurios įstatymais ar kitais teisės aktais yra nustačiusios griežtus hipotekinės vertės vertinimo kriterijus, nepriklausomas vertintojas gali įvertinti turtą hipotekine arba mažesne verte. |
| --- | --- |

62.

Nepriklausomas vertintojas turtą vertina rinkos arba mažesne verte. Valstybėse narėse, kurios įstatymais ar kitais teisės aktais yra nustačiusios griežtus hipotekinės vertės vertinimo kriterijus, nepriklausomas vertintojas gali įvertinti turtą hipotekine arba mažesne verte.

| 63. | „Rinkos vertė“ — tai nustatyta suma, kurią turto vertinimo dieną turtą ketinantis įsigyti pirkėjas galėtų iškeisti į tą turtą su jį ketinančiu parduoti pardavėju sandorio tarp nesusijusių šalių metu normaliomis aplinkybėmis, kai kiekviena iš šalių veikia sąmoningai, apdairiai ir niekieno neverčiama. Rinkos vertė dokumentuojama skaidriu ir aiškiu būdu. |
| --- | --- |

63.

„Rinkos vertė“ — tai nustatyta suma, kurią turto vertinimo dieną turtą ketinantis įsigyti pirkėjas galėtų iškeisti į tą turtą su jį ketinančiu parduoti pardavėju sandorio tarp nesusijusių šalių metu normaliomis aplinkybėmis, kai kiekviena iš šalių veikia sąmoningai, apdairiai ir niekieno neverčiama. Rinkos vertė dokumentuojama skaidriu ir aiškiu būdu.

| 64. | „Hipotekinė vertė“ — tai turto vertė, kuri nustatoma atlikus apdairų būsimos turto paklausos rinkoje vertinimą atsižvelgiant į turto ilgaamžiškumo aspektus, įprastas ir vietos rinkos sąlygas bei dabartinį ir alternatyvų tinkamą turto naudojimą. Nustatant hipotekinę vertę, neatsižvelgiama į spekuliacinius elementus. Hipotekinė vertė dokumentuose nurodoma skaidriai ir aiškiai. |
| --- | --- |

64.

„Hipotekinė vertė“ — tai turto vertė, kuri nustatoma atlikus apdairų būsimos turto paklausos rinkoje vertinimą atsižvelgiant į turto ilgaamžiškumo aspektus, įprastas ir vietos rinkos sąlygas bei dabartinį ir alternatyvų tinkamą turto naudojimą. Nustatant hipotekinę vertę, neatsižvelgiama į spekuliacinius elementus. Hipotekinė vertė dokumentuose nurodoma skaidriai ir aiškiai.

| 65. | Užtikrinimo priemonės vertė yra rinkos vertė arba hipotekinė vertė, atitinkamai sumažinta, kad atspindėtų pagal 2 dalies 8 punktą reikalaujamos stebėsenos rezultatus ir atsižvelgtų į bet kurias pirmumo reikalavimo teises į turtą. |
| --- | --- |

65.

Užtikrinimo priemonės vertė yra rinkos vertė arba hipotekinė vertė, atitinkamai sumažinta, kad atspindėtų pagal 2 dalies 8 punktą reikalaujamos stebėsenos rezultatus ir atsižvelgtų į bet kurias pirmumo reikalavimo teises į turtą.

b)   Gautinos sumos

| 66. | Gautinų sumų vertė lygi sumai, kuri turi būti gauta. |
| --- | --- |

66.

Gautinų sumų vertė lygi sumai, kuri turi būti gauta.

c)   Kitos fizinės užtikrinimo priemonės

| 67. | Turtas vertinamas jo rinkos verte — nustatyta suma, kurią turto vertinimo dieną turtą ketinantis įsigyti pirkėjas galėtų iškeisti į tą turtą su jį ketinančiu parduoti pardavėju sandorio tarp nesusijusių šalių metu. |
| --- | --- |

67.

Turtas vertinamas jo rinkos verte — nustatyta suma, kurią turto vertinimo dieną turtą ketinantis įsigyti pirkėjas galėtų iškeisti į tą turtą su jį ketinančiu parduoti pardavėju sandorio tarp nesusijusių šalių metu.

1.5.2.   Pagal riziką įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimas

a)   Bendrasis traktavimas

| 68. | 69–72 punktuose nurodytu būdu apskaičiuotas LGD* lygus LGD VII priedo tikslais. |
| --- | --- |

68.

69–72 punktuose nurodytu būdu apskaičiuotas LGD* lygus LGD VII priedo tikslais.

| 69. | Kai užtikrinimo priemonės vertės (C) ir pozicijos vertės (E) santykis yra mažesnis už C* ribinį dydį (minimalų reikalaujamą pozicijos užtikrinimo lygį), kaip nurodyta 5 lentelėje, LGD* lygus LGD, nurodytam VII priede neužtikrintoms pozicijoms sandorio šalies atžvilgiu. |
| --- | --- |

69.

Kai užtikrinimo priemonės vertės (C) ir pozicijos vertės (E) santykis yra mažesnis už C* ribinį dydį (minimalų reikalaujamą pozicijos užtikrinimo lygį), kaip nurodyta 5 lentelėje, LGD* lygus LGD, nurodytam VII priede neužtikrintoms pozicijoms sandorio šalies atžvilgiu.

| 70. | Kai užtikrinimo priemonės vertės ir pozicijos vertės santykis yra didesnis už antrąjį, didesnįjį C** ribinį dydį (t. y. reikalaujamą užtikrinimo lygį, kad būtų pasiektas visiškas LGD pripažinimas), kaip nurodyta 5 lentelėje, LGD* lygus 5 lentelėje nurodytam dydžiui. |
| --- | --- |

70.

Kai užtikrinimo priemonės vertės ir pozicijos vertės santykis yra didesnis už antrąjį, didesnįjį C** ribinį dydį (t. y. reikalaujamą užtikrinimo lygį, kad būtų pasiektas visiškas LGD pripažinimas), kaip nurodyta 5 lentelėje, LGD* lygus 5 lentelėje nurodytam dydžiui.

| 71. | Kai pozicijos, kaip visumos, atžvilgiu nepasiekiamas reikalaujamas užtikrinimo lygis C**, pozicija laikoma susidedančia iš dviejų pozicijų: viena pozicija — tai ta dalis, kuriai pasiekiamas reikalaujamas užtikrinimo lygis C**, o kita — likusioji dalis. |
| --- | --- |

71.

Kai pozicijos, kaip visumos, atžvilgiu nepasiekiamas reikalaujamas užtikrinimo lygis C**, pozicija laikoma susidedančia iš dviejų pozicijų: viena pozicija — tai ta dalis, kuriai pasiekiamas reikalaujamas užtikrinimo lygis C**, o kita — likusioji dalis.

| 72. | 5 lentelėje nurodyti taikytini LGD* ir reikalaujamo užtikrinimo lygiai užtikrintoms pozicijų dalims:
  5 lentelė
  LGD* didesnį prioritetą turinčioms arba neapibrėžtoms pretenzijoms | LGD* didesnį prioritetą turinčioms arba neapibrėžtoms pretenzijoms | LGD* subordinuotoms pretenzijoms arba neapibrėžtoms pretenzijoms | Minimalus reikalaujamas pozicijos užtikrinimo lygis (C*) | Minimalus reikalaujamas pozicijos užtikrinimo lygis (C**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gautinos sumos | 35 % | 65 % | 0 % | 125 % |
| Gyvenamosios paskirties nekilnojamasis turtas; komercinės paskirties nekilnojamasis turtas | 35 % | 65 % | 30 % | 140 % |
| Kitos užtikrinimo priemonės | 40 % | 70 % | 30 % | 140 % |

72.

5 lentelėje nurodyti taikytini LGD* ir reikalaujamo užtikrinimo lygiai užtikrintoms pozicijų dalims:

5 lentelė

LGD* didesnį prioritetą turinčioms arba neapibrėžtoms pretenzijoms

LGD* didesnį prioritetą turinčioms arba neapibrėžtoms pretenzijoms

LGD* subordinuotoms pretenzijoms arba neapibrėžtoms pretenzijoms

Minimalus reikalaujamas pozicijos užtikrinimo lygis (C*)

Minimalus reikalaujamas pozicijos užtikrinimo lygis (C**)

Gautinos sumos

35 %

65 %

0 %

125 %

Gyvenamosios paskirties nekilnojamasis turtas; komercinės paskirties nekilnojamasis turtas

35 %

65 %

30 %

140 %

Kitos užtikrinimo priemonės

40 %

70 %

30 %

140 %

Taikydamos išlygą, iki 2012 m. gruodžio 31 d. kompetentingos institucijos gali, atsižvelgdamos į 5 lentelėje nurodytus užtikrinimo lygius:

| a) | leisti kredito įstaigoms priskirti 30 % LGD didesnio prioriteto komercinės paskirties nekilnojamojo turto lizingo (finansinės nuomos) pozicijoms; |
| --- | --- |

a)

leisti kredito įstaigoms priskirti 30 % LGD didesnio prioriteto komercinės paskirties nekilnojamojo turto lizingo (finansinės nuomos) pozicijoms;

| b) | leisti kredito įstaigoms priskirti 35 % LGD didesnio prioriteto įrengimų lizingo (finansinės nuomos) pozicijoms; ir |
| --- | --- |

b)

leisti kredito įstaigoms priskirti 35 % LGD didesnio prioriteto įrengimų lizingo (finansinės nuomos) pozicijoms; ir

| c) | leisti kredito įstaigoms priskirti 35 % LGD didesnio prioriteto pozicijoms, užtikrinamoms gyvenamosios arba verslo paskirties nekilnojamuoju turtu. |
| --- | --- |

c)

leisti kredito įstaigoms priskirti 35 % LGD didesnio prioriteto pozicijoms, užtikrinamoms gyvenamosios arba verslo paskirties nekilnojamuoju turtu.

Šio laikotarpio pabaigoje ši išlyga peržiūrima.

b)   Alternatyvus įkeisto gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto traktavimas

| 73. | Remiantis šio ir 74 punktų reikalavimais ir kaip alternatyva 68–72 punktuose numatytam traktavimui, valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms priskirti 50 % rizikos koeficientą pozicijos daliai, visiškai užtikrintai gyvenamosios arba komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, esančiu valstybės narės teritorijoje, jei jos turi įrodymų, kad tokio turto rinka yra gerai išvystyta, turi ilgalaikes tradicijas ir kad nuostolių, patiriamų dėl gyvenamosios arba komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrinto skolinimo, lygiai atitinkamai neviršija šių ribų:






  a) | nuostoliai, atsirandantys iš gyvenamosios ar komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrinto skolinimo, atitinkamai iki 50 % rinkos vertės (arba, jei taikytina, 60 % hipotekinės vertės, jei pirmoji vertė mažesnė už antrąją) bet kuriais nustatytais metais neviršija 0,3 % tos paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintų negrąžintų paskolų sumos; ir |
| --- | --- | --- |

73.

Remiantis šio ir 74 punktų reikalavimais ir kaip alternatyva 68–72 punktuose numatytam traktavimui, valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms priskirti 50 % rizikos koeficientą pozicijos daliai, visiškai užtikrintai gyvenamosios arba komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, esančiu valstybės narės teritorijoje, jei jos turi įrodymų, kad tokio turto rinka yra gerai išvystyta, turi ilgalaikes tradicijas ir kad nuostolių, patiriamų dėl gyvenamosios arba komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrinto skolinimo, lygiai atitinkamai neviršija šių ribų:

a)

nuostoliai, atsirandantys iš gyvenamosios ar komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrinto skolinimo, atitinkamai iki 50 % rinkos vertės (arba, jei taikytina, 60 % hipotekinės vertės, jei pirmoji vertė mažesnė už antrąją) bet kuriais nustatytais metais neviršija 0,3 % tos paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintų negrąžintų paskolų sumos; ir

| b) | bendrieji nuostoliai, patiriami dėl gyvenamosios arba komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrinto skolinimo, bet kuriais nustatytais metais neviršija 0,5 % atitinkamai tos paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintų negrąžintų paskolų sumos. |
| --- | --- |

b)

bendrieji nuostoliai, patiriami dėl gyvenamosios arba komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrinto skolinimo, bet kuriais nustatytais metais neviršija 0,5 % atitinkamai tos paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintų negrąžintų paskolų sumos.

| 74. | Jeigu tam tikrais metais neįvykdoma kuri nors iš 73 punkto sąlygų, šis traktavimas nebetaikomas tol, kol kitais metais neįvykdomos šios sąlygos. |
| --- | --- |

74.

Jeigu tam tikrais metais neįvykdoma kuri nors iš 73 punkto sąlygų, šis traktavimas nebetaikomas tol, kol kitais metais neįvykdomos šios sąlygos.

| 75. | Kompetentingos institucijos, kurios neleidžia taikyti 73 punkte aprašyto traktavimo, gali leisti kredito įstaigoms priskirti pagal šį traktavimą leidžiamus rizikos koeficientus pozicijoms, užtikrintoms gyvenamosios ar komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, esančiu tose valstybėse narėse, kurių kompetentingos institucijos leidžia tokį traktavimą tokiomis pačiomis sąlygomis, kokios taikomas toje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

75.

Kompetentingos institucijos, kurios neleidžia taikyti 73 punkte aprašyto traktavimo, gali leisti kredito įstaigoms priskirti pagal šį traktavimą leidžiamus rizikos koeficientus pozicijoms, užtikrintoms gyvenamosios ar komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu, esančiu tose valstybėse narėse, kurių kompetentingos institucijos leidžia tokį traktavimą tokiomis pačiomis sąlygomis, kokios taikomas toje valstybėje narėje.

1.6.   Pagal riziką įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimas mišrių užtikrinimo priemonių grupių atveju

| 76. | Kai pagal riziką įvertintos pozicijos ir tikėtinų nuostolių sumos apskaičiuojamos pagal 84–89 straipsnius, o pozicija yra užtikrinta ir finansine užtikrinimo priemone, ir kita reikalavimus atitinkančia tinkama užtikrinimo priemone, LGD*, kuris VII priede laikomas lygus LGD, apskaičiuojamas toliau nurodytu būdu. |
| --- | --- |

76.

Kai pagal riziką įvertintos pozicijos ir tikėtinų nuostolių sumos apskaičiuojamos pagal 84–89 straipsnius, o pozicija yra užtikrinta ir finansine užtikrinimo priemone, ir kita reikalavimus atitinkančia tinkama užtikrinimo priemone, LGD*, kuris VII priede laikomas lygus LGD, apskaičiuojamas toliau nurodytu būdu.

| 77. | Reikalaujama, kad kredito įstaiga išskaidytų pagal nepastovumą pakoreguotą pozicijos vertę (t. y. vertę, kuri gaunama pritaikius nepastovumo korekciją, kaip nurodyta 33 punkte) į dalis, kurių kiekviena užtikrinama tik vieno tipo užtikrinimo priemone. Tai reiškia, kad kredito įstaiga atitinkamai turi išskaidyti poziciją į tokias dalis: tinkama finansine užtikrinimo priemone užtikrinta dalis, gautinomis sumomis užtikrinta dalis, komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu ir (arba) gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintos dalys, kita reikalavimus atitinkančia tinkama užtikrinimo priemone užtikrinta dalis ir neužtikrinta dalis. |
| --- | --- |

77.

Reikalaujama, kad kredito įstaiga išskaidytų pagal nepastovumą pakoreguotą pozicijos vertę (t. y. vertę, kuri gaunama pritaikius nepastovumo korekciją, kaip nurodyta 33 punkte) į dalis, kurių kiekviena užtikrinama tik vieno tipo užtikrinimo priemone. Tai reiškia, kad kredito įstaiga atitinkamai turi išskaidyti poziciją į tokias dalis: tinkama finansine užtikrinimo priemone užtikrinta dalis, gautinomis sumomis užtikrinta dalis, komercinės paskirties nekilnojamuoju turtu ir (arba) gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintos dalys, kita reikalavimus atitinkančia tinkama užtikrinimo priemone užtikrinta dalis ir neužtikrinta dalis.

| 78. | Kiekvienai pozicijos daliai LGD* apskaičiuojamas atskirai pagal atitinkamas šio priedo nuostatas. |
| --- | --- |

78.

Kiekvienai pozicijos daliai LGD* apskaičiuojamas atskirai pagal atitinkamas šio priedo nuostatas.

1.7.   Kitas tiesioginis kredito užtikrinimas

1.7.1.   Indėliai trečiųjų šalių įstaigose

| 79. | Kai įvykdytos 2 dalies 12 punkto sąlygos, kredito užtikrinimas, atitinkantis 1 dalies 23 punkte išdėstytas sąlygas, gali būti laikomas trečiosios šalies įstaigos suteikta garantija. |
| --- | --- |

79.

Kai įvykdytos 2 dalies 12 punkto sąlygos, kredito užtikrinimas, atitinkantis 1 dalies 23 punkte išdėstytas sąlygas, gali būti laikomas trečiosios šalies įstaigos suteikta garantija.

1.7.2.   Gyvybės draudimo polisai, įkeisti skolinančiai kredito įstaigai

| 80. | Kai įvykdytos 2 dalies 13 punkto sąlygos, kredito užtikrinimas, atitinkantis 1 dalies 24 punkte išdėstytas sąlygas, gali būti laikomas gyvybės draudimą suteikiančios bendrovės suteikta garantija. Pripažinto kredito užtikrinimo vertė lygi gyvybės draudimo poliso išperkamajai sumai. |
| --- | --- |

80.

Kai įvykdytos 2 dalies 13 punkto sąlygos, kredito užtikrinimas, atitinkantis 1 dalies 24 punkte išdėstytas sąlygas, gali būti laikomas gyvybės draudimą suteikiančios bendrovės suteikta garantija. Pripažinto kredito užtikrinimo vertė lygi gyvybės draudimo poliso išperkamajai sumai.

1.7.3.   Pagal pareikalavimą atperkamos institucijų priemonės

| 81. | 1 dalies 25 punkto reikalavimus atitinkančios priemonės gali būti laikomos institucijų suteiktomis garantijomis. |
| --- | --- |

81.

1 dalies 25 punkto reikalavimus atitinkančios priemonės gali būti laikomos institucijų suteiktomis garantijomis.

| 82. | Pripažinto kredito užtikrinimo vertė lygi:






  a) | kai priemonė bus atperkama jos nominaliąja verte, užtikrinimo vertė lygi tai vertei; |
| --- | --- | --- |

82.

Pripažinto kredito užtikrinimo vertė lygi:

a)

kai priemonė bus atperkama jos nominaliąja verte, užtikrinimo vertė lygi tai vertei;

| b) | kai priemonė bus atperkama rinkos verte, užtikrinimo vertė lygi vertei priemonės, kuri vertinama taip pat kaip 1 dalies 8 punkte nurodyti skolos vertybiniai popieriai. |
| --- | --- |

b)

kai priemonė bus atperkama rinkos verte, užtikrinimo vertė lygi vertei priemonės, kuri vertinama taip pat kaip 1 dalies 8 punkte nurodyti skolos vertybiniai popieriai.

2.   NETIESIOGINIS KREDITO UŽTIKRINIMAS

2.1.   Vertinimas

| 83. | Netiesioginio užtikrinimo vertė (G) yra suma, kurią sumokėti įsipareigojo garantas tuo atveju, kai skolininkas neįvykdo įsipareogojimų, neįvykdo savo mokėjimo įsipareigojimų arba įvyksta kitas kredito įvykis. Išvestinių kredito finansinių priemonių atveju, kai nenumatytas restruktūrizavimas, susijęs su paskolos sumos, palūkanų arba mokesčių atidėjimu arba atsisakymu, sukeliantis nuostolių kredito davėjui (t.y. vertės pataisas arba panašius pelno (nuostolių) ataskaitos koregavimus) nėra laikomas kredito įvykiu






  a) | pagal šio punkto pirmą sakinį nustatyta užtikrinimo vertė sumažinama 40 %, jei suma, kurią sumokėti įsipareigojo garantas, neviršija reikalavimo vertės; ir |
| --- | --- | --- |

83.

Netiesioginio užtikrinimo vertė (G) yra suma, kurią sumokėti įsipareigojo garantas tuo atveju, kai skolininkas neįvykdo įsipareogojimų, neįvykdo savo mokėjimo įsipareigojimų arba įvyksta kitas kredito įvykis. Išvestinių kredito finansinių priemonių atveju, kai nenumatytas restruktūrizavimas, susijęs su paskolos sumos, palūkanų arba mokesčių atidėjimu arba atsisakymu, sukeliantis nuostolių kredito davėjui (t.y. vertės pataisas arba panašius pelno (nuostolių) ataskaitos koregavimus) nėra laikomas kredito įvykiu

a)

pagal šio punkto pirmą sakinį nustatyta užtikrinimo vertė sumažinama 40 %, jei suma, kurią sumokėti įsipareigojo garantas, neviršija reikalavimo vertės; ir

| b) | užtikrinimo vertė gali sudaryti daugiausia 60 % reikalavimo vertės, jei suma, kurią sumokėti įsipareigojo laiduotojas, viršija reikalavimo vertę. |
| --- | --- |

b)

užtikrinimo vertė gali sudaryti daugiausia 60 % reikalavimo vertės, jei suma, kurią sumokėti įsipareigojo laiduotojas, viršija reikalavimo vertę.

| 84. | Kai netiesioginis kredito užtikrinimas parodytas kita nei pozicijos valiuta (valiutų nesutapimas), kredito užtikrinimo vertė mažinama nepastovumo korekcija HFX, kaip nurodyta toliau:
  G* = G × (1-HFX),
  kai:
  G yra kredito užtikrinimo nominali vertė;
  G* yra G, pakoreguota atsižvelgiant į bet kurią užsienio valiutos kurso riziką, o
  HFX yra nepastovumo korekcija esant bet kuriam kredito užtikrinimo ir kredito įstaigos turimos pozicijos valiutų nesutapimui.
  Kai nėra valiutų nesutapimo,
  G* = G. |
| --- | --- |

84.

Kai netiesioginis kredito užtikrinimas parodytas kita nei pozicijos valiuta (valiutų nesutapimas), kredito užtikrinimo vertė mažinama nepastovumo korekcija HFX, kaip nurodyta toliau:

G* = G × (1-HFX),

kai:

G yra kredito užtikrinimo nominali vertė;

G* yra G, pakoreguota atsižvelgiant į bet kurią užsienio valiutos kurso riziką, o

HFX yra nepastovumo korekcija esant bet kuriam kredito užtikrinimo ir kredito įstaigos turimos pozicijos valiutų nesutapimui.

Kai nėra valiutų nesutapimo,

G* = G.

| 85. | Esant bet kuriam valiutų nesutapimui, taikytinos nepastovumo korekcijos gali būti apskaičiuojamos pagal standartinių nepastovumo korekcijų metodą arba savų įverčių nepastovumo korekcijų metodą, kaip nurodyta 34–57 punktuose. |
| --- | --- |

85.

Esant bet kuriam valiutų nesutapimui, taikytinos nepastovumo korekcijos gali būti apskaičiuojamos pagal standartinių nepastovumo korekcijų metodą arba savų įverčių nepastovumo korekcijų metodą, kaip nurodyta 34–57 punktuose.

2.2.   Pagal riziką įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimas

2.2.1.   Dalinis užtikrinimas — segmentavimas

| 86. | Kai kredito įstaiga perleidžia pagal vieną ar kelis segmentus segmentuotos paskolos rizikos dalį, taikomos 94–101 straipsniuose išdėstytos taisyklės. Laikoma, kad mokėjimo reikšmingumo ribos, nustatančios, kada nuostolių atveju nedaromos jokios įmokos, yra lygiavertės neperleistoms pirmojo nuostolio pozicijoms ir jos padidina segmentų perleidimo riziką. |
| --- | --- |

86.

Kai kredito įstaiga perleidžia pagal vieną ar kelis segmentus segmentuotos paskolos rizikos dalį, taikomos 94–101 straipsniuose išdėstytos taisyklės. Laikoma, kad mokėjimo reikšmingumo ribos, nustatančios, kada nuostolių atveju nedaromos jokios įmokos, yra lygiavertės neperleistoms pirmojo nuostolio pozicijoms ir jos padidina segmentų perleidimo riziką.

2.2.2.   Standartizuotas metodas

a)   Visapusiškas užtikrinimas

| 87. | 80 straipsnyje g yra rizikos koeficientas, priskirtinas pozicijai, visapusiškai užtikrintai netiesioginiu kredito užtikrinimu (GA),
  kai:
  g yra rizikos koeficientas, priskirtinas užtikrinimo teikėjo pozicijai, kaip nurodyta 78–83 straipsniuose, o
  GA yra pagal 84 punktą apskaičiuota G* vertė, toliau pakoreguota atsižvelgiant į visus terminų nesutapimus, kaip nurodyta 4 dalyje. |
| --- | --- |

87.

80 straipsnyje g yra rizikos koeficientas, priskirtinas pozicijai, visapusiškai užtikrintai netiesioginiu kredito užtikrinimu (GA),

kai:

g yra rizikos koeficientas, priskirtinas užtikrinimo teikėjo pozicijai, kaip nurodyta 78–83 straipsniuose, o

GA yra pagal 84 punktą apskaičiuota G* vertė, toliau pakoreguota atsižvelgiant į visus terminų nesutapimus, kaip nurodyta 4 dalyje.

b)   Dalinis užtikrinimas — lygūs prioritetai

| 88. | Kai užtikrinta suma yra mažesnė už pozicijos vertę, o užtikrinta ir neužtikrinta dalys turi tą patį prioritetą, t. y. nuostoliai proporcingai paskirstomi kredito įstaigai ir užtikrinimo teikėjui, taikoma proporcinė reguliuojamo kapitalo lengvata. Taikant 80 straipsnį, pagal riziką įvertintos pozicijos apskaičiuojamos pagal šią formulę:
  (E-GA) × r + GA × g,
  kai:
  E yra pozicijos vertė;
  GA yra pagal 84 punktą apskaičiuota G* vertė, toliau pakoreguota atsižvelgiant į visus terminų nesutapimus, kaip aprašoma 4 dalyje;
  r yra rizikos koeficientas, priskirtinas įsipareigojančiojo asmens pozicijoms, kaip nurodyta 78–83 straipsniuose; ir
  g yra rizikos koeficientas, priskirtinas užtikrinimo teikėjo pozicijoms, kaip nurodyta 78–83 straipsniuose. |
| --- | --- |

88.

Kai užtikrinta suma yra mažesnė už pozicijos vertę, o užtikrinta ir neužtikrinta dalys turi tą patį prioritetą, t. y. nuostoliai proporcingai paskirstomi kredito įstaigai ir užtikrinimo teikėjui, taikoma proporcinė reguliuojamo kapitalo lengvata. Taikant 80 straipsnį, pagal riziką įvertintos pozicijos apskaičiuojamos pagal šią formulę:

(E-GA) × r + GA × g,

kai:

E yra pozicijos vertė;

GA yra pagal 84 punktą apskaičiuota G* vertė, toliau pakoreguota atsižvelgiant į visus terminų nesutapimus, kaip aprašoma 4 dalyje;

r yra rizikos koeficientas, priskirtinas įsipareigojančiojo asmens pozicijoms, kaip nurodyta 78–83 straipsniuose; ir

g yra rizikos koeficientas, priskirtinas užtikrinimo teikėjo pozicijoms, kaip nurodyta 78–83 straipsniuose.

c)   Aukščiausios valdžios garantijos

| 89. | Kompetentingos institucijos gali nustatyti, kad VI priedo 1 dalies 4 ir 5 punktuose numatytas traktavimas taip pat būtų taikomas centrinės valdžios ar centrinių bankų garantuojamoms pozicijoms ar pozicijų dalims, kai garantija išreikšta skolininko vietos valiuta ir kai pozicija suteikiama ta valiuta. |
| --- | --- |

89.

Kompetentingos institucijos gali nustatyti, kad VI priedo 1 dalies 4 ir 5 punktuose numatytas traktavimas taip pat būtų taikomas centrinės valdžios ar centrinių bankų garantuojamoms pozicijoms ar pozicijų dalims, kai garantija išreikšta skolininko vietos valiuta ir kai pozicija suteikiama ta valiuta.

2.2.3.   IRB metodas

Visapusiškas užtikrinimas. Dalinis užtikrinimas — lygūs prioritetai

| 90. | Užtikrintai pozicijos daliai (grindžiamai kredito užtikrinimo pakoreguota verte GA) VII priedo 2 dalies tikslais PD gali būti lygi užtikrinimo teikėjo PD arba dydžiui, priklausančiam intervalui nuo skolininko PD iki garanto PD, jei laikoma, kad visapusiškas pakeitimas nėra užtikrintas. Subordinuotų pozicijų ir nesubordinuoto netiesioginio užtikrinimo atvejais VII priedo 2 dalies tikslais taikytinas LGD gali būti lygus LGD, siejamam su didesnio prioriteto pretenzijomis. |
| --- | --- |

90.

Užtikrintai pozicijos daliai (grindžiamai kredito užtikrinimo pakoreguota verte GA) VII priedo 2 dalies tikslais PD gali būti lygi užtikrinimo teikėjo PD arba dydžiui, priklausančiam intervalui nuo skolininko PD iki garanto PD, jei laikoma, kad visapusiškas pakeitimas nėra užtikrintas. Subordinuotų pozicijų ir nesubordinuoto netiesioginio užtikrinimo atvejais VII priedo 2 dalies tikslais taikytinas LGD gali būti lygus LGD, siejamam su didesnio prioriteto pretenzijomis.

| 91. | Bet kuriai neužtikrintai pozicijos daliai PD lygus skolininko PD, o LGD lygus bazinės pozicijos LGD. |
| --- | --- |

91.

Bet kuriai neužtikrintai pozicijos daliai PD lygus skolininko PD, o LGD lygus bazinės pozicijos LGD.

| 92. | GA yra pagal 84 punktą apskaičiuota G* vertė, toliau pakoreguota atsižvelgiant į visų terminų nesutapimus, kaip nurodyta 4 dalyje. |
| --- | --- |

92.

GA yra pagal 84 punktą apskaičiuota G* vertė, toliau pakoreguota atsižvelgiant į visų terminų nesutapimus, kaip nurodyta 4 dalyje.

4 dalis — Terminų nesutapimas

| 1. | Apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijas, terminų nesutapimas pastebimas tada, kai kredito užtikrinimo terminas iki sandorio galiojimo pabaigos yra trumpesnis už užtikrintos pozicijos terminą iki sandorio galiojimo pabaigos. Kai užtikrinimo terminas iki sandorio galiojimo pabaigos yra mažiau kaip trys mėnesiai ir jei yra trumpesnis už bazinės pozicijos terminą, toks užtikrinimas nepripažįstamas. |
| --- | --- |

1.

Apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijas, terminų nesutapimas pastebimas tada, kai kredito užtikrinimo terminas iki sandorio galiojimo pabaigos yra trumpesnis už užtikrintos pozicijos terminą iki sandorio galiojimo pabaigos. Kai užtikrinimo terminas iki sandorio galiojimo pabaigos yra mažiau kaip trys mėnesiai ir jei yra trumpesnis už bazinės pozicijos terminą, toks užtikrinimas nepripažįstamas.

| 2. | Esant terminų nesutapimui, kredito užtikrinimas nepripažįstamas, kai:






  a) | užtikrinimo terminas nuo sandorio sudarymo pradžios yra mažiau kaip vieneri metai; arba |
| --- | --- | --- |

2.

Esant terminų nesutapimui, kredito užtikrinimas nepripažįstamas, kai:

a)

užtikrinimo terminas nuo sandorio sudarymo pradžios yra mažiau kaip vieneri metai; arba

| b) | pozicija yra trumpalaikė pozicija, kai kompetentingos institucijos nurodo, kad pagal VII priedo 2 dalies 14 punktą jos termino vertei (M) taikytina vienos dienos, o ne vienerių metų žemiausia riba. |
| --- | --- |

b)

pozicija yra trumpalaikė pozicija, kai kompetentingos institucijos nurodo, kad pagal VII priedo 2 dalies 14 punktą jos termino vertei (M) taikytina vienos dienos, o ne vienerių metų žemiausia riba.

1.   TERMINO APIBRĖŽIMAS

| 3. | Taikant maksimalų 5 metų laikotarpį, bazinės priemonės efektyvusis terminas — tai ilgiausias galimas laikotarpis, likęs iki tol, kol įsipareigojantysis asmuo turi įvykdyti savo įsipareigojimus. Remiantis 4 punktu, kredito užtikrinimo terminas yra laikotarpis iki anksčiausios datos, kada užtikrinimas pasibaigia arba yra galimybė jį nutraukti. |
| --- | --- |

3.

Taikant maksimalų 5 metų laikotarpį, bazinės priemonės efektyvusis terminas — tai ilgiausias galimas laikotarpis, likęs iki tol, kol įsipareigojantysis asmuo turi įvykdyti savo įsipareigojimus. Remiantis 4 punktu, kredito užtikrinimo terminas yra laikotarpis iki anksčiausios datos, kada užtikrinimas pasibaigia arba yra galimybė jį nutraukti.

| 4. | Kai užtikrinimo pardavėjui suteikiama pasirinkimo teisė nutraukti užtikrinimą, užtikrinimo terminas yra laikotarpis iki anksčiausios datos, kada galima pasinaudoti šia teise. Kai užtikrinimo pirkėjui suteikiama pasirinkimo teisė nutraukti užtikrinimą, o susitarimo sąlygos užtikrinimo sandorio sudarymo metu numato paskatą kredito įstaigai atšaukti sandorį iki jo sutartinio termino, užtikrinimo terminas yra laikotarpis iki anksčiausios datos, kada galima pasinaudoti šia teise; kitais atvejais gali būti laikoma, kad tokia pasirinkimo teisė neturi įtakos užtikrinimo terminui. |
| --- | --- |

4.

Kai užtikrinimo pardavėjui suteikiama pasirinkimo teisė nutraukti užtikrinimą, užtikrinimo terminas yra laikotarpis iki anksčiausios datos, kada galima pasinaudoti šia teise. Kai užtikrinimo pirkėjui suteikiama pasirinkimo teisė nutraukti užtikrinimą, o susitarimo sąlygos užtikrinimo sandorio sudarymo metu numato paskatą kredito įstaigai atšaukti sandorį iki jo sutartinio termino, užtikrinimo terminas yra laikotarpis iki anksčiausios datos, kada galima pasinaudoti šia teise; kitais atvejais gali būti laikoma, kad tokia pasirinkimo teisė neturi įtakos užtikrinimo terminui.

| 5. | Kai netrukdoma kredito išvestinę priemonę nutraukti anksčiau bet kurio lengvatinio laikotarpio, kad nemokėjimą būtų galima laikyti įsipareigojimų bazinės pozicijos atžvilgiu neįvykdymo atveju, užtikrinimo terminas sutrumpinimas šiuo lengvatiniu laikotarpiu. |
| --- | --- |

5.

Kai netrukdoma kredito išvestinę priemonę nutraukti anksčiau bet kurio lengvatinio laikotarpio, kad nemokėjimą būtų galima laikyti įsipareigojimų bazinės pozicijos atžvilgiu neįvykdymo atveju, užtikrinimo terminas sutrumpinimas šiuo lengvatiniu laikotarpiu.

2.   UŽTIKRINIMO VERTINIMAS

2.1.   Sandoriai, kuriems taikomas tiesioginis kredito užtikrinimas. Paprastasis finansinės užtikrinimo priemonės metodas

| 6. | Esant nesutapimui tarp pozicijos termino ir užtikrinimo termino, užtikrinimo priemonė nepripažįstama. |
| --- | --- |

6.

Esant nesutapimui tarp pozicijos termino ir užtikrinimo termino, užtikrinimo priemonė nepripažįstama.

2.2.   Sandoriai, kuriems taikomas tiesioginis kredito užtikrinimas. Išsamusis finansinės užtikrinimo priemonės metodas

| 7. | Kredito užtikrinimo terminas ir pozicijos terminas turi atsispindėti pakoreguotoje užtikrinimo priemonės vertėje, apskaičiuojamoje pagal šią formulę:
  CVAM = CVA × (t-t*)/(T-t*),
  kai
  CVA yra mažesnioji iš šių dviejų verčių: užtikrinimo priemonės pagal nepastovumą pakoreguota vertė, kaip nurodyta 3 dalies 33 punkte, ir pozicijos vertė;
  t yra mažesnioji iš šių verčių: pagal 3–5 punktus apskaičiuotas metų, likusių iki kredito užtikrinimo termino pabaigos datos, skaičius ir T vertė;
  T yra mažesnioji iš šių verčių: pagal 3–5 punktus apskaičiuotas metų, likusių iki pozicijos termino pabaigos datos, skaičius arba 5 metai;
  t* lygus 0,25.
  Visiškai koreguotos pozicijos vertės (E*) apskaičiavimo formulėje, kaip nurodyta 3 dalies 33 punkte, CVAM atitinka CVA, toliau pakoreguotą pagal terminų nesutapimus. |
| --- | --- |

7.

Kredito užtikrinimo terminas ir pozicijos terminas turi atsispindėti pakoreguotoje užtikrinimo priemonės vertėje, apskaičiuojamoje pagal šią formulę:

CVAM = CVA × (t-t*)/(T-t*),

kai

CVA yra mažesnioji iš šių dviejų verčių: užtikrinimo priemonės pagal nepastovumą pakoreguota vertė, kaip nurodyta 3 dalies 33 punkte, ir pozicijos vertė;

t yra mažesnioji iš šių verčių: pagal 3–5 punktus apskaičiuotas metų, likusių iki kredito užtikrinimo termino pabaigos datos, skaičius ir T vertė;

T yra mažesnioji iš šių verčių: pagal 3–5 punktus apskaičiuotas metų, likusių iki pozicijos termino pabaigos datos, skaičius arba 5 metai;

t* lygus 0,25.

Visiškai koreguotos pozicijos vertės (E*) apskaičiavimo formulėje, kaip nurodyta 3 dalies 33 punkte, CVAM atitinka CVA, toliau pakoreguotą pagal terminų nesutapimus.

2.3.   Sandoriai, kuriems taikomas netiesioginis kredito užtikrinimas

| 8. | Kredito užtikrinimo terminas ir pozicijos terminas turi atsispindėti pakoreguotoje kredito užtikrinimo vertėje, apskaičiuojamoje pagal šią formulę:
  GA = G* × (t-t*)/(T-t*),
  kai:
  G* yra užtikrinimo vertė, pakoreguota atsižvelgiant į visus valiutų nesutapimus;
  GA lygus G*, pakoreguotai atsižvelgiant į visus terminų nesutapimus;
  t yra mažesnioji iš šių verčių: pagal 3–5 punktus apskaičiuotas metų, likusių iki kredito užtikrinimo termino pabaigos datos, skaičius arba T vertė;
  T yra mažesnioji iš šių verčių: pagal 3–5 punktus apskaičiuotas metų, likusių iki pozicijos termino pabaigos datos, skaičius arba 5 metai;
  t* lygus 0,25.
  GA tada laikomas lygiu užtikrinimo vertei, taikomai 3 dalies 83–92 punktų tikslais. |
| --- | --- |

8.

Kredito užtikrinimo terminas ir pozicijos terminas turi atsispindėti pakoreguotoje kredito užtikrinimo vertėje, apskaičiuojamoje pagal šią formulę:

GA = G* × (t-t*)/(T-t*),

kai:

G* yra užtikrinimo vertė, pakoreguota atsižvelgiant į visus valiutų nesutapimus;

GA lygus G*, pakoreguotai atsižvelgiant į visus terminų nesutapimus;

t yra mažesnioji iš šių verčių: pagal 3–5 punktus apskaičiuotas metų, likusių iki kredito užtikrinimo termino pabaigos datos, skaičius arba T vertė;

T yra mažesnioji iš šių verčių: pagal 3–5 punktus apskaičiuotas metų, likusių iki pozicijos termino pabaigos datos, skaičius arba 5 metai;

t* lygus 0,25.

GA tada laikomas lygiu užtikrinimo vertei, taikomai 3 dalies 83–92 punktų tikslais.

5 dalis — Kredito rizikos mažinimo deriniai pagal standartizuotą metodą

| 1. | Kai kredito įstaiga, pagal riziką įvertintas pozicijas skaičiuojanti pagal 78–83 straipsnius, vienai pozicijai yra numačiusi daugiau kaip vieną kredito rizikos mažinimo formą (t. y. kredito įstaiga turi ir užtikrinimo priemonę, ir garantiją, iš dalies užtikrinančias poziciją), reikalaujama, kad kredito įstaiga išskaidytų tą poziciją į dalis, kurių kiekviena užtikrinama tik vieno tipo kredito rizikos mažinimo priemone (pavyzdžiui, į užtikrinimo priemone užtikrintą dalį ir į garantija užtikrintą dalį), o pagal riziką įvertintos pozicijos kiekvienai daliai turi būti skaičiuojamos atskirai, laikantis 78–83 straipsnių ir šio priedo nuostatų. |
| --- | --- |

1.

Kai kredito įstaiga, pagal riziką įvertintas pozicijas skaičiuojanti pagal 78–83 straipsnius, vienai pozicijai yra numačiusi daugiau kaip vieną kredito rizikos mažinimo formą (t. y. kredito įstaiga turi ir užtikrinimo priemonę, ir garantiją, iš dalies užtikrinančias poziciją), reikalaujama, kad kredito įstaiga išskaidytų tą poziciją į dalis, kurių kiekviena užtikrinama tik vieno tipo kredito rizikos mažinimo priemone (pavyzdžiui, į užtikrinimo priemone užtikrintą dalį ir į garantija užtikrintą dalį), o pagal riziką įvertintos pozicijos kiekvienai daliai turi būti skaičiuojamos atskirai, laikantis 78–83 straipsnių ir šio priedo nuostatų.

| 2. | Kai vieno užtikrinimo teikėjo pateiktas užtikrinimas turi skirtingus terminus, taikomas metodas, analogiškas aprašytajam 1 punkte. |
| --- | --- |

2.

Kai vieno užtikrinimo teikėjo pateiktas užtikrinimas turi skirtingus terminus, taikomas metodas, analogiškas aprašytajam 1 punkte.

6 dalis — CRM krepšelių metodikos

1.   PIRMOJO ĮSIPAREIGOJIMŲ NEĮVYYKDYMO KREDITO IŠVESTINĖS PRIEMONĖS

| 1. | Kai kredito įstaiga gauna kredito užtikrinimą kelioms pozicijoms su sąlyga, kad kurios nors iš tų pozicijų pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo atvejis yra mokėjimo priežastis ir kad dėl šio kredito įvykio sutartis nutraukiama, kredito įstaiga gali pakeisti pagal riziką įvertintų pozicijų apskaičiavimą ir, kur tai taikytina, tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimą tai pozicijai, kurios atveju — jei nebūtų kredito užtikrinimo priemonės — pagal riziką įvertinta pozicija būtų mažiausia pagal 78–83 arba 84–89 straipsnius, remiantis šiuo priedu, tačiau tik tada, kai pozicijos vertė yra mažesnė arba lygi kredito užtikrinimo priemonės vertei. |
| --- | --- |

1.

Kai kredito įstaiga gauna kredito užtikrinimą kelioms pozicijoms su sąlyga, kad kurios nors iš tų pozicijų pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo atvejis yra mokėjimo priežastis ir kad dėl šio kredito įvykio sutartis nutraukiama, kredito įstaiga gali pakeisti pagal riziką įvertintų pozicijų apskaičiavimą ir, kur tai taikytina, tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimą tai pozicijai, kurios atveju — jei nebūtų kredito užtikrinimo priemonės — pagal riziką įvertinta pozicija būtų mažiausia pagal 78–83 arba 84–89 straipsnius, remiantis šiuo priedu, tačiau tik tada, kai pozicijos vertė yra mažesnė arba lygi kredito užtikrinimo priemonės vertei.

2.   N-TOJO ĮSIPAREIGOJIMŲ NEĮVYKDYMO KREDITO IŠVESTINĖS PRIEMONĖS

| 2. | Kai n-tasis pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo atvejis yra mokėjimo pagal kredito užtikrinimą priežastimi, užtikrinimą įsigyjanti kredito įstaiga gali pripažinti užtikrinimą tik pagal riziką įvertintoms pozicijoms apskaičiuoti ir, kai tai taikytina, tikėtinų nuostolių sumoms apskaičiuoti, jei užtikrinimas taip pat buvo gautas 1 — n – 1 įsipareigojimų neįvykdymo atvejams arba kai jau įvyko n – 1 įsipareigojimų neįvykdymo atvejai. Tokiais atvejais taikoma metodika yra analogiška 1 punkte aprašytajai pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo išvestinių priemonių metodikai, tik atitinkamai pakeista, kad tiktų n-tojo įsipareigojimų neįvykdymo atvejo produktams. |
| --- | --- |

2.

Kai n-tasis pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo atvejis yra mokėjimo pagal kredito užtikrinimą priežastimi, užtikrinimą įsigyjanti kredito įstaiga gali pripažinti užtikrinimą tik pagal riziką įvertintoms pozicijoms apskaičiuoti ir, kai tai taikytina, tikėtinų nuostolių sumoms apskaičiuoti, jei užtikrinimas taip pat buvo gautas 1 — n – 1 įsipareigojimų neįvykdymo atvejams arba kai jau įvyko n – 1 įsipareigojimų neįvykdymo atvejai. Tokiais atvejais taikoma metodika yra analogiška 1 punkte aprašytajai pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo išvestinių priemonių metodikai, tik atitinkamai pakeista, kad tiktų n-tojo įsipareigojimų neįvykdymo atvejo produktams.

IX PRIEDAS

PAKEITIMAS VERTYBINIAIS POPIERIAIS

1 dalis — IX priede vartojamų sąvokų apibrėžimai

| 1. | Šiame priede:






  — | „Perviršinis kainų skirtumas“ — finansinių lėšų suma ir pajamos iš kitų mokesčių, gaunamų dėl pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų, atėmus sąnaudas ir išlaidas. |
| --- | --- | --- |

1.

Šiame priede:

—

„Perviršinis kainų skirtumas“ — finansinių lėšų suma ir pajamos iš kitų mokesčių, gaunamų dėl pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų, atėmus sąnaudas ir išlaidas.

| — | „Panaikinimo pasirinkimo sandoris“ — sutartinė teisė iniciatoriui atpirkti arba panaikinti pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas prieš visų pagrindinių pozicijų apmokėjimą, kai neapmokėtų pozicijų suma nukrenta žemiau nustatyto lygio. |
| --- | --- |

—

„Panaikinimo pasirinkimo sandoris“ — sutartinė teisė iniciatoriui atpirkti arba panaikinti pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas prieš visų pagrindinių pozicijų apmokėjimą, kai neapmokėtų pozicijų suma nukrenta žemiau nustatyto lygio.

| — | „Likvidumo priemonė“ — pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija, atsirandanti dėl sutartinės sąlygos teikti lėšas, kad pinigų srautai investuotojams būtų užtikrinti laiku. |
| --- | --- |

—

„Likvidumo priemonė“ — pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija, atsirandanti dėl sutartinės sąlygos teikti lėšas, kad pinigų srautai investuotojams būtų užtikrinti laiku.

| — | „Kirb“ — 8 % pagal riziką įvertintos pozicijų sumos, kurios būtų apskaičiuotos pagal 84–89 straipsnius pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų atžvilgiu, jeigu jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, pridėjus tikėtinų nuostolių sumas, siejamas su tomis pozicijomis, kurios apskaičiuotos pagal tuos straipsnius. |
| --- | --- |

—

„Kirb“ — 8 % pagal riziką įvertintos pozicijų sumos, kurios būtų apskaičiuotos pagal 84–89 straipsnius pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų atžvilgiu, jeigu jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, pridėjus tikėtinų nuostolių sumas, siejamas su tomis pozicijomis, kurios apskaičiuotos pagal tuos straipsnius.

| — | „Reitingais pagrįstas metodas“ — pagal riziką įvertintų pozicijų sumų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms apskaičiavimo metodas pagal 4 dalies 46–51 punktus. |
| --- | --- |

—

„Reitingais pagrįstas metodas“ — pagal riziką įvertintų pozicijų sumų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms apskaičiavimo metodas pagal 4 dalies 46–51 punktus.

| — | „Priežiūrinės formulės metodas“ — pagal riziką įvertintų pozicijų sumų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms apskaičiavimo metodas pagal 4 dalies 52–54 punktus. |
| --- | --- |

—

„Priežiūrinės formulės metodas“ — pagal riziką įvertintų pozicijų sumų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms apskaičiavimo metodas pagal 4 dalies 52–54 punktus.

| — | „Nereitinguota pozicija“ — pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija, neturinti pripažintos ECAI suteikto reikalavimus atitinkančio kredito rizikos vertinimo, kaip apibrėžta 97 straipsnyje. |
| --- | --- |

—

„Nereitinguota pozicija“ — pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija, neturinti pripažintos ECAI suteikto reikalavimus atitinkančio kredito rizikos vertinimo, kaip apibrėžta 97 straipsnyje.

| — | „Reitinguota pozicija“ — pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija, turinti pripažintos ECAI suteiktą reikalavimus atitinkantį kredito rizikos vertinimą, kaip apibrėžta 97 straipsnyje. |
| --- | --- |

—

„Reitinguota pozicija“ — pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija, turinti pripažintos ECAI suteiktą reikalavimus atitinkantį kredito rizikos vertinimą, kaip apibrėžta 97 straipsnyje.

| — | „Turtu padengtų komercinių vekselių programa“ (ABCP programa) — pakeitimo vertybiniais popieriais programa, pagal kurią išleisti vertybiniai popieriai daugiausia yra komerciniai vekseliai ir kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba trumpesnis. |
| --- | --- |

—

„Turtu padengtų komercinių vekselių programa“ (ABCP programa) — pakeitimo vertybiniais popieriais programa, pagal kurią išleisti vertybiniai popieriai daugiausia yra komerciniai vekseliai ir kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba trumpesnis.

2 dalis — Reikšmingos kredito rizikos perleidimo pripažinimo ir pagal riziką įvertintų pozicijų sumų ir tikėtino nuostolio sumų pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms apskaičiavimo minimalūs reikalavimai

1.   REIKŠMINGOS KREDITO RIZIKOS PERLEIDIMO PRIPAŽINIMO MINIMALŪS REIKALAVIMAI TRADICINIO PAKEITIMO VERTYBINIAIS POPIERIAIS ATVEJU

| 1. | Kredito įstaiga iniciatorė tradicinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju gali neįtraukti pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų į pagal riziką įvertintų pozicijų sumų ir tikėtino nuostolio sumų apskaičiavimą, jei reikšminga kredito rizika, siejama su pakeistomis vertybiniais popieriais pozicijomis, buvo perleista trečiosioms šalims ir jei perleidimas tenkina šiuos reikalavimus:






  a) | Pakeitimo vertybiniais popieriais dokumentuose atspindimas ekonominis sandorio turinys. |
| --- | --- | --- |

1.

Kredito įstaiga iniciatorė tradicinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju gali neįtraukti pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų į pagal riziką įvertintų pozicijų sumų ir tikėtino nuostolio sumų apskaičiavimą, jei reikšminga kredito rizika, siejama su pakeistomis vertybiniais popieriais pozicijomis, buvo perleista trečiosioms šalims ir jei perleidimas tenkina šiuos reikalavimus:

a)

Pakeitimo vertybiniais popieriais dokumentuose atspindimas ekonominis sandorio turinys.

| b) | Pakeistos vertybiniais popieriais pozicijos yra nepasiekiamos kredito įstaigai iniciatorei ir jos kreditoriams, taip pat bankroto ir įstaigos perėmimo administratoriaus žinion atvejais. Papildomai turi būti pateikiama kvalifikuoto teisinio patarėjo nuomonė. |
| --- | --- |

b)

Pakeistos vertybiniais popieriais pozicijos yra nepasiekiamos kredito įstaigai iniciatorei ir jos kreditoriams, taip pat bankroto ir įstaigos perėmimo administratoriaus žinion atvejais. Papildomai turi būti pateikiama kvalifikuoto teisinio patarėjo nuomonė.

| c) | Dėl išleistų vertybinių popierių kredito įstaigai iniciatorei neatsiranda mokėjimo įsipareigojimų. |
| --- | --- |

c)

Dėl išleistų vertybinių popierių kredito įstaigai iniciatorei neatsiranda mokėjimo įsipareigojimų.

| d) | Perleidimo subjektas yra specialiosios paskirties pakeitimo vertybiniais popieriais subjektas (SPPVPS). |
| --- | --- |

d)

Perleidimo subjektas yra specialiosios paskirties pakeitimo vertybiniais popieriais subjektas (SPPVPS).

| e) | Kredito įstaiga iniciatorė neišlaiko faktinės arba netiesioginės perleidžiamų pozicijų kontrolės. Turi būti laikoma, kad iniciatorė išlaiko faktinę perleidžiamų pozicijų kontrolę, jeigu ji turi teisę atpirkti iš perleidimo subjekto anksčiau perleistas pozicijas tam, kad pasinaudotų jų teikiama nauda, arba jeigu yra įpareigota perimti perleidžiamą riziką. Vien tik kredito įstaiga iniciatorės pozicijų valdymo teisių arba įsipareigojimų išsaugojimas neturi reikšti pozicijų netiesioginės kontrolės. |
| --- | --- |

e)

Kredito įstaiga iniciatorė neišlaiko faktinės arba netiesioginės perleidžiamų pozicijų kontrolės. Turi būti laikoma, kad iniciatorė išlaiko faktinę perleidžiamų pozicijų kontrolę, jeigu ji turi teisę atpirkti iš perleidimo subjekto anksčiau perleistas pozicijas tam, kad pasinaudotų jų teikiama nauda, arba jeigu yra įpareigota perimti perleidžiamą riziką. Vien tik kredito įstaiga iniciatorės pozicijų valdymo teisių arba įsipareigojimų išsaugojimas neturi reikšti pozicijų netiesioginės kontrolės.

| f) | Panaikinimo pasirinkimo sandorio atveju tenkinami šie reikalavimai:






  i) | Panaikinimo pasirinkimo sandoris vykdomas kredito įstaigos iniciatorės nuožiūra; |
| --- | --- | --- |

f)

Panaikinimo pasirinkimo sandorio atveju tenkinami šie reikalavimai:

i)

Panaikinimo pasirinkimo sandoris vykdomas kredito įstaigos iniciatorės nuožiūra;

| ii) | Panaikinimo pasirinkimo sandoris gali būti vykdomas tik tuo atveju, kai neamortizuota lieka 10 % arba mažiau pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų pradinės vertės; ir |
| --- | --- |

ii)

Panaikinimo pasirinkimo sandoris gali būti vykdomas tik tuo atveju, kai neamortizuota lieka 10 % arba mažiau pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų pradinės vertės; ir

| iii) | Panaikinimo pasirinkimo sandorio struktūra nėra tokia, kokia padėtų išvengti nuostolių paskirstymo pagal kredito vertės padidinimo pozicijas arba kitas pozicijas, kurias turi investuotojai, ir kitais atžvilgiais nėra tokia, kad padidintų kredito vertę; ir |
| --- | --- |

iii)

Panaikinimo pasirinkimo sandorio struktūra nėra tokia, kokia padėtų išvengti nuostolių paskirstymo pagal kredito vertės padidinimo pozicijas arba kitas pozicijas, kurias turi investuotojai, ir kitais atžvilgiais nėra tokia, kad padidintų kredito vertę; ir

| g) | Pakeitimo vertybiniais popieriais dokumentuose nėra išlygų, kad






  i) | kitu negu išankstinės amortizacijos nuostatos buvimas atveju, kredito įstaiga iniciatorė turi pagerinti pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas, įskaitant pagrindinių kredito pozicijų pakeitimą arba investuotojams mokamo pelno padidinimą reaguojant į pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų kredito kokybės pablogėjimą, tačiau tuo neapsiribojant; arba |
| --- | --- | --- |

g)

Pakeitimo vertybiniais popieriais dokumentuose nėra išlygų, kad

i)

kitu negu išankstinės amortizacijos nuostatos buvimas atveju, kredito įstaiga iniciatorė turi pagerinti pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas, įskaitant pagrindinių kredito pozicijų pakeitimą arba investuotojams mokamo pelno padidinimą reaguojant į pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų kredito kokybės pablogėjimą, tačiau tuo neapsiribojant; arba

| ii) | turi padidinti pelną, mokamą pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų turėtojams reaguojant į pagrindinės grupės kredito kokybės pablogėjimą. |
| --- | --- |

ii)

turi padidinti pelną, mokamą pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų turėtojams reaguojant į pagrindinės grupės kredito kokybės pablogėjimą.

2.   REIKŠMINGOS KREDITO RIZIKOS PERLEIDIMO PRIPAŽINIMO MINIMALŪS REIKALAVIMAI SINTETINIO PAKEITIMO VERTYBINIAIS POPIERIAIS ATVEJU

| 2. | Kredito įstaiga iniciatorė sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju gali apskaičiuoti pagal riziką įvertintas pozicijų sumas ir atitinkamai tikėtinų nuostolių sumas pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms pagal toliau pateiktus 3 ir 4 punktus, jei reikšminga kredito rizika buvo perleista trečiosioms šalims arba per tiesioginį, arba per netiesioginį kredito užtikrinimą, ir jei perleidimas tenkina šiuos reikalavimus.






  a) | Pakeitimo vertybiniais popieriais dokumentuose atspindimas ekonominis sandorio turinys; |
| --- | --- | --- |

2.

Kredito įstaiga iniciatorė sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju gali apskaičiuoti pagal riziką įvertintas pozicijų sumas ir atitinkamai tikėtinų nuostolių sumas pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms pagal toliau pateiktus 3 ir 4 punktus, jei reikšminga kredito rizika buvo perleista trečiosioms šalims arba per tiesioginį, arba per netiesioginį kredito užtikrinimą, ir jei perleidimas tenkina šiuos reikalavimus.

a)

Pakeitimo vertybiniais popieriais dokumentuose atspindimas ekonominis sandorio turinys;

| b) | Kredito užtikrinimas, kuriuo kredito rizika perleidžiama, atitinka pripažinimo ir kitus reikalavimus pagal 90–93 straipsnius, keliamus tokiam kredito užtikrinimui. Šio punkto tikslais specialiosios paskirties subjektai nepripažįstami reikalavimus atitinkančiais netiesioginio užtikrinimo teikėjais; |
| --- | --- |

b)

Kredito užtikrinimas, kuriuo kredito rizika perleidžiama, atitinka pripažinimo ir kitus reikalavimus pagal 90–93 straipsnius, keliamus tokiam kredito užtikrinimui. Šio punkto tikslais specialiosios paskirties subjektai nepripažįstami reikalavimus atitinkančiais netiesioginio užtikrinimo teikėjais;

| c) | Priemonėms, kurios naudojamos kredito rizikai perleisti, nenumatomos sąlygos arba reikalavimai






  i) | nustatyti didelio reikšmingumo ribą, žemiau kurios kredito užtikrinimas kredito įvykio atveju neteikiamas; |
| --- | --- | --- |

c)

Priemonėms, kurios naudojamos kredito rizikai perleisti, nenumatomos sąlygos arba reikalavimai

i)

nustatyti didelio reikšmingumo ribą, žemiau kurios kredito užtikrinimas kredito įvykio atveju neteikiamas;

| ii) | leidžiantys nutraukti užtikrinimo teikimą dėl pagrindinių pozicijų kredito kokybės pablogėjimo; |
| --- | --- |

ii)

leidžiantys nutraukti užtikrinimo teikimą dėl pagrindinių pozicijų kredito kokybės pablogėjimo;

| iii) | kitais negu išankstinės amortizacijos nuostatos buvimas atvejais, reikalauti, kad pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas pagerintų kredito įstaiga iniciatorė; |
| --- | --- |

iii)

kitais negu išankstinės amortizacijos nuostatos buvimas atvejais, reikalauti, kad pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas pagerintų kredito įstaiga iniciatorė;

| iv) | padidinti kredito įstaigos kredito užtikrinimo kainą arba pelną, mokamą pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų turėtojams, reaguojant į pagrindinės grupės kredito kokybės pablogėjimą; ir |
| --- | --- |

iv)

padidinti kredito įstaigos kredito užtikrinimo kainą arba pelną, mokamą pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų turėtojams, reaguojant į pagrindinės grupės kredito kokybės pablogėjimą; ir

| d) | Gaunama kvalifikuoto teisinio patarėjo nuomonė, patvirtinanti kredito užtikrinimo įgyvendinamumą visose atitinkamose jurisdikcijose. |
| --- | --- |

d)

Gaunama kvalifikuoto teisinio patarėjo nuomonė, patvirtinanti kredito užtikrinimo įgyvendinamumą visose atitinkamose jurisdikcijose.

3.   KREDITO ĮSTAIGOS INICIATORĖS PAGAL RIZIKĄ ĮVERTINTŲ POZICIJŲ SUMŲ PAKEISTOMS VERTYBINIAIS POPIERIAIS POZICIJOMS APSKAIČIAVIMAS SINTETINIO PAKEITIMO VERTYBINIAIS POPIERIAIS ATVEJU

| 3. | Apskaičiuodama pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, jeigu tenkinami 2 punkte nurodyti reikalavimai, kredito įstaiga iniciatorė sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju turi, atsižvelgdama į 5–7 punktus, naudoti atitinkamas apskaičiavimo metodikas, nustatytas 4 dalyje, o ne 78–89 straipsniuose. Kredito įstaigoms, apskaičiuojančioms pagal riziką įvertintas pozicijų sumas ir tikėtino nuostolio sumas pagal 84–89 straipsnius, tikėtino nuostolio suma tokių pozicijų atžvilgiu turi būti nulis. |
| --- | --- |

3.

Apskaičiuodama pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, jeigu tenkinami 2 punkte nurodyti reikalavimai, kredito įstaiga iniciatorė sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju turi, atsižvelgdama į 5–7 punktus, naudoti atitinkamas apskaičiavimo metodikas, nustatytas 4 dalyje, o ne 78–89 straipsniuose. Kredito įstaigoms, apskaičiuojančioms pagal riziką įvertintas pozicijų sumas ir tikėtino nuostolio sumas pagal 84–89 straipsnius, tikėtino nuostolio suma tokių pozicijų atžvilgiu turi būti nulis.

| 4. | Siekiant aiškumo, 3 punktas taip pat taikomas visai įtrauktų į pakeitimą vertybiniais popieriais pozicijų grupei. Pagal 5–7 punktus iš kredito įstaigos iniciatorės reikalaujama apskaičiuoti pagal riziką įvertintas pozicijų sumas visiems pakeitimo vertybiniais popieriais segmentams pagal 4 dalies nuostatas, įskaitant nuostatas, susijusias su kredito rizikos mažinimo pripažinimu. Pavyzdžiui, jei segmentas trečiajai šaliai perleidžiamas per netiesioginio kredito užtikrinimo priemones, tos trečiosios šalies rizikos koeficientas turi būti taikomas tam segmentui, apskaičiuojant kredito įstaigos iniciatorės pagal riziką įvertintas pozicijų sumas. |
| --- | --- |

4.

Siekiant aiškumo, 3 punktas taip pat taikomas visai įtrauktų į pakeitimą vertybiniais popieriais pozicijų grupei. Pagal 5–7 punktus iš kredito įstaigos iniciatorės reikalaujama apskaičiuoti pagal riziką įvertintas pozicijų sumas visiems pakeitimo vertybiniais popieriais segmentams pagal 4 dalies nuostatas, įskaitant nuostatas, susijusias su kredito rizikos mažinimo pripažinimu. Pavyzdžiui, jei segmentas trečiajai šaliai perleidžiamas per netiesioginio kredito užtikrinimo priemones, tos trečiosios šalies rizikos koeficientas turi būti taikomas tam segmentui, apskaičiuojant kredito įstaigos iniciatorės pagal riziką įvertintas pozicijų sumas.

3.1.   Terminų nesutapimo vertinimas sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju

| 5. | Apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pagal 3 punktą, turi būti atsižvelgiama į bet kokį terminų nesutapimą tarp kredito užtikrinimo, dėl kurio atsiranda segmentavimas, ir pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų, remiantis 6–7 punktais. |
| --- | --- |

5.

Apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pagal 3 punktą, turi būti atsižvelgiama į bet kokį terminų nesutapimą tarp kredito užtikrinimo, dėl kurio atsiranda segmentavimas, ir pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų, remiantis 6–7 punktais.

| 6. | Pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų terminas turi būti ilgiausias bet kurios iš šių pozicijų terminas, bet daugiausia iki penkerių metų. Kredito užtikrinimo terminas turi būti nustatomas pagal VIII priedą. |
| --- | --- |

6.

Pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų terminas turi būti ilgiausias bet kurios iš šių pozicijų terminas, bet daugiausia iki penkerių metų. Kredito užtikrinimo terminas turi būti nustatomas pagal VIII priedą.

| 7. | Kredito įstaiga iniciatorė turi ignoruoti bet kokį terminų nesutapimą apskaičiuodama pagal riziką įvertintas pozicijų sumas segmentams, kuriems pagal 4 dalį taikomas 1 250 % rizikos koeficientas. Visiems kitiems segmentams VIII priede nustatytas terminų nesutapimo vertinimas turi būti taikomas pagal šią formulę:
  RW* yra [RW(SP) x (t-t*)/(T-t*)] + [RW(Ass) x (T-t)/(T-t*)],
  čia
  RW* – pagal riziką įvertintos pozicijų sumos pagal 75 straipsnio a punktą;
  RW(Ass) – pagal riziką įvertintos pozicijų sumos pozicijoms, jei jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais s, apskaičiuojamos proporcingai;
  RW(SP) – pagal riziką įvertintos pozicijų sumos, apskaičiuotos pagal 3 punktą, jeigu nebūtų terminų nesutapimo;
  T – pagrindinių pozicijų terminas, išreikštas metais;
  t – kredito užtikrinimo terminas, išreikštas metais; ir
  t* – 0,25. |
| --- | --- |

7.

Kredito įstaiga iniciatorė turi ignoruoti bet kokį terminų nesutapimą apskaičiuodama pagal riziką įvertintas pozicijų sumas segmentams, kuriems pagal 4 dalį taikomas 1 250 % rizikos koeficientas. Visiems kitiems segmentams VIII priede nustatytas terminų nesutapimo vertinimas turi būti taikomas pagal šią formulę:

RW* yra [RW(SP) x (t-t*)/(T-t*)] + [RW(Ass) x (T-t)/(T-t*)],

čia

RW* – pagal riziką įvertintos pozicijų sumos pagal 75 straipsnio a punktą;

RW(Ass) – pagal riziką įvertintos pozicijų sumos pozicijoms, jei jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais s, apskaičiuojamos proporcingai;

RW(SP) – pagal riziką įvertintos pozicijų sumos, apskaičiuotos pagal 3 punktą, jeigu nebūtų terminų nesutapimo;

T – pagrindinių pozicijų terminas, išreikštas metais;

t – kredito užtikrinimo terminas, išreikštas metais; ir

t* – 0,25.

3 dalis — Išorinis kredito rizikos vertinimas

1.   ECAI KREDITO rizikos VERTINIMUI TAIKOMI REIKALAVIMAI

| 1. | Tam, kad pripažintos ECAI atliktą kredito rizikos vertinimą būtų galima naudoti apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pagal 4 dalį, jis turi tenkinti šiuos reikalavimus.






  a) | Neturi būti mokėjimų, naudojamų atliekant kredito rizikos vertinimą, ir mokėjimų, į kuriuos kredito įstaiga turi teisę pagal sutartį, lemiančią pakeitimo vertybiniais popieriais poziciją, rūšių nesutapimo; ir |
| --- | --- | --- |

1.

Tam, kad pripažintos ECAI atliktą kredito rizikos vertinimą būtų galima naudoti apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pagal 4 dalį, jis turi tenkinti šiuos reikalavimus.

a)

Neturi būti mokėjimų, naudojamų atliekant kredito rizikos vertinimą, ir mokėjimų, į kuriuos kredito įstaiga turi teisę pagal sutartį, lemiančią pakeitimo vertybiniais popieriais poziciją, rūšių nesutapimo; ir

| b) | Kredito rizikos vertinimas turi būti viešai prieinamas rinkai. Kredito rizikos vertimai laikomi viešai prieinamais tik tuo atveju, jei buvo paskelbti viešai prieinamoje priemonėje ir įtraukti į ECAI kredito rizikos vertinimų pasikeitimo tikimybių matricą. Kredito rizikos vertinimai, kurie yra prieinami tik ribotam subjektų skaičiui, neturi būti laikomi viešais. |
| --- | --- |

b)

Kredito rizikos vertinimas turi būti viešai prieinamas rinkai. Kredito rizikos vertimai laikomi viešai prieinamais tik tuo atveju, jei buvo paskelbti viešai prieinamoje priemonėje ir įtraukti į ECAI kredito rizikos vertinimų pasikeitimo tikimybių matricą. Kredito rizikos vertinimai, kurie yra prieinami tik ribotam subjektų skaičiui, neturi būti laikomi viešais.

2.   KREDITO rizikos VERTINIMO PANAUDOJIMAS

| 2. | Kredito įstaiga gali paskirti vieną arba daugiau negu vieną pripažintą ECAI, kurios kredito rizikos vertinimai turi būti naudojami apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas vadovaujantis 94–101 straipsniais (paskirtą ECAI). |
| --- | --- |

2.

Kredito įstaiga gali paskirti vieną arba daugiau negu vieną pripažintą ECAI, kurios kredito rizikos vertinimai turi būti naudojami apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas vadovaujantis 94–101 straipsniais (paskirtą ECAI).

| 3. | Pagal toliau pateikiamus 5–7 punktus kredito įstaiga privalo nuosekliai naudoti paskirtos ECAI kredito rizikos vertinimus savo pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms. |
| --- | --- |

3.

Pagal toliau pateikiamus 5–7 punktus kredito įstaiga privalo nuosekliai naudoti paskirtos ECAI kredito rizikos vertinimus savo pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms.

| 4. | Pagal 5–6 punktus kredito įstaiga gali nenaudoti ECAI kredito rizikos vertinimų savo pozicijoms kai kuriuose segmentuose ir kitos ECAI kredito rizikos vertinimų kituose tos pačios struktūros segmentuose esančioms savo pozicijoms, kurios gali būti pirmos ECAI reitinguotos arba nereitinguotos. |
| --- | --- |

4.

Pagal 5–6 punktus kredito įstaiga gali nenaudoti ECAI kredito rizikos vertinimų savo pozicijoms kai kuriuose segmentuose ir kitos ECAI kredito rizikos vertinimų kituose tos pačios struktūros segmentuose esančioms savo pozicijoms, kurios gali būti pirmos ECAI reitinguotos arba nereitinguotos.

| 5. | Kai yra du paskirtų ECAI suteikti pozicijos kredito rizikos vertinimai, kredito įstaiga turi naudoti mažiau palankų kredito rizikos vertinimą. |
| --- | --- |

5.

Kai yra du paskirtų ECAI suteikti pozicijos kredito rizikos vertinimai, kredito įstaiga turi naudoti mažiau palankų kredito rizikos vertinimą.

| 6. | Kai yra daugiau negu du paskirtų ECAI suteikti kredito rizikos vertinimai, turi būti naudojami du patys palankiausi kredito rizikos vertinimai. Jeigu du patys palankiausi vertinimai skiriasi, iš dviejų turi būti naudojamas mažiau palankus. |
| --- | --- |

6.

Kai yra daugiau negu du paskirtų ECAI suteikti kredito rizikos vertinimai, turi būti naudojami du patys palankiausi kredito rizikos vertinimai. Jeigu du patys palankiausi vertinimai skiriasi, iš dviejų turi būti naudojamas mažiau palankus.

| 7. | Jeigu pagal 90–93 straipsnius pripažintas kredito užtikrinimas tiesiogiai teikiamas SPPVPS, ir toks užtikrinimas atsispindi paskirtos ECAI atliktame pozicijos kredito rizikos vertinime, gali būti naudojamas su tuo kredito rizikos vertinimu siejamas rizikos koeficientas. Jei užtikrinimas nėra pripažintas pagal 90–93 straipsnius, kredito rizikos vertinimas turi būti nepripažįstamas. Tuo atveju, jeigu kredito užtikrinimas SPPVPS neteikiamas, bet teikiamas tiesiogiai pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, kredito rizikos vertinimas turi būti nepripažįstamas. |
| --- | --- |

7.

Jeigu pagal 90–93 straipsnius pripažintas kredito užtikrinimas tiesiogiai teikiamas SPPVPS, ir toks užtikrinimas atsispindi paskirtos ECAI atliktame pozicijos kredito rizikos vertinime, gali būti naudojamas su tuo kredito rizikos vertinimu siejamas rizikos koeficientas. Jei užtikrinimas nėra pripažintas pagal 90–93 straipsnius, kredito rizikos vertinimas turi būti nepripažįstamas. Tuo atveju, jeigu kredito užtikrinimas SPPVPS neteikiamas, bet teikiamas tiesiogiai pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, kredito rizikos vertinimas turi būti nepripažįstamas.

3.   PRISKYRIMAS

| 8. | Kompetentingos institucijos turi nustatyti, su kuriuo 4 dalyje pateiktose lentelėse nurodytu kredito kokybės žingsniu siejamas kiekvienas pripažintos ECAI atliktas kredito rizikos vertinimas. Tai darydamos kompetentingos institucijos turi atskirti kiekviename vertinime nurodytos rizikos santykinius laipsnius. Jos turi atsižvelgti į kiekybinius veiksnius, tokius kaip įsipareigojimų neįvykdymo ir arba nuostolio lygiai, ir kokybinius veiksnius, tokius kaip ECAI įvertintų sandorių intervalas ir kredito rizikos vertinimo reikšmė. |
| --- | --- |

8.

Kompetentingos institucijos turi nustatyti, su kuriuo 4 dalyje pateiktose lentelėse nurodytu kredito kokybės žingsniu siejamas kiekvienas pripažintos ECAI atliktas kredito rizikos vertinimas. Tai darydamos kompetentingos institucijos turi atskirti kiekviename vertinime nurodytos rizikos santykinius laipsnius. Jos turi atsižvelgti į kiekybinius veiksnius, tokius kaip įsipareigojimų neįvykdymo ir arba nuostolio lygiai, ir kokybinius veiksnius, tokius kaip ECAI įvertintų sandorių intervalas ir kredito rizikos vertinimo reikšmė.

| 9. | Kompetentingos institucijos turi siekti užtikrinti, kad pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, kurioms taikomas tas pats rizikos koeficientas remiantis pripažintos ECAI atliktu kredito rizikos vertinimu, būtų taikomi atitinkami kredito rizikos laipsniai. Tai turi apimti jų nustatytų kredito kokybės žingsnių, su kuriais siejami konkretūs kredito rizikos vertinimai, atitinkamą pakeitimą. |
| --- | --- |

9.

Kompetentingos institucijos turi siekti užtikrinti, kad pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, kurioms taikomas tas pats rizikos koeficientas remiantis pripažintos ECAI atliktu kredito rizikos vertinimu, būtų taikomi atitinkami kredito rizikos laipsniai. Tai turi apimti jų nustatytų kredito kokybės žingsnių, su kuriais siejami konkretūs kredito rizikos vertinimai, atitinkamą pakeitimą.

4 dalis — Apskaičiavimas

1.   PAGAL RIZIKĄ ĮVERTINTŲ POZICIJŲ sumų APSKAIČIAVIMAS

| 1. | 96 straipsnio tikslais pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos pagal riziką įvertinta pozicijos suma turi būti apskaičiuojama, pozicijos vertei taikant atitinkamą rizikos koeficientą, kaip nustatyta šioje dalyje. |
| --- | --- |

1.

96 straipsnio tikslais pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos pagal riziką įvertinta pozicijos suma turi būti apskaičiuojama, pozicijos vertei taikant atitinkamą rizikos koeficientą, kaip nustatyta šioje dalyje.

| 2. | Pagal 3 punktą,






  a) | jei kredito įstaiga apskaičiuoja pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pagal 6–36 punktus, pozicijos vertė balansinėms pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms turi būti jų balansinė vertė; |
| --- | --- | --- |

2.

Pagal 3 punktą,

a)

jei kredito įstaiga apskaičiuoja pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pagal 6–36 punktus, pozicijos vertė balansinėms pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms turi būti jų balansinė vertė;

| b) | jei kredito įstaiga apskaičiuoja pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pagal 37–76 punktus, pozicijos vertė balansinėms pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms turi būti nustatoma bendrai su vertės koregavimais; ir |
| --- | --- |

b)

jei kredito įstaiga apskaičiuoja pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pagal 37–76 punktus, pozicijos vertė balansinėms pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms turi būti nustatoma bendrai su vertės koregavimais; ir

| c) | pozicijos vertė nebalansinėms pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms turi būti jų nominalioji vertė, padauginta iš konvertavimo dydžio, kaip nurodyta šiame priede. Šis konvertavimo dydis turi būti 100 %, nebent nurodyta kitaip. |
| --- | --- |

c)

pozicijos vertė nebalansinėms pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms turi būti jų nominalioji vertė, padauginta iš konvertavimo dydžio, kaip nurodyta šiame priede. Šis konvertavimo dydis turi būti 100 %, nebent nurodyta kitaip.

| 3. | Pozicijos vertė pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, atsirandančiai iš išvestinių finansinių priemonių, nustatytų IV priede, turi būti nustatoma pagal III priedą. |
| --- | --- |

3.

Pozicijos vertė pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, atsirandančiai iš išvestinių finansinių priemonių, nustatytų IV priede, turi būti nustatoma pagal III priedą.

| 4. | Jei pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai taikomas tiesioginis kredito užtikrinimas, tos pozicijos vertė gali būti keičiama pagal VIII priedo reikalavimus ir juos taikant, kaip toliau nustatyta šiame priede. |
| --- | --- |

4.

Jei pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai taikomas tiesioginis kredito užtikrinimas, tos pozicijos vertė gali būti keičiama pagal VIII priedo reikalavimus ir juos taikant, kaip toliau nustatyta šiame priede.

| 5. | Jeigu kredito įstaiga turi dvi arba daugiau negu dvi dalinai sutampančias pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas, apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas bus reikalaujama tiek, kiek jos sutampa, įtraukti tik poziciją arba pozicijos dalį, kuri lemia didesnę pagal riziką įvertintą pozicijos sumą. Šio punkto tikslais „dalinis sutapimas“ reiškia, kad pozicijos, pilnai arba iš dalies, atspindi tos pačios rizikos poziciją, kuri, atsižvelgiant į dalinio sutapimo apimtį, yra viena pozicija. |
| --- | --- |

5.

Jeigu kredito įstaiga turi dvi arba daugiau negu dvi dalinai sutampančias pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas, apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas bus reikalaujama tiek, kiek jos sutampa, įtraukti tik poziciją arba pozicijos dalį, kuri lemia didesnę pagal riziką įvertintą pozicijos sumą. Šio punkto tikslais „dalinis sutapimas“ reiškia, kad pozicijos, pilnai arba iš dalies, atspindi tos pačios rizikos poziciją, kuri, atsižvelgiant į dalinio sutapimo apimtį, yra viena pozicija.

2.   PAGAL RIZIKĄ ĮVERTINTŲ POZICIJŲ sumų APSKAIČIAVIMAS STANDARTIZUOTU METODU

| 6. | Taikant 8 punktą, pagal riziką įvertinta pozicijos suma reitinguotoms pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms turi būti apskaičiuojama pozicijos vertei taikant rizikos koeficientus, susijusius su atitinkamais kredito kokybės žingsniais, su kuriais siejami kredito rizikos vertinimai taip, kaip nustatė kompetetingos institucijos pagal 98 straipsnį, kaip nurodyta 1 ir 2 lentelėse. |
| --- | --- |

6.

Taikant 8 punktą, pagal riziką įvertinta pozicijos suma reitinguotoms pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms turi būti apskaičiuojama pozicijos vertei taikant rizikos koeficientus, susijusius su atitinkamais kredito kokybės žingsniais, su kuriais siejami kredito rizikos vertinimai taip, kaip nustatė kompetetingos institucijos pagal 98 straipsnį, kaip nurodyta 1 ir 2 lentelėse.

1 lentelė

Pozicijos, išskyrus pozicijas su trumpalaikiais kredito rizikos vertinimais

| Kredito kokybės žingsnis | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 ir žemesnis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rizikos koeficientas | 20 % | 50 % | 100 % | 350 % | 1 250 % |

Kredito kokybės žingsnis

1

2

3

4

5 ir žemesnis

Rizikos koeficientas

20 %

50 %

100 %

350 %

1 250 %

2 lentelė

Pozicijos su trumpalaikiais kredito rizikos vertinimais

| Kredito kokybės žingsnis | 1 | 2 | 3 | Visi kiti kredito rizikos vertinimai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rizikos koeficientas | 20 % | 50 % | 100 % | 1 250 % |

Kredito kokybės žingsnis

1

2

3

Visi kiti kredito rizikos vertinimai

Rizikos koeficientas

20 %

50 %

100 %

1 250 %

| 7. | Pagal 10–15 punktus nereitinguotos pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos pagal riziką įvertinta pozicijos suma turi būti apskaičiuojama taikant 1 250 % rizikos koeficientą. |
| --- | --- |

7.

Pagal 10–15 punktus nereitinguotos pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos pagal riziką įvertinta pozicijos suma turi būti apskaičiuojama taikant 1 250 % rizikos koeficientą.

2.1.   Kredito įstaigos iniciatorės ir rėmėjos

| 8. | Kredito įstaigos iniciatorės arba kredito įstaigos rėmėjos pagal riziką įvertintos pozicijų sumos, apskaičiuotos atsižvelgiant į jos pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas, gali būti apribotos pagal riziką įvertintomis pozicijų sumomis, kurios būtų apskaičiuojamos pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, jei jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, taikant 150 % rizikos koeficientą visoms pradelstoms pozicijoms ir didelės rizikos kategorijai priklausančioms pozicijoms, pakeistoms vertybiniais popieriais. |
| --- | --- |

8.

Kredito įstaigos iniciatorės arba kredito įstaigos rėmėjos pagal riziką įvertintos pozicijų sumos, apskaičiuotos atsižvelgiant į jos pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas, gali būti apribotos pagal riziką įvertintomis pozicijų sumomis, kurios būtų apskaičiuojamos pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, jei jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, taikant 150 % rizikos koeficientą visoms pradelstoms pozicijoms ir didelės rizikos kategorijai priklausančioms pozicijoms, pakeistoms vertybiniais popieriais.

2.2.   Nereitinguotų pozicijų vertinimas

| 9. | Kredito įstaigos, turinčios nereitinguotą pakeitimo vertybiniais popieriais poziciją, pagal riziką įvertintos pozicijos sumos apskaičiavimui gali taikyti 10 punkte nurodytą traktavimą jei bet kuriuo laiku yra žinoma pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų grupės sudėtis. |
| --- | --- |

9.

Kredito įstaigos, turinčios nereitinguotą pakeitimo vertybiniais popieriais poziciją, pagal riziką įvertintos pozicijos sumos apskaičiavimui gali taikyti 10 punkte nurodytą traktavimą jei bet kuriuo laiku yra žinoma pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų grupės sudėtis.

| 10. | Kredito įstaiga gali taikyti svertinį rizikos koeficientų, kuriuos kredito įstaiga turimoms pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms taikytų pagal 78-83 straipsnius, vidurkį, padaugintą iš koncentracijos santykio. Šis koncentracijos santykis yra lygus visų segmentų nominalių verčių sumai, padalytai iš segmentų, kurie yra mažesnio prioriteto arba pari passu su segmentu, kuriame turima pozicija, įskaitant ir tą segmentą, nominalių verčių sumos. Gautas rizikos koeficientas neturi būti didesnis negu 1 250 % arba mažesnis negu bet kuris rizikos koeficientas, taikomas reitinguotam didesnio prioriteto segmentui. Jeigu kredito įstaiga negali nustatyti rizikos koeficientų, kurie būtų taikomi pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms pagal 78–83 straipsnius, ji pozicijai turi taikyti 1 250 % rizikos koeficientą. |
| --- | --- |

10.

Kredito įstaiga gali taikyti svertinį rizikos koeficientų, kuriuos kredito įstaiga turimoms pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms taikytų pagal 78-83 straipsnius, vidurkį, padaugintą iš koncentracijos santykio. Šis koncentracijos santykis yra lygus visų segmentų nominalių verčių sumai, padalytai iš segmentų, kurie yra mažesnio prioriteto arba pari passu su segmentu, kuriame turima pozicija, įskaitant ir tą segmentą, nominalių verčių sumos. Gautas rizikos koeficientas neturi būti didesnis negu 1 250 % arba mažesnis negu bet kuris rizikos koeficientas, taikomas reitinguotam didesnio prioriteto segmentui. Jeigu kredito įstaiga negali nustatyti rizikos koeficientų, kurie būtų taikomi pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms pagal 78–83 straipsnius, ji pozicijai turi taikyti 1 250 % rizikos koeficientą.

2.3.   Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų vertinimas antrojo nuostolio arba geresniame segmente ABCP programoje

| 11. | Jeigu pagal 13–15 punktų nuostatas dėl likvidumo priemonės yra gaunamas palankesnis vertinimas, kredito įstaiga gali pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, kurios tenkina sąlygas, išdėstytas 12 punkte, taikyti rizikos koeficientą, kuris yra didesnis negu 100 %, arba didžiausią iš rizikos koeficientų, kuriuos pozicijas turinti kredito įstaiga taikytų bet kurioms pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms pagal 78–83 straipsnius. |
| --- | --- |

11.

Jeigu pagal 13–15 punktų nuostatas dėl likvidumo priemonės yra gaunamas palankesnis vertinimas, kredito įstaiga gali pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, kurios tenkina sąlygas, išdėstytas 12 punkte, taikyti rizikos koeficientą, kuris yra didesnis negu 100 %, arba didžiausią iš rizikos koeficientų, kuriuos pozicijas turinti kredito įstaiga taikytų bet kurioms pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms pagal 78–83 straipsnius.

| 12. | Kad būtų galima vertinti pagal 11 punktą, pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija turi būti:






  a) | segmente, kuris ekonominiu požiūriu yra pakeitimo vertybiniais popieriais antrojo nuostolio pozicijoje arba geresnėje, o pirmojo nuostolio segmentas turi suteikti reikšmingą kredito vertės padidinimą antrojo nuostolio segmentui; |
| --- | --- | --- |

12.

Kad būtų galima vertinti pagal 11 punktą, pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija turi būti:

a)

segmente, kuris ekonominiu požiūriu yra pakeitimo vertybiniais popieriais antrojo nuostolio pozicijoje arba geresnėje, o pirmojo nuostolio segmentas turi suteikti reikšmingą kredito vertės padidinimą antrojo nuostolio segmentui;

| b) | tokios kokybės, kuri prilygsta investiciniam reitingui arba aukštesniam lygiui; ir |
| --- | --- |

b)

tokios kokybės, kuri prilygsta investiciniam reitingui arba aukštesniam lygiui; ir

| c) | kredito įstaigos, kuri neturi pozicijos pirmojo nuostolio segmente. |
| --- | --- |

c)

kredito įstaigos, kuri neturi pozicijos pirmojo nuostolio segmente.

2.4.   Nereitinguotų likvidumo priemonių vertinimas

2.4.1.   Pripažintos likvidumo priemonės

| 13. | Jeigu tenkinami toliau nurodyti reikalavimai, siekiant nustatyti pozicijos vertę, likvidumo priemonės, kurios pradinis terminas yra vieneri metai arba trumpesnis, nominaliai vertei gali būti taikomas 20 % konvertavimo dydis, o likvidumo priemonės, kurios pradinis terminas yra ilgesnis negu vieneri metai, nominaliai vertei gali būti taikomas 50 % konvertavimo dydis:






  a) | Likvidumo priemonės dokumentai turi aiškiai nustatyti ir apriboti aplinkybes, kuriomis priemonė gali būti naudojama. |
| --- | --- | --- |

13.

Jeigu tenkinami toliau nurodyti reikalavimai, siekiant nustatyti pozicijos vertę, likvidumo priemonės, kurios pradinis terminas yra vieneri metai arba trumpesnis, nominaliai vertei gali būti taikomas 20 % konvertavimo dydis, o likvidumo priemonės, kurios pradinis terminas yra ilgesnis negu vieneri metai, nominaliai vertei gali būti taikomas 50 % konvertavimo dydis:

a)

Likvidumo priemonės dokumentai turi aiškiai nustatyti ir apriboti aplinkybes, kuriomis priemonė gali būti naudojama.

| b) | Priemonės negalima naudoti kreditinei paramai teikti padengiant panaudojimo metu jau patirtus nuostolius, pavyzdžiui, teikiant likvidumą įsipareigojimų neįvykdančioms pozicijoms panaudojimo metu arba įsigyjant turtą už didesnę nei tikroji vertė. |
| --- | --- |

b)

Priemonės negalima naudoti kreditinei paramai teikti padengiant panaudojimo metu jau patirtus nuostolius, pavyzdžiui, teikiant likvidumą įsipareigojimų neįvykdančioms pozicijoms panaudojimo metu arba įsigyjant turtą už didesnę nei tikroji vertė.

| c) | Priemonė neturi būti naudojama teikiant nuolatinį arba reguliarų pakeitimo vertybiniais popieriais finansavimą. |
| --- | --- |

c)

Priemonė neturi būti naudojama teikiant nuolatinį arba reguliarų pakeitimo vertybiniais popieriais finansavimą.

| d) | Panaudotų sumų pagal priemonę grąžinimas neturi būti priklausomas nuo investuotojų pretenzijų, išskyrus pretenzijas, kylančias dėl palūkanų normų arba valiutų išvestinių finansinių priemonių sutarčių, mokesčių ir kitų tokių mokėjimų, taip pat jam neturi būti taikomas atleidimas nuo pretenzijų arba atidėjimas. |
| --- | --- |

d)

Panaudotų sumų pagal priemonę grąžinimas neturi būti priklausomas nuo investuotojų pretenzijų, išskyrus pretenzijas, kylančias dėl palūkanų normų arba valiutų išvestinių finansinių priemonių sutarčių, mokesčių ir kitų tokių mokėjimų, taip pat jam neturi būti taikomas atleidimas nuo pretenzijų arba atidėjimas.

| e) | Priemonės negalima naudoti po to, kai bus išnaudotas visas galimas kredito vertės padidinimas, kuriuo galima pasinaudoti likvidumo priemonės atveju; ir |
| --- | --- |

e)

Priemonės negalima naudoti po to, kai bus išnaudotas visas galimas kredito vertės padidinimas, kuriuo galima pasinaudoti likvidumo priemonės atveju; ir

| f) | Privalo būti sąlyga, dėl kurios suma, kurią galima panaudoti, gali būti automatiškai mažinama įsipareigojimų neįvykdančių pozicijų verte, jei įsipareigojimų neįvykdymas yra toks, koks nustatytas pagal 84–89 straipsnius, arba jeigu pakeistų o vertybiniais popieriais pozicijų grupę sudaro reitinguotos priemonės, dėl kurių nutraukiamas priemonės taikymas, jeigu vidutinė grupės kokybė yra žemesnė nei investicinio reitingo lygio. |
| --- | --- |

f)

Privalo būti sąlyga, dėl kurios suma, kurią galima panaudoti, gali būti automatiškai mažinama įsipareigojimų neįvykdančių pozicijų verte, jei įsipareigojimų neįvykdymas yra toks, koks nustatytas pagal 84–89 straipsnius, arba jeigu pakeistų o vertybiniais popieriais pozicijų grupę sudaro reitinguotos priemonės, dėl kurių nutraukiamas priemonės taikymas, jeigu vidutinė grupės kokybė yra žemesnė nei investicinio reitingo lygio.

Taikytinas rizikos koeficientas turi būti didžiausias iš rizikos koeficientų, kuriuos kredito įstaiga, turinti pozicijas, taikytų bet kurioms pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms pagal 78–83 straipsnius.

2.4.2.   Likvidumo priemonės, kurios gali būti panaudotos tik bendro rinkos trikdžio atveju

| 14. | Siekiant nustatyti likvidumo priemonės, kurią galima panaudoti tik bendro rinkos trikdžio atveju, pozicijos vertę, jos nominaliai vertei gali būti taikomas 0 % konvertavimo dydis (t. y. kai daugiau nei vienas specialios paskirties subjektas iš skirtingų sandorių negali pakeisti komercinių vekselių, kurių terminas sueina, ir kad negalėjimas nėra dėl nuvertėjusios specialios paskirties subjekto kredito kokybės arba dėl pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų kredito kokybės), jeigu tenkinami 13 punkte išdėstyti reikalavimai. |
| --- | --- |

14.

Siekiant nustatyti likvidumo priemonės, kurią galima panaudoti tik bendro rinkos trikdžio atveju, pozicijos vertę, jos nominaliai vertei gali būti taikomas 0 % konvertavimo dydis (t. y. kai daugiau nei vienas specialios paskirties subjektas iš skirtingų sandorių negali pakeisti komercinių vekselių, kurių terminas sueina, ir kad negalėjimas nėra dėl nuvertėjusios specialios paskirties subjekto kredito kokybės arba dėl pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų kredito kokybės), jeigu tenkinami 13 punkte išdėstyti reikalavimai.

2.4.3.   Grynųjų pinigų avanso priemonė

| 15. | Siekiant nustatyti pozicijos vertę likvidumo priemonei, kuri yra besąlygiškai atšaukiama, jos nominaliai vertei gali būti taikomas 0 % konvertavimo dydis, jeigu tenkinami 13 punkte nustatyti reikalavimai ir jeigu panaudotų sumų pagal priemonę grąžinimas yra didesnio prioriteto nei bet kokios kitos pretenzijos dėl pinigų srautų, susidarančių dėl pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų,. |
| --- | --- |

15.

Siekiant nustatyti pozicijos vertę likvidumo priemonei, kuri yra besąlygiškai atšaukiama, jos nominaliai vertei gali būti taikomas 0 % konvertavimo dydis, jeigu tenkinami 13 punkte nustatyti reikalavimai ir jeigu panaudotų sumų pagal priemonę grąžinimas yra didesnio prioriteto nei bet kokios kitos pretenzijos dėl pinigų srautų, susidarančių dėl pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų,.

2.5.   Papildomas kapitalo poreikis atnaujinamų pozicijų pakeitimams vertybiniais popieriais su išankstinės amortizacijos nuostatomis

| 16. | Be pagal riziką įvertintų pozicijų sumų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms kredito įstaiga iniciatorė turi apskaičiuoti pagal riziką įvertintą pozicijos sumą metodu, kuris nustatytas 17–33 punktuose, kai ji parduoda atnaujinamas pozicijas pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, esant numatytai išankstinės amortizacijos nuostatai. |
| --- | --- |

16.

Be pagal riziką įvertintų pozicijų sumų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms kredito įstaiga iniciatorė turi apskaičiuoti pagal riziką įvertintą pozicijos sumą metodu, kuris nustatytas 17–33 punktuose, kai ji parduoda atnaujinamas pozicijas pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, esant numatytai išankstinės amortizacijos nuostatai.

| 17. | Kredito įstaiga turi apskaičiuoti pagal riziką įvertintą pozicijos sumą atsižvelgdama į iniciatoriaus dalies ir investuotojų dalies sumą. |
| --- | --- |

17.

Kredito įstaiga turi apskaičiuoti pagal riziką įvertintą pozicijos sumą atsižvelgdama į iniciatoriaus dalies ir investuotojų dalies sumą.

| 18. | Pakeitimo vertybiniais popieriais atvejais, jeigu pakeistas vertybiniais popieriais pozicijas sudaro atnaujinamos ir neatnaujinamos pozicijos, kredito įstaiga iniciatorė turi taikyti 19–31 punktuose pateikiamą vertinimą proporcingai pagrindinei grupei, kurią sudaro atnaujinamos pozicijos. |
| --- | --- |

18.

Pakeitimo vertybiniais popieriais atvejais, jeigu pakeistas vertybiniais popieriais pozicijas sudaro atnaujinamos ir neatnaujinamos pozicijos, kredito įstaiga iniciatorė turi taikyti 19–31 punktuose pateikiamą vertinimą proporcingai pagrindinei grupei, kurią sudaro atnaujinamos pozicijos.

| 19. | 16-31 punktų tikslais „iniciatoriaus dalis“ – panaudotų sumų, parduodamų pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, grupės tokios tariamosios dalies pozicijos vertė, kai ši tariamoji dalis visos grupės, parduodamos struktūrai, atžvilgiu nustato dalį iš pagrindinės sumos grąžinimų ir palūkanų surinkimo sugeneruotų pinigų srautų, ir kitos susijusios sumos, kurių negalima panaudoti atlikti mokėjimus tiems, kurie turi pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas pakeitimo vertybiniais popieriais atveju.
  Kad atitiktų reikalavimus, iniciatoriaus dalis negali būti priklausoma nuo investuotojo dalies.
  Investuotojų dalis – likusios panaudotų sumų grupės tariamosios dalies pozicijos vertė. |
| --- | --- |

19.

16-31 punktų tikslais „iniciatoriaus dalis“ – panaudotų sumų, parduodamų pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, grupės tokios tariamosios dalies pozicijos vertė, kai ši tariamoji dalis visos grupės, parduodamos struktūrai, atžvilgiu nustato dalį iš pagrindinės sumos grąžinimų ir palūkanų surinkimo sugeneruotų pinigų srautų, ir kitos susijusios sumos, kurių negalima panaudoti atlikti mokėjimus tiems, kurie turi pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas pakeitimo vertybiniais popieriais atveju.

Kad atitiktų reikalavimus, iniciatoriaus dalis negali būti priklausoma nuo investuotojo dalies.

Investuotojų dalis – likusios panaudotų sumų grupės tariamosios dalies pozicijos vertė.

| 20. | Kredito įstaigos iniciatorės pozicija, siejama su jos teisėmis iniciatoriaus dalies atžvilgiu, turi būti laikoma ne pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija, o proporcinga pozicija pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų, jei jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, atžvilgiu. |
| --- | --- |

20.

Kredito įstaigos iniciatorės pozicija, siejama su jos teisėmis iniciatoriaus dalies atžvilgiu, turi būti laikoma ne pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija, o proporcinga pozicija pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų, jei jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, atžvilgiu.

2.5.1.   Išankstinės amortizacijos vertinimo išimtys

| 21. | Šių pakeitimo vertybiniais popieriais rūšių iniciatoriai atleidžiami nuo kapitalo poreikio 16 punkte:






  a) | Atnaujinamų pozicijų pakeitimai vertybiniais popieriais, kai investuotojai ir toliau visiškai priklauso nuo skolininkų būsimų panaudotų sumų, taip kad pagrindinių priemonių rizika nesugrįžtų kredito įstaigai iniciatorei netgi po išankstinės amortizacijos fakto, ir |
| --- | --- | --- |

21.

Šių pakeitimo vertybiniais popieriais rūšių iniciatoriai atleidžiami nuo kapitalo poreikio 16 punkte:

a)

Atnaujinamų pozicijų pakeitimai vertybiniais popieriais, kai investuotojai ir toliau visiškai priklauso nuo skolininkų būsimų panaudotų sumų, taip kad pagrindinių priemonių rizika nesugrįžtų kredito įstaigai iniciatorei netgi po išankstinės amortizacijos fakto, ir

| b) | Pakeitimai vertybiniais popieriais, kai bet kuri išankstinės amortizacijos nuostata taikoma dėl įvykių, kurie nėra susiję su pakeisto vertybiniais popieriais turto situacija arba kredito įstaigos iniciatorės veikla, tokių kaip, esminis mokesčių įstatymų arba reguliavimo pasikeitimas. |
| --- | --- |

b)

Pakeitimai vertybiniais popieriais, kai bet kuri išankstinės amortizacijos nuostata taikoma dėl įvykių, kurie nėra susiję su pakeisto vertybiniais popieriais turto situacija arba kredito įstaigos iniciatorės veikla, tokių kaip, esminis mokesčių įstatymų arba reguliavimo pasikeitimas.

2.5.2.   Maksimalus kapitalo poreikis

| 22. | Ryšium su kapitalo poreikiu pagal 16 punktą kredito įstaigos iniciatorės pagal riziką įvertintų pozicijų sumų jos pozicijų investuotojo dalyje atžvilgiu ir pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, apskaičiuotų pagal 16 punktą, suma neturi viršyti didesnės iš:






  a) | pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, apskaičiuotų pozicijų investuotojų naudai atžvilgiu, ir |
| --- | --- | --- |

22.

Ryšium su kapitalo poreikiu pagal 16 punktą kredito įstaigos iniciatorės pagal riziką įvertintų pozicijų sumų jos pozicijų investuotojo dalyje atžvilgiu ir pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, apskaičiuotų pagal 16 punktą, suma neturi viršyti didesnės iš:

a)

pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, apskaičiuotų pozicijų investuotojų naudai atžvilgiu, ir

| b) | pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, kurias kredito įstaiga, turinti pozicijas, apskaičiuotų pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų atžvilgiu, jeigu jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, ta suma, kuri prilygsta investuotojų daliai. |
| --- | --- |

b)

pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, kurias kredito įstaiga, turinti pozicijas, apskaičiuotų pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų atžvilgiu, jeigu jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, ta suma, kuri prilygsta investuotojų daliai.

| 23. | Atskaitymas iš grynojo pelno, jei toks yra, iš būsimų pajamų kapitalizavimo, kaip reikalaujama pagal 57 straipsnį, turi būti vertinamas neatsižvelgiant į maksimalias sumas, nurodytas 22 punkte. |
| --- | --- |

23.

Atskaitymas iš grynojo pelno, jei toks yra, iš būsimų pajamų kapitalizavimo, kaip reikalaujama pagal 57 straipsnį, turi būti vertinamas neatsižvelgiant į maksimalias sumas, nurodytas 22 punkte.

2.5.3.   Pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimas

| 24. | Pagal riziką įvertinta pozicijos suma, apskaičiuojama pagal 16 punktą, turi būti nustatoma dauginant investuotojo dalies sumą iš atitinkamo konvertavimo dydžio, kaip nurodyta 26–33 punktuose, ir svertinio rizikos koeficientų, kurie būtų taikomi pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, jeigu jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, vidurkio. |
| --- | --- |

24.

Pagal riziką įvertinta pozicijos suma, apskaičiuojama pagal 16 punktą, turi būti nustatoma dauginant investuotojo dalies sumą iš atitinkamo konvertavimo dydžio, kaip nurodyta 26–33 punktuose, ir svertinio rizikos koeficientų, kurie būtų taikomi pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, jeigu jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, vidurkio.

| 25. | Išankstinės amortizacijos nuostata turi būti laikoma kontroliuojama, jeigu tenkinami šie reikalavimai:






  a) | Kredito įstaiga iniciatorė turi tinkamą kapitalo ir (arba) likvidumo planą, kad užtikrintų, jog išankstinės amortizacijos nuostatos atveju turės pakankamai kapitalo ir bus pakankamai likvidi; |
| --- | --- | --- |

25.

Išankstinės amortizacijos nuostata turi būti laikoma kontroliuojama, jeigu tenkinami šie reikalavimai:

a)

Kredito įstaiga iniciatorė turi tinkamą kapitalo ir (arba) likvidumo planą, kad užtikrintų, jog išankstinės amortizacijos nuostatos atveju turės pakankamai kapitalo ir bus pakankamai likvidi;

| b) | Sandorio laikotarpiu yra santykinis pasidalijimas tarp iniciatoriaus dalies ir investuotojų dalies pagrindinės sumos ir palūkanų mokėjimų, išlaidų, nuostolių ir susigrąžintų sumų atžvilgiu, grindžiamas neapmokėtų gautinų sumų kiekvieno mėnesio sutartų vienos ar kelių datų balansu; |
| --- | --- |

b)

Sandorio laikotarpiu yra santykinis pasidalijimas tarp iniciatoriaus dalies ir investuotojų dalies pagrindinės sumos ir palūkanų mokėjimų, išlaidų, nuostolių ir susigrąžintų sumų atžvilgiu, grindžiamas neapmokėtų gautinų sumų kiekvieno mėnesio sutartų vienos ar kelių datų balansu;

| c) | Amortizacijos laikotarpis laikomas pakankamu visos išankstinės amortizacijos laikotarpio pradžioje neapmokėtos skolos (iniciatoriaus ir investuotojų dalies) 90 % grąžinti arba pripažinti ją neįvykdančia įsipareigojimų; ir |
| --- | --- |

c)

Amortizacijos laikotarpis laikomas pakankamu visos išankstinės amortizacijos laikotarpio pradžioje neapmokėtos skolos (iniciatoriaus ir investuotojų dalies) 90 % grąžinti arba pripažinti ją neįvykdančia įsipareigojimų; ir

| d) | Grąžinimo tempas nėra spartesnis negu būtų tiesiogiai proporcingos amortizacijos būdu per c papunktyje nurodytą laikotarpį. |
| --- | --- |

d)

Grąžinimo tempas nėra spartesnis negu būtų tiesiogiai proporcingos amortizacijos būdu per c papunktyje nurodytą laikotarpį.

| 26. | Pakeitimų vertybiniais popieriais atvejais mažmeninėms pozicijoms, kurios nėra pagrįstos įsipareigojimu ir besąlygiškai atšaukiamos be išankstinio įspėjimo, kai išankstinės amortizacijos nuostatą nulemia perviršinis kainų skirtumas, nukritęs iki nustatyto lygio, kredito įstaigos turi lyginti trijų mėnesių vidutinį perviršinį kainų skirtumą su perviršiniu kainų skirtumu, kuriam esant perviršinis kainų skirtumas turėtų būti fiksuojamas. |
| --- | --- |

26.

Pakeitimų vertybiniais popieriais atvejais mažmeninėms pozicijoms, kurios nėra pagrįstos įsipareigojimu ir besąlygiškai atšaukiamos be išankstinio įspėjimo, kai išankstinės amortizacijos nuostatą nulemia perviršinis kainų skirtumas, nukritęs iki nustatyto lygio, kredito įstaigos turi lyginti trijų mėnesių vidutinį perviršinį kainų skirtumą su perviršiniu kainų skirtumu, kuriam esant perviršinis kainų skirtumas turėtų būti fiksuojamas.

| 27. | Kai esant pakeitimui vertybiniais popieriais nereikia fiksuoti perviršinio kainų skirtumo, laikoma, kad fiksuojamas dydis yra 4,5 procentinio punkto didesnis negu perviršinis kainų skirtumas, nuo kurio prasideda išankstinė amortizacija. |
| --- | --- |

27.

Kai esant pakeitimui vertybiniais popieriais nereikia fiksuoti perviršinio kainų skirtumo, laikoma, kad fiksuojamas dydis yra 4,5 procentinio punkto didesnis negu perviršinis kainų skirtumas, nuo kurio prasideda išankstinė amortizacija.

| 28. | Taikomas konvertavimo dydis turi būti nustatomas atsižvelgiant į faktinį trijų mėnesių vidutinį perviršinį kainų skirtumą pagal 3 lentelę. |
| --- | --- |

28.

Taikomas konvertavimo dydis turi būti nustatomas atsižvelgiant į faktinį trijų mėnesių vidutinį perviršinį kainų skirtumą pagal 3 lentelę.

3 lentelė

| | Pakeitimai vertybiniais popieriais, su kontroliuojama išankstinės amortizacijos nuostata | Pakeitimai vertybiniais popieriais su nekontroliuojama išankstinės amortizacijos nuostata |
| --- | --- | --- |
| 3 mėnesių vidutinis perviršinis kainų skirtumas | Konvertavimo dydis | Konvertavimo dydis |
| Virš A lygio | 0 % | 0 % |
| A lygis | 1 % | 5 % |
| B lygis | 2 % | 15 % |
| C lygis | 10 % | 50 % |
| D lygis | 20 % | 100 % |
| E lygis | 40 % | 100 % |

Pakeitimai vertybiniais popieriais, su kontroliuojama išankstinės amortizacijos nuostata

Pakeitimai vertybiniais popieriais su nekontroliuojama išankstinės amortizacijos nuostata

3 mėnesių vidutinis perviršinis kainų skirtumas

Konvertavimo dydis

Konvertavimo dydis

Virš A lygio

0 %

0 %

A lygis

1 %

5 %

B lygis

2 %

15 %

C lygis

10 %

50 %

D lygis

20 %

100 %

E lygis

40 %

100 %

| 29. | 3 lentelėje A lygis – perviršinio kainų skirtumo lygiai, mažesni negu 133,33 % perviršinio kainų skirtumo fiksuojamo dydžio, bet ne mažesni negu 100 % fiksuojamo dydžio; B lygis – perviršinio kainų skirtumo lygiai, mažesni negu 100 % perviršinio kainų skirtumo fiksuojamo dydžio, bet ne mažesni negu 75 % fiksuojamo dydžio; C lygis – perviršinio kainų skirtumo lygiai, mažesni negu 75 % perviršinio kainų skirtumo fiksuojamo dydžio, bet ne mažesni negu 50 % fiksuojamo dydžio; D lygis – perviršinio kainų skirtumo lygiai, mažesni negu 50 % perviršinio kainų skirtumo fiksuojamo dydžio, bet ne mažesni negu 25 % fiksuojamo dydžio; E lygis – perviršinio kainų skirtumo lygiai, mažesni negu 25 % perviršinio kainų skirtumo fiksuojamo dydžio. |
| --- | --- |

29.

3 lentelėje A lygis – perviršinio kainų skirtumo lygiai, mažesni negu 133,33 % perviršinio kainų skirtumo fiksuojamo dydžio, bet ne mažesni negu 100 % fiksuojamo dydžio; B lygis – perviršinio kainų skirtumo lygiai, mažesni negu 100 % perviršinio kainų skirtumo fiksuojamo dydžio, bet ne mažesni negu 75 % fiksuojamo dydžio; C lygis – perviršinio kainų skirtumo lygiai, mažesni negu 75 % perviršinio kainų skirtumo fiksuojamo dydžio, bet ne mažesni negu 50 % fiksuojamo dydžio; D lygis – perviršinio kainų skirtumo lygiai, mažesni negu 50 % perviršinio kainų skirtumo fiksuojamo dydžio, bet ne mažesni negu 25 % fiksuojamo dydžio; E lygis – perviršinio kainų skirtumo lygiai, mažesni negu 25 % perviršinio kainų skirtumo fiksuojamo dydžio.

| 30. | Pakeitimų vertybiniais popieriais atvejais mažmeninėms pozicijoms, kurios nėra pagrįstos įsipareigojimu ir besąlygiškai atšaukiamos be išankstinio įspėjimo, kai išankstinės amortizacijos nuostatą nulemia kiekybinė kito nei trijų mėnesių vidutinis perviršinis kainų skirtumas dydžio vertė, kompetentingos institucijos, nustatydamos nurodytą konvertavimo dydį, gali elgtis visiškai panašiai kaip ir pagal IX priedo 4 dalies 26–29 punktus. |
| --- | --- |

30.

Pakeitimų vertybiniais popieriais atvejais mažmeninėms pozicijoms, kurios nėra pagrįstos įsipareigojimu ir besąlygiškai atšaukiamos be išankstinio įspėjimo, kai išankstinės amortizacijos nuostatą nulemia kiekybinė kito nei trijų mėnesių vidutinis perviršinis kainų skirtumas dydžio vertė, kompetentingos institucijos, nustatydamos nurodytą konvertavimo dydį, gali elgtis visiškai panašiai kaip ir pagal IX priedo 4 dalies 26–29 punktus.

| 31. | Jei kompetentinga institucija tam tikro pakeitimo vertybiniais popieriais atžvilgiu nori veikti pagal 30 punktą, tai visų pirma ji turi apie tai pranešti visų kitų valstybių narių atitinkamoms kompetentingoms institucijoms. Prieš tai, kol šis vertinimas tampa kompetetingos institucijos bendros politikos dalimi, pakeitimų vertybiniais popieriais su išankstinės amortizacijos nuostata atveju, kompetentinga institucija turi konsultuoti visų kitų valstybių narių atitinkamas kompetentingas institucijas ir atsižvelgti į jų išreikštas nuomones. Kompetentinga institucija turi viešai paskelbti tokio konsultavimo metu išreikštas nuomones ir taikomą vertinimą. |
| --- | --- |

31.

Jei kompetentinga institucija tam tikro pakeitimo vertybiniais popieriais atžvilgiu nori veikti pagal 30 punktą, tai visų pirma ji turi apie tai pranešti visų kitų valstybių narių atitinkamoms kompetentingoms institucijoms. Prieš tai, kol šis vertinimas tampa kompetetingos institucijos bendros politikos dalimi, pakeitimų vertybiniais popieriais su išankstinės amortizacijos nuostata atveju, kompetentinga institucija turi konsultuoti visų kitų valstybių narių atitinkamas kompetentingas institucijas ir atsižvelgti į jų išreikštas nuomones. Kompetentinga institucija turi viešai paskelbti tokio konsultavimo metu išreikštas nuomones ir taikomą vertinimą.

| 32. | Visais kitais pakeitimų vertybiniais popieriais atnaujinamoms pozicijoms su kontroliuojama išankstinės amortizacijos nuostata atvejais turi būti taikomas 90 % konvertavimo dydis. |
| --- | --- |

32.

Visais kitais pakeitimų vertybiniais popieriais atnaujinamoms pozicijoms su kontroliuojama išankstinės amortizacijos nuostata atvejais turi būti taikomas 90 % konvertavimo dydis.

| 33. | Visais kitais pakeitimų vertybiniais popieriais atnaujinamoms pozicijoms su nekontroliuojama išankstinės amortizacijos nuostata atvejais turi būti taikomas 100 % konvertavimo dydis. |
| --- | --- |

33.

Visais kitais pakeitimų vertybiniais popieriais atnaujinamoms pozicijoms su nekontroliuojama išankstinės amortizacijos nuostata atvejais turi būti taikomas 100 % konvertavimo dydis.

2.6.   Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų kredito rizikos mažinimo pripažinimas

| 34. | Jei kredito užtikrinimas gaunamas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimas gali būti keičiamas pagal VIII priedą. |
| --- | --- |

34.

Jei kredito užtikrinimas gaunamas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimas gali būti keičiamas pagal VIII priedą.

2.7.   Pagal riziką įvertintų pozicijų sumų sumažinimas

| 35. | Kaip numatyta 66 straipsnio 2 dalyje dėl pakeitimo vertybiniais popieriai pozicijų, kurioms priskiriamas 1 250 % rizikos koeficientas, kredito įstaigos gali, užuot įtraukusios poziciją į savo pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimą, atimti pozicijos vertę iš nuosavų lėšų. Dėl to pozicijos vertės apskaičiavimas gali atspindėti pripažintą tiesioginį kredito užtikrinimą pagal 34 punktą. |
| --- | --- |

35.

Kaip numatyta 66 straipsnio 2 dalyje dėl pakeitimo vertybiniais popieriai pozicijų, kurioms priskiriamas 1 250 % rizikos koeficientas, kredito įstaigos gali, užuot įtraukusios poziciją į savo pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimą, atimti pozicijos vertę iš nuosavų lėšų. Dėl to pozicijos vertės apskaičiavimas gali atspindėti pripažintą tiesioginį kredito užtikrinimą pagal 34 punktą.

| 36. | Jeigu kredito įstaiga pasinaudoja alternatyva, nurodyta 35 punkte, 12,5 karto padauginta pagal tą punktą atimama suma turi būti, taikant 8 punktą, atimama iš sumos, nurodytos 8 punkte, kaip didžiausia pagal riziką įvertinta pozicijos suma, kurią turi apskaičiuoti ten nurodytos kredito įstaigos. |
| --- | --- |

36.

Jeigu kredito įstaiga pasinaudoja alternatyva, nurodyta 35 punkte, 12,5 karto padauginta pagal tą punktą atimama suma turi būti, taikant 8 punktą, atimama iš sumos, nurodytos 8 punkte, kaip didžiausia pagal riziką įvertinta pozicijos suma, kurią turi apskaičiuoti ten nurodytos kredito įstaigos.

3.   PAGAL RIZIKĄ ĮVERTINTŲ POZICIJŲ SUMŲ APSKAIČIAVIMAS VIDAUS REITINGAIS PAGRĮSTU METODU

3.1.   Metodų hierarchija

| 37. | 96 straipsnio tikslais, pagal riziką įvertinta pozicijos suma pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms turi būti apskaičiuojama pagal 38–76 punktus. |
| --- | --- |

37.

96 straipsnio tikslais, pagal riziką įvertinta pozicijos suma pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms turi būti apskaičiuojama pagal 38–76 punktus.

| 38. | Apskaičiuojant reitinguotos pozicijos arba pozicijos, kurios atžvilgiu gali būti naudojamas numanomas reitingas, pagal riziką įvertintą pozicijos sumą, turi būti naudojamas reitingais pagrįstas metodas, nustatytas 46–51 punktuose. |
| --- | --- |

38.

Apskaičiuojant reitinguotos pozicijos arba pozicijos, kurios atžvilgiu gali būti naudojamas numanomas reitingas, pagal riziką įvertintą pozicijos sumą, turi būti naudojamas reitingais pagrįstas metodas, nustatytas 46–51 punktuose.

| 39. | Nereitinguotai pozicijai turi būti naudojamas priežiūrinės formulės metodas, nustatytas 52–54 punktuose, išskyrus tuos atvejus, kai leidžiama naudoti vidaus vertinimo metodą, nustatytą 43 ir 44 punktuose. |
| --- | --- |

39.

Nereitinguotai pozicijai turi būti naudojamas priežiūrinės formulės metodas, nustatytas 52–54 punktuose, išskyrus tuos atvejus, kai leidžiama naudoti vidaus vertinimo metodą, nustatytą 43 ir 44 punktuose.

| 40. | Kredito įstaiga, išskyrus kredito įstaigą iniciatorę arba kredito įstaigą rėmėją, kompetentingoms institucijoms leidus gali naudoti tik priežiūrinės formulės metodą. |
| --- | --- |

40.

Kredito įstaiga, išskyrus kredito įstaigą iniciatorę arba kredito įstaigą rėmėją, kompetentingoms institucijoms leidus gali naudoti tik priežiūrinės formulės metodą.

| 41. | Kredito įstaigos iniciatorės arba rėmėjos, negalinčios apskaičiuoti Kirb ir negavusios leidimo naudoti vidaus vertinimo metodą ABCP programų pozicijoms atveju ir kitų kredito įstaigų, kurios nėra gavusios leidimo naudoti priežiūrinės formulės metodą, arba esant ABCP programų pozicijoms, vidinio vertinimo metodą, atveju, pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, kurios yra nereitinguotos ir kurių atžvilgiu negalima taikyti numanomų reitingų, turi būti priskiriamas vidaus vertinimo metodas ir 1 250 % rizikos koeficientas. |
| --- | --- |

41.

Kredito įstaigos iniciatorės arba rėmėjos, negalinčios apskaičiuoti Kirb ir negavusios leidimo naudoti vidaus vertinimo metodą ABCP programų pozicijoms atveju ir kitų kredito įstaigų, kurios nėra gavusios leidimo naudoti priežiūrinės formulės metodą, arba esant ABCP programų pozicijoms, vidinio vertinimo metodą, atveju, pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, kurios yra nereitinguotos ir kurių atžvilgiu negalima taikyti numanomų reitingų, turi būti priskiriamas vidaus vertinimo metodas ir 1 250 % rizikos koeficientas.

3.1.1.   Numanomų reitingų naudojimas

| 42. | Kai patenkinami šie minimalūs operaciniai reikalavimai, įstaiga nereitinguotai pozicijai turi priskirti numanomą kredito rizikos vertinimą, prilygstantį kredito rizikos vertinimui tų reitinguotų pozicijų (pagrindinių pozicijų), kurios yra didesnio prioriteto pozicijos, visais atžvilgiais subordinuotos su konkrečiomis nereitinguotomis pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijomis:






  a) | Pagrindinės pozicijos turi būti visais atžvilgiais subordinuotos su nereitinguota pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija; |
| --- | --- | --- |

42.

Kai patenkinami šie minimalūs operaciniai reikalavimai, įstaiga nereitinguotai pozicijai turi priskirti numanomą kredito rizikos vertinimą, prilygstantį kredito rizikos vertinimui tų reitinguotų pozicijų (pagrindinių pozicijų), kurios yra didesnio prioriteto pozicijos, visais atžvilgiais subordinuotos su konkrečiomis nereitinguotomis pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijomis:

a)

Pagrindinės pozicijos turi būti visais atžvilgiais subordinuotos su nereitinguota pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija;

| b) | Pagrindinės pozicijos terminas turi būti lygus konkrečios nereitinguotos pozicijos terminui arba ilgesnis; ir |
| --- | --- |

b)

Pagrindinės pozicijos terminas turi būti lygus konkrečios nereitinguotos pozicijos terminui arba ilgesnis; ir

| c) | Bet kuris numanomas reitingas turi būti nuolatos atnaujinamas, kad atspindėtų bet kokius pagrindinių pozicijų kredito rizikos vertinimo pakeitimus. |
| --- | --- |

c)

Bet kuris numanomas reitingas turi būti nuolatos atnaujinamas, kad atspindėtų bet kokius pagrindinių pozicijų kredito rizikos vertinimo pakeitimus.

3.1.2.   Pozicijų vidinio vertinimo metodas ABCP programose

| 43. | Ryšium su kompetentingų institucijų patvirtinimu kredito įstaiga gali priskirti nereitinguotai pozicijai ABCP programoje išvestinius reitingus, kaip nustatyta 44 punkte, jei tenkinami šie reikalavimai:






  a) | Pagal ABCP programą išleisto komercinio vekselio pozicijos turi būti reitinguotos pozicijos. |
| --- | --- | --- |

43.

Ryšium su kompetentingų institucijų patvirtinimu kredito įstaiga gali priskirti nereitinguotai pozicijai ABCP programoje išvestinius reitingus, kaip nustatyta 44 punkte, jei tenkinami šie reikalavimai:

a)

Pagal ABCP programą išleisto komercinio vekselio pozicijos turi būti reitinguotos pozicijos.

| b) | Kredito įstaiga turi įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad jos, atlikdamos pozicijos kredito kokybės vidinį vertinimą, laikosi vienos arba kelių pripažintų ECAI viešai prieinamų vertinimo metodologijų vertybinių popierių, užtikrintų pozicijomis pagal pakeitimo vertybiniais popieriais rūšį, reitingui. |
| --- | --- |

b)

Kredito įstaiga turi įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad jos, atlikdamos pozicijos kredito kokybės vidinį vertinimą, laikosi vienos arba kelių pripažintų ECAI viešai prieinamų vertinimo metodologijų vertybinių popierių, užtikrintų pozicijomis pagal pakeitimo vertybiniais popieriais rūšį, reitingui.

| c) | ECAI, kurių metodika turi būti taikoma, kaip reikalaujama b punkte, turi apimti tas ECAI, kurios yra pateikusios pagal ABCP programą išleistų komercinių vekselių išorės reitingus. Kiekybiniai elementai, pavyzdžiui, nepalankūs veiksniai, naudojami vertinant poziciją kredito kokybės atžvilgiu, privalo būti bent jau tokie konservatyvūs, kaip tie, kurie naudojami konkrečių ECAI atitinkamoje vertinimo metodikoje. |
| --- | --- |

c)

ECAI, kurių metodika turi būti taikoma, kaip reikalaujama b punkte, turi apimti tas ECAI, kurios yra pateikusios pagal ABCP programą išleistų komercinių vekselių išorės reitingus. Kiekybiniai elementai, pavyzdžiui, nepalankūs veiksniai, naudojami vertinant poziciją kredito kokybės atžvilgiu, privalo būti bent jau tokie konservatyvūs, kaip tie, kurie naudojami konkrečių ECAI atitinkamoje vertinimo metodikoje.

| d) | Kurdama savo vidinio vertinimo metodiką, kredito įstaiga turi atsižvelgti į atitinkamas paskelbtas pripažintų ECAI, vertinančių ABCP programos komercinius vertybinius vekselius, reitingų metodikas. Kredito įstaiga nuomonę turi patvirtinti dokumentais ir atnaujinti reguliariai, kaip numatyta g papunktyje. |
| --- | --- |

d)

Kurdama savo vidinio vertinimo metodiką, kredito įstaiga turi atsižvelgti į atitinkamas paskelbtas pripažintų ECAI, vertinančių ABCP programos komercinius vertybinius vekselius, reitingų metodikas. Kredito įstaiga nuomonę turi patvirtinti dokumentais ir atnaujinti reguliariai, kaip numatyta g papunktyje.

| e) | Kredito įstaigos vidinio vertinimo metodikoje turi būti numatomi reitingų rangai. Tokių reitingų rangai ir pripažintų ECAI kredito rizikos vertinimai turi būti analogiški. Šis atitikimas turi būti aiškiai patvirtinamas dokumentais. |
| --- | --- |

e)

Kredito įstaigos vidinio vertinimo metodikoje turi būti numatomi reitingų rangai. Tokių reitingų rangai ir pripažintų ECAI kredito rizikos vertinimai turi būti analogiški. Šis atitikimas turi būti aiškiai patvirtinamas dokumentais.

| f) | Vidinio vertinimo metodika turi būti naudojama kredito įstaigos vidinio rizikos valdymo procesuose, įskaitant jos sprendimų priėmimo, valdymo informacijos ir kapitalo paskirstymo procesus. |
| --- | --- |

f)

Vidinio vertinimo metodika turi būti naudojama kredito įstaigos vidinio rizikos valdymo procesuose, įskaitant jos sprendimų priėmimo, valdymo informacijos ir kapitalo paskirstymo procesus.

| g) | Pasitelkus vidaus arba išorės auditorius, ECAI arba kredito įstaigos vidinę kredito peržiūrą ar rizikos valdymo funkciją, turi būti reguliariai tikrinami vidinio vertinimo procesai ir kredito įstaigos ABCP programoje numatytų pozicijų kredito kokybės vidinio vertinimo kokybė. Jeigu tikrinama pasitelkus kredito įstaigos vidaus auditą, kredito patikrinimą arba rizikos valdymo funkciją, tada šios funkcijos turi nepriklausyti nuo ABCP programos verslo linijos ir nuo bendradarbiavimo su klientais. |
| --- | --- |

g)

Pasitelkus vidaus arba išorės auditorius, ECAI arba kredito įstaigos vidinę kredito peržiūrą ar rizikos valdymo funkciją, turi būti reguliariai tikrinami vidinio vertinimo procesai ir kredito įstaigos ABCP programoje numatytų pozicijų kredito kokybės vidinio vertinimo kokybė. Jeigu tikrinama pasitelkus kredito įstaigos vidaus auditą, kredito patikrinimą arba rizikos valdymo funkciją, tada šios funkcijos turi nepriklausyti nuo ABCP programos verslo linijos ir nuo bendradarbiavimo su klientais.

| h) | Kredito įstaiga turi stebėti savo vidaus reitingų rezultatus laikui bėgant, kad įvertintų savo vidinio vertinimo metodikos rezultatus, ir prireikus turi daryti tos metodikos pakeitimus, kai pozicijų rezultatai reguliariai nukrypsta nuo to, kas nustatyta vidaus reitingais. |
| --- | --- |

h)

Kredito įstaiga turi stebėti savo vidaus reitingų rezultatus laikui bėgant, kad įvertintų savo vidinio vertinimo metodikos rezultatus, ir prireikus turi daryti tos metodikos pakeitimus, kai pozicijų rezultatai reguliariai nukrypsta nuo to, kas nustatyta vidaus reitingais.

| i) | Į ABCP programą turi įeiti emisijos organizavimo standartai kredito ir investavimo gairių forma. Spręsdamas dėl turto pirkimo, ABCP programos administratorius turi atsižvelgti į perkamo turto rūšį, pozicijų, susidarančių dėl likvidumo priemonių ir kredito vertės padidinimo, rūšį ir piniginę vertę, nuostolio pasiskirstymą bei teisinę ir ekonominę perleidžiamo turto izoliaciją nuo subjekto, parduodančio turtą. Turi būti atliekama turto pardavėjo rizikos pobūdžio kredito analizė, į kurią turi įeiti praeities ir tikėtinos ateities finansinės veiklos, dabartinės rinkos padėties, tikėtino konkurencingumo ateityje, svertų, pinigų srautų, palūkanų padengimo ir skolos reitingavimo analizė. Be to, turi būti tikrinami pardavėjo emisijos organizavimo standartai, aptarnavimo pajėgumai ir surinkimo procesai. |
| --- | --- |

i)

Į ABCP programą turi įeiti emisijos organizavimo standartai kredito ir investavimo gairių forma. Spręsdamas dėl turto pirkimo, ABCP programos administratorius turi atsižvelgti į perkamo turto rūšį, pozicijų, susidarančių dėl likvidumo priemonių ir kredito vertės padidinimo, rūšį ir piniginę vertę, nuostolio pasiskirstymą bei teisinę ir ekonominę perleidžiamo turto izoliaciją nuo subjekto, parduodančio turtą. Turi būti atliekama turto pardavėjo rizikos pobūdžio kredito analizė, į kurią turi įeiti praeities ir tikėtinos ateities finansinės veiklos, dabartinės rinkos padėties, tikėtino konkurencingumo ateityje, svertų, pinigų srautų, palūkanų padengimo ir skolos reitingavimo analizė. Be to, turi būti tikrinami pardavėjo emisijos organizavimo standartai, aptarnavimo pajėgumai ir surinkimo procesai.

| j) | ABCP programos emisijos organizavimo standartuose turi būti nustatomi minimalūs turto pripažinimo kriterijai, pagal kuriuos visų pirma






  i) | nenumatomas turto, kuris visų pirma yra pradelstas arba su neįvykdytais įsipareigojimais, pirkimas; |
| --- | --- | --- |

j)

ABCP programos emisijos organizavimo standartuose turi būti nustatomi minimalūs turto pripažinimo kriterijai, pagal kuriuos visų pirma

i)

nenumatomas turto, kuris visų pirma yra pradelstas arba su neįvykdytais įsipareigojimais, pirkimas;

| ii) | ribojama perviršinė koncentracija pagal individualų įsipareigojantįjį asmenį arba geografinę vietovę; ir |
| --- | --- |

ii)

ribojama perviršinė koncentracija pagal individualų įsipareigojantįjį asmenį arba geografinę vietovę; ir

| iii) | ribojamas perkamo turto pradinis terminas. |
| --- | --- |

iii)

ribojamas perkamo turto pradinis terminas.

| k) | ABCP programoje turi būti nustatoma surinkimo politika ir procesai, kuriuose atsižvelgiama į valdymo įmonės veiklos pajėgumus ir kredito kokybę. ABCP programa turi mažinti pardavėjo ir (arba) valdymo įmonės riziką įvairiais metodais, pavyzdžiui, susijusiais su dabartinės kredito kokybės, kuri neleidžia bendrai naudoti lėšas, priežastimis; |
| --- | --- |

k)

ABCP programoje turi būti nustatoma surinkimo politika ir procesai, kuriuose atsižvelgiama į valdymo įmonės veiklos pajėgumus ir kredito kokybę. ABCP programa turi mažinti pardavėjo ir (arba) valdymo įmonės riziką įvairiais metodais, pavyzdžiui, susijusiais su dabartinės kredito kokybės, kuri neleidžia bendrai naudoti lėšas, priežastimis;

| l) | Bendrame turto grupės, kurią ketinama pirkti pagal ABCP programą, nuostolio įvertyje privaloma atsižvelgti į visus galimos rizikos šaltinius, pavyzdžiui, į kredito arba gautinų sumų vertės sumažėjimo riziką. Jeigu pardavėjo teikiamą kredito vertės padidinimą lemia tik su kreditu susiję nuostoliai, tada atskiras rezervas turi būti sudaromas gautinų sumų sumažėjimo rizikai, jeigu gautinų sumų vertės sumažėjimo rizika yra reikšminga konkrečiai pozicijų grupei. Be to, nustatant reikalingą padidėjimo lygį programoje turi būti patikrinami keleri istorinės informacijos metai, įskaitant nuostolius, mokėjimo terminų praleidimus, gautinų sumų vertės sumažėjimą ir gautinų sumų apyvartos normą; ir |
| --- | --- |

l)

Bendrame turto grupės, kurią ketinama pirkti pagal ABCP programą, nuostolio įvertyje privaloma atsižvelgti į visus galimos rizikos šaltinius, pavyzdžiui, į kredito arba gautinų sumų vertės sumažėjimo riziką. Jeigu pardavėjo teikiamą kredito vertės padidinimą lemia tik su kreditu susiję nuostoliai, tada atskiras rezervas turi būti sudaromas gautinų sumų sumažėjimo rizikai, jeigu gautinų sumų vertės sumažėjimo rizika yra reikšminga konkrečiai pozicijų grupei. Be to, nustatant reikalingą padidėjimo lygį programoje turi būti patikrinami keleri istorinės informacijos metai, įskaitant nuostolius, mokėjimo terminų praleidimus, gautinų sumų vertės sumažėjimą ir gautinų sumų apyvartos normą; ir

| m) | Į ABCP programą turi įeiti struktūriniai ypatumai, pavyzdžiui, sumažėjęs priežastingumas perkant pozicijas, kad būtų sumažintas galimas pagrindinio portfelio kredito pablogėjimas. |
| --- | --- |

m)

Į ABCP programą turi įeiti struktūriniai ypatumai, pavyzdžiui, sumažėjęs priežastingumas perkant pozicijas, kad būtų sumažintas galimas pagrindinio portfelio kredito pablogėjimas.

Kompetentingos institucijos gali atsisakyti reikalavimo viešai skelbti ECAI vertinimo metodiką, jeigu joms įrodoma, kad dėl konkrečių pakeitimo vertybiniais popieriai ypatybių, pavyzdžiui, jo unikalios struktūros, dar nėra viešai prieinama ECAI vertinimo metodikos.

| 44. | Kredito įstaiga turi priskirti nereitinguotai pozicijai vieną iš 43 punkte nurodytų reitingų rangų. Pozicijai turi būti priskiriamas išvestinis reitingas, toks pats kaip kredito rizikos vertinimai, prilygstantys reitingo rangui, kaip nustatyta 43 punkte. Jei šis išvestinis reitingas pakeitimo vertybiniais popieriais pradžioje yra investicinio reitingo arba aukštesnio lygio, jis turi būti laikomas tokiu pačiu kaip pripažintos ECAI pripažintas kredito rizikos vertinimas apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas. |
| --- | --- |

44.

Kredito įstaiga turi priskirti nereitinguotai pozicijai vieną iš 43 punkte nurodytų reitingų rangų. Pozicijai turi būti priskiriamas išvestinis reitingas, toks pats kaip kredito rizikos vertinimai, prilygstantys reitingo rangui, kaip nustatyta 43 punkte. Jei šis išvestinis reitingas pakeitimo vertybiniais popieriais pradžioje yra investicinio reitingo arba aukštesnio lygio, jis turi būti laikomas tokiu pačiu kaip pripažintos ECAI pripažintas kredito rizikos vertinimas apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas.

3.2.   Maksimalios pagal riziką įvertintos pozicijų sumos

| 45. | Kredito įstaigai iniciatorei, kredito įstaigai rėmėjai arba kitoms kredito įstaigoms, kurios gali apskaičiuoti KIRB, pagal riziką įvertintos pozicijų sumos, apskaičiuojamos pagal jų pozicijas pakeitimo vertybiniais popieriais atveju, gali būti apribotos taip, kad kapitalo poreikis pagal 75 straipsnio a punktą prilygtų 8 % pagal riziką įvertintoms pozicijų sumoms, kurios būtų gautos, jeigu pakeistas vertybiniais popieriais turtas nebūtų buvęs pakeistas vertybiniais popieriais ir būtų kredito įstaigos balanse, pridėjus šių pozicijų tikėtino nuostolio sumas. |
| --- | --- |

45.

Kredito įstaigai iniciatorei, kredito įstaigai rėmėjai arba kitoms kredito įstaigoms, kurios gali apskaičiuoti KIRB, pagal riziką įvertintos pozicijų sumos, apskaičiuojamos pagal jų pozicijas pakeitimo vertybiniais popieriais atveju, gali būti apribotos taip, kad kapitalo poreikis pagal 75 straipsnio a punktą prilygtų 8 % pagal riziką įvertintoms pozicijų sumoms, kurios būtų gautos, jeigu pakeistas vertybiniais popieriais turtas nebūtų buvęs pakeistas vertybiniais popieriais ir būtų kredito įstaigos balanse, pridėjus šių pozicijų tikėtino nuostolio sumas.

3.3.   Reitingais pagrįstas metodas

| 46. | Pagal reitingais pagrįstą metodą, pagal riziką įvertinta pozicijos suma reitinguotai pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai turi būti apskaičiuojama pozicijos vertei taikant rizikos koeficientą, susijusį su atitinkamais kredito kokybės žingsniais, su kuriais kredito rizikos vertinimai siejami taip, kaip nustatė kompetetingos pagal 98 straipsnį kaip nurodyta 4 ir 5 lentelėse, padaugintą iš 1,06. |
| --- | --- |

46.

Pagal reitingais pagrįstą metodą, pagal riziką įvertinta pozicijos suma reitinguotai pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai turi būti apskaičiuojama pozicijos vertei taikant rizikos koeficientą, susijusį su atitinkamais kredito kokybės žingsniais, su kuriais kredito rizikos vertinimai siejami taip, kaip nustatė kompetetingos pagal 98 straipsnį kaip nurodyta 4 ir 5 lentelėse, padaugintą iš 1,06.

4 lentelė

Pozicijos, išskyrus pozicijas su trumpalaikiais kredito rizikos vertinimais

| Kredito kokybės žingsnis | Rizikos koeficientas |
| --- | --- |
| | A | B | C |
| CQS 1 | 7 % | 12 % | 20 % |
| CQS 2 | 8 % | 15 % | 25 % |
| CQS 3 | 10 % | 18 % | 35 % |
| CQS 4 | 12 % | 20 % | 35 % |
| CQS 5 | 20 % | 35 % | 35 % |
| CQS 6 | 35 % | 50 % | 50 % |
| CQS 7 | 60 % | 75 % | 75 % |
| CQS 8 | 100 % | 100 % | 100 % |
| CQS 9 | 250 % | 250 % | 250 % |
| CQS 10 | 425 % | 425 % | 425 % |
| CQS 11 | 650 % | 650 % | 650 % |
| Mažiau negu CQS 11 | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % |

Kredito kokybės žingsnis

Rizikos koeficientas

A

B

C

CQS 1

7 %

12 %

20 %

CQS 2

8 %

15 %

25 %

CQS 3

10 %

18 %

35 %

CQS 4

12 %

20 %

35 %

CQS 5

20 %

35 %

35 %

CQS 6

35 %

50 %

50 %

CQS 7

60 %

75 %

75 %

CQS 8

100 %

100 %

100 %

CQS 9

250 %

250 %

250 %

CQS 10

425 %

425 %

425 %

CQS 11

650 %

650 %

650 %

Mažiau negu CQS 11

1 250 %

1 250 %

1 250 %

5 lentelė

Pozicijos su trumpalaikiais kredito rizikos vertinimais

| Kredito kokybės žingsnis | Rizikos koeficientas |
| --- | --- |
| | A | B | C |
| CQS 1 | 7 % | 12 % | 20 % |
| CQS 2 | 12 % | 20 % | 35 % |
| CQS 3 | 60 % | 75 % | 75 % |
| Visi kiti kredito rizikos vertinimai | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % |

Kredito kokybės žingsnis

Rizikos koeficientas

A

B

C

CQS 1

7 %

12 %

20 %

CQS 2

12 %

20 %

35 %

CQS 3

60 %

75 %

75 %

Visi kiti kredito rizikos vertinimai

1 250 %

1 250 %

1 250 %

| 47. | Taikant 48 ir 49 punktus, A stulpelio kiekvienoje lentelėje rizikos koeficientai turi būti taikomi, jei pozicija yra didžiausio prioriteto pakeitimo vertybiniais popieriais segmente. Nustatant, ar segmentas yra didžiausio prioriteto, nėra būtina atsižvelgti į sumas, mokamas pagal palūkanų normos ar valiutos išvestinių finansinių priemonių kontraktus, mokesčių mokėjimus, ar kitus panašius mokėjimus. |
| --- | --- |

47.

Taikant 48 ir 49 punktus, A stulpelio kiekvienoje lentelėje rizikos koeficientai turi būti taikomi, jei pozicija yra didžiausio prioriteto pakeitimo vertybiniais popieriais segmente. Nustatant, ar segmentas yra didžiausio prioriteto, nėra būtina atsižvelgti į sumas, mokamas pagal palūkanų normos ar valiutos išvestinių finansinių priemonių kontraktus, mokesčių mokėjimus, ar kitus panašius mokėjimus.

| 48. | 6 % rizikos dydis gali būti taikomas pozicijai, kuri yra didžiausio prioriteto pakeitimo vertybiniais popieriais segmente, jei šis segmentas visais atžvilgiais yra didesnio prioriteto nei kitas segmentas, kurio pozicijoms būtų pagal 46 punktą būtų priskirtas 7 % rizikos koeficientas su sąlyga:






  a) | kompetentinga institucija įsitikino, kad tai yra pateisinta, remiantis subordinuotų pakeitimo vertybiniais popieriais segmentų nuostolių absorbavimo geba; ir |
| --- | --- | --- |

48.

6 % rizikos dydis gali būti taikomas pozicijai, kuri yra didžiausio prioriteto pakeitimo vertybiniais popieriais segmente, jei šis segmentas visais atžvilgiais yra didesnio prioriteto nei kitas segmentas, kurio pozicijoms būtų pagal 46 punktą būtų priskirtas 7 % rizikos koeficientas su sąlyga:

a)

kompetentinga institucija įsitikino, kad tai yra pateisinta, remiantis subordinuotų pakeitimo vertybiniais popieriais segmentų nuostolių absorbavimo geba; ir

| b) | pozicija turi arba išorinį kredito rizikos vertinimą, kuris, kaip nustatyta, atitinka 1 kredito kokybės žingsnį 4 ar 5 lentelėje, arba, jei pozicija yra nereitinguota, yra vykdomi 42 punkto a–c papunkčių reikalavimai, kur „pagrindinės pozicijos“ turi būti suprantamos kaip pozicijos žemesnio prioriteto segmente, kurioms pagal 46 punktą būtų priskirtas 7 % rizikos dydis. |
| --- | --- |

b)

pozicija turi arba išorinį kredito rizikos vertinimą, kuris, kaip nustatyta, atitinka 1 kredito kokybės žingsnį 4 ar 5 lentelėje, arba, jei pozicija yra nereitinguota, yra vykdomi 42 punkto a–c papunkčių reikalavimai, kur „pagrindinės pozicijos“ turi būti suprantamos kaip pozicijos žemesnio prioriteto segmente, kurioms pagal 46 punktą būtų priskirtas 7 % rizikos dydis.

| 49. | Rizikos koeficientas kiekvienos lentelės C skiltyje turi būti taikomas, jeigu pozicija yra tokio pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija, kur faktinis pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų skaičius yra mažesnis negu šeši. Apskaičiuojant faktinį pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų skaičių, sudėtinės pozicijos vienam įsipareigojančiajam asmeniui privalo būti vertinamos kaip viena pozicija. Faktinis pozicijų skaičius apskaičiuojamas taip:



  čia EADi yra visų pozicijų ith* įsipareigojančiajam asmeniui verčių suma. Pakartotinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju (pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų pakeitimas vertybiniais popieriais) kredito įstaiga privalo atsižvelgti į pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų skaičių grupėje, o ne į pagrindinių pozicijų skaičių pradinėse grupėse, iš kurių susidaro pagrindinės pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos. Jeigu yra prieinama portfelio dalis, C1, siejama su didžiausia pozicija, kredito įstaiga gali N vertinti kaip 1/C1. |
| --- | --- |

49.

Rizikos koeficientas kiekvienos lentelės C skiltyje turi būti taikomas, jeigu pozicija yra tokio pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija, kur faktinis pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų skaičius yra mažesnis negu šeši. Apskaičiuojant faktinį pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų skaičių, sudėtinės pozicijos vienam įsipareigojančiajam asmeniui privalo būti vertinamos kaip viena pozicija. Faktinis pozicijų skaičius apskaičiuojamas taip:

Formula

čia EADi yra visų pozicijų ith* įsipareigojančiajam asmeniui verčių suma. Pakartotinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju (pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų pakeitimas vertybiniais popieriais) kredito įstaiga privalo atsižvelgti į pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų skaičių grupėje, o ne į pagrindinių pozicijų skaičių pradinėse grupėse, iš kurių susidaro pagrindinės pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos. Jeigu yra prieinama portfelio dalis, C1, siejama su didžiausia pozicija, kredito įstaiga gali N vertinti kaip 1/C1.

| 50. | Visoms kitoms pozicijoms turi būti taikomi rizikos koeficientai B skiltyje. |
| --- | --- |

50.

Visoms kitoms pozicijoms turi būti taikomi rizikos koeficientai B skiltyje.

| 51. | Kredito rizikos mažinimas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms gali būti pripažįstamas pagal 60–62 punktus. |
| --- | --- |

51.

Kredito rizikos mažinimas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms gali būti pripažįstamas pagal 60–62 punktus.

3.4.   Priežiūrinės formulės metodas

| 52. | Atsižvelgiant į 58–59 punktus, pagal priežiūrinės formulės metodą pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos rizikos koeficientas turi būti didesnis iš 7 % arba rizikos koeficiento, taikomo pagal 53 punktą. |
| --- | --- |

52.

Atsižvelgiant į 58–59 punktus, pagal priežiūrinės formulės metodą pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos rizikos koeficientas turi būti didesnis iš 7 % arba rizikos koeficiento, taikomo pagal 53 punktą.

| 53. | Atsižvelgiant į 58 ir 59 punktus, pozicijos sumai taikytinas rizikos koeficientas turi būti:
  12,5 × (S[L+T] – S[L])/T
  Čia:



  Čia:








  h | = | (1 –Kirbr / ELGD)
  N |
| --- | --- | --- | --- |
| c | = | Kirbr /(1 – h) |
| v | = | |
| f | = | |
| g | = | |
| a | = | g · c |
| b | = | g · (1 – c) |
| d | = | 1 - (1 – h) · (1 – Beta[Kirbr; a, b]) |
| K[x] | = | (1 – h) · ((1 – Beta [x; a, b]) x + Beta [x; a + 1, b], c). |

53.

Atsižvelgiant į 58 ir 59 punktus, pozicijos sumai taikytinas rizikos koeficientas turi būti:

12,5 × (S[L+T] – S[L])/T

Čia:

Image

Čia:

h

=

(1 –Kirbr / ELGD)
  N

c

=

Kirbr /(1 – h)

v

=

Formula

f

=

Formula

g

=

Formula

a

=

g · c

b

=

g · (1 – c)

d

=

1 - (1 – h) · (1 – Beta[Kirbr; a, b])

K[x]

=

(1 – h) · ((1 – Beta [x; a, b]) x + Beta [x; a + 1, b], c).

τ = 1 000ir

ω = 20.

Šiose išraiškose Beta [x; a, b] yra kumuliatyvinė beta pasiskirstymo funkcija su a ir b parametrais, įvertintais x atžvilgiu.

T (segmento, kuriame yra pozicija, storis) nustatomas kaip a segmento nominaliosios vertės ir b pozicijų verčių pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms sumos santykis. T skaičiavimo tikslais, išvestinių finansinių priemonių, nurodytų IV priede, jeigu pakeitimo išlaidų vertė nėra teigiama, pozicijos vertė turi būti lygi galimai būsimai kredito pozicijai, apskaičiuotai pagal III priedą;

Kirbr yra a Kirb ir b pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų vertės sumos santykis. Kirbr išreikštas dešimtaine forma (pvz., Kirb, kuris lygus 15 % grupės, bus išreikštas 0,15 prilygstančiu Kirb).

L (kredito vertės padidinimo lygis) nustatomas kaip visų segmentų, subordinuotų su segmentu, kuriame yra pozicija, nominaliųjų sumų ir pozicijų verčių pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, sumos santykis. Kapitalizuotosios būsimos pajamos neturi būti įtraukiamos į nustatomą L. Apskaičiuojant padidinimo lygį, išvestinių priemonių, nustatytų IV priede, sandorio šalių mokėtinos sumos, atstovaujančios mažesnio prioriteto segmentus, nei konkretus segmentas, gali būti nustatomos pagal pakeitimo išlaidas (be galimų būsimų kredito pozicijų).

N yra faktinis pozicijų skaičius, apskaičiuotas pagal 49 punktą.

ELGD — pagal pozicijos svertinis nuostolio įsipareigojimo neįvykdymo atveju vidurkis – apskaičiuojamas taip:

Formula

Čia LGDi yra vidutinis LGD, siejamas su visomis pozicijomis ith įsipareigojančiajam asmeniui, jeigu LGD nustatomas pagal 84–89 straipsnius. Pakartotinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju 100 % LGD turi būti taikomas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms. Kai kaupimo būdu pakeitimo vertybiniais popieriais atveju vertinama įsipareigojimų neįvykdymo ir gautinų sumų sumažėjimo rizika (pvz., nuostoliams iš bet kurio šaltinio padengti galima panaudoti bendrą vieną rezervą arba padidinto užtikrinimo priemonę), LGDi įvestis turi būti sudaroma kaip LGD svertinis vidurkis kredito rizikai ir 75 % LGD gautinų sumų sumažėjimo rizikai. Koeficientai turi išreikšti nesusietus kapitalo poreikius atitinkamai kredito rizikai ir sumažėjimo rizikai.

Supaprastinti įvesties duomenys

Jeigu didžiausios pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos vertė C1 yra ne didesnė negu 3 % pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų verčių sumos, tada pagal priežiūrinės formulės metodą kredito įstaiga gali nustatyti LGD = 50 % ir N lygų bet kuriam iš jų

Formula

arba

N=1/ C1.

Cm yra „m“ didžiausių pozicijų verčių sumos ir pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų verčių sumos santykis. „m“ lygį gali nustatyti kredito įstaiga.

Su mažmeninėmis pozicijomis susijusių pakeitimų vertybiniais popieriais atvejais kompetentingos institucijos gali leisti įgyvendinti priežiūrinės formulės metodą panaudojant supaprastinimą: h = 0 ir v = 0.

| 54. | Kredito rizikos mažinimas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms gali būti pripažįstamas pagal 60, 61 ir 63–67 punktus. |
| --- | --- |

54.

Kredito rizikos mažinimas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms gali būti pripažįstamas pagal 60, 61 ir 63–67 punktus.

3.5.   Likvidumo priemonės

| 55. | 56–59 punktų nuostatos taikomos nustatant pozicijos vertę nereitinguotos pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms tam tikrų likvidumo priemonės rūšių pavidalu. |
| --- | --- |

55.

56–59 punktų nuostatos taikomos nustatant pozicijos vertę nereitinguotos pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms tam tikrų likvidumo priemonės rūšių pavidalu.

3.5.1.   Likvidumo priemonės, kurias galima panaudoti tik bendro rinkos trikdžio atveju

| 56. | Likvidumo priemonės, kuria galima pasinaudoti tik bendro rinkos trikdžio atveju ir kuri tenkina 13 punkte nustatytas „pripažintos likvidumo priemonės“ sąlygas, nominaliajai vertei gali būti taikomas 20 % konvertavimo dydis. |
| --- | --- |

56.

Likvidumo priemonės, kuria galima pasinaudoti tik bendro rinkos trikdžio atveju ir kuri tenkina 13 punkte nustatytas „pripažintos likvidumo priemonės“ sąlygas, nominaliajai vertei gali būti taikomas 20 % konvertavimo dydis.

3.5.2.   Grynųjų pinigų avanso priemonės

| 57. | Likvidumo priemonės, kuri tenkina 15 punkte nustatytus reikalavimus, nominaliajai vertei gali būti taikomas 0 % konvertavimo dydis. |
| --- | --- |

57.

Likvidumo priemonės, kuri tenkina 15 punkte nustatytus reikalavimus, nominaliajai vertei gali būti taikomas 0 % konvertavimo dydis.

3.5.3.   Išimtinis vertinimas, kai Kirb negali būti apskaičiuotas.

| 58. | Jei kredito įstaigai nėra tikslinga apskaičiuoti pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, jei jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, kredito įstaigai išimties tvarka ir su sąlyga, kad tam pritars kompetentingos institucijos, gali būti leista taikyti 59 punkte nurodytą metodą apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas nereitinguotoms pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms tam tikros likvidumo priemonės pavidalu, kuri atitinka „pripažintos likvidumo priemonės“ sąlygas pagal 13 punktą arba atitinka 56 punkto nuostatas. |
| --- | --- |

58.

Jei kredito įstaigai nėra tikslinga apskaičiuoti pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, jei jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, kredito įstaigai išimties tvarka ir su sąlyga, kad tam pritars kompetentingos institucijos, gali būti leista taikyti 59 punkte nurodytą metodą apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas nereitinguotoms pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms tam tikros likvidumo priemonės pavidalu, kuri atitinka „pripažintos likvidumo priemonės“ sąlygas pagal 13 punktą arba atitinka 56 punkto nuostatas.

| 59. | Didžiausias iš rizikos koeficientų, kurie būtų taikomi pagal 78–83 straipsnius bet kokioms pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, jeigu jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, gali būti taikomas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, kuriai taikoma likvidumo priemonė. Siekiant nustatyti pozicijos vertę, 50 % konvertavimo dydis gali būti taikomas likvidumo priemonės nominaliajai vertei, jeigu priemonės pradinis terminas yra vieneri metai arba trumpesnis. Jeigu likvidumo priemonė tenkina 56 punkte nustatytus reikalavimus, gali būti taikomas 20 % konvertavimo dydis. Kitais atvejais turi būti taikomas 100 % konvertavimo dydis. |
| --- | --- |

59.

Didžiausias iš rizikos koeficientų, kurie būtų taikomi pagal 78–83 straipsnius bet kokioms pakeistoms vertybiniais popieriais pozicijoms, jeigu jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, gali būti taikomas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, kuriai taikoma likvidumo priemonė. Siekiant nustatyti pozicijos vertę, 50 % konvertavimo dydis gali būti taikomas likvidumo priemonės nominaliajai vertei, jeigu priemonės pradinis terminas yra vieneri metai arba trumpesnis. Jeigu likvidumo priemonė tenkina 56 punkte nustatytus reikalavimus, gali būti taikomas 20 % konvertavimo dydis. Kitais atvejais turi būti taikomas 100 % konvertavimo dydis.

3.6.   Kredito rizikos mažinimo pripažinimas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų atžvilgiu

3.6.1.   Tiesioginis kredito užtikrinimas

| 60. | Pripažintas tiesioginis kredito užtikrinimas apsiriboja tuo, kas yra pripažįstama apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas vadovaujantis 78–83 straipsniais, kaip nustatyta pagal 90–93 straipsnius, o pripažinimas priklauso nuo to, ar tenkinami atitinkami minimalūs reikalavimai, kaip nustatyta pagal tuos straipsnius. |
| --- | --- |

60.

Pripažintas tiesioginis kredito užtikrinimas apsiriboja tuo, kas yra pripažįstama apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas vadovaujantis 78–83 straipsniais, kaip nustatyta pagal 90–93 straipsnius, o pripažinimas priklauso nuo to, ar tenkinami atitinkami minimalūs reikalavimai, kaip nustatyta pagal tuos straipsnius.

3.6.2.   Netiesioginis kredito užtikrinimas

| 61. | Reikalavimus atitinkantis netiesioginis kredito užtikrinimas ir netiesioginio užtikrinimo teikėjai apsiriboja tuo, kas yra pripažįstama pagal 90–93 straipsnius, o pripažinimas priklauso nuo to, ar tenkinami atitinkami minimalūs reikalavimai, kaip nustatyta pagal tuos straipsnius. |
| --- | --- |

61.

Reikalavimus atitinkantis netiesioginis kredito užtikrinimas ir netiesioginio užtikrinimo teikėjai apsiriboja tuo, kas yra pripažįstama pagal 90–93 straipsnius, o pripažinimas priklauso nuo to, ar tenkinami atitinkami minimalūs reikalavimai, kaip nustatyta pagal tuos straipsnius.

3.6.3.   Kapitalo poreikio pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms su kredito rizikos mažinimu apskaičiavimas

Reitingais pagrįstas metodas

| 62. | Jeigu pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos reitingais pagrįstu metodu, pozicijos vertė ir (arba) pagal riziką įvertinta pozicijos suma pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, kurios atžvilgiu kredito užtikrinimas buvo gautas, gali būti pakeistos pagal VIII priedo nuostatas, tiek, kiek jos taikomos pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimui pagal 78–83 straipsnius. |
| --- | --- |

62.

Jeigu pagal riziką įvertintos pozicijų sumos apskaičiuojamos reitingais pagrįstu metodu, pozicijos vertė ir (arba) pagal riziką įvertinta pozicijos suma pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, kurios atžvilgiu kredito užtikrinimas buvo gautas, gali būti pakeistos pagal VIII priedo nuostatas, tiek, kiek jos taikomos pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimui pagal 78–83 straipsnius.

Priežiūrinės formulės metodas – visiškas kredito užtikrinimas

| 63. | Jeigu pagal riziką įvertintos pozicijų sumos yra apskaičiuojamos priežiūrinės formulės metodu, kredito įstaiga turi nustatyti pozicijos „faktinį rizikos koeficientą“. Ji tai turi daryti pozicijos pagal riziką įvertintą pozicijos sumą dalydama iš pozicijos vertės ir gautą rezultatą daugindama iš 100. |
| --- | --- |

63.

Jeigu pagal riziką įvertintos pozicijų sumos yra apskaičiuojamos priežiūrinės formulės metodu, kredito įstaiga turi nustatyti pozicijos „faktinį rizikos koeficientą“. Ji tai turi daryti pozicijos pagal riziką įvertintą pozicijos sumą dalydama iš pozicijos vertės ir gautą rezultatą daugindama iš 100.

| 64. | Esant tiesioginiam kredito užtikrinimui, pagal riziką įvertinta pozicijos suma pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai turi būti apskaičiuojama dauginant koreguotą tiesioginio užtikrinimo priemonės pozicijos vertę (E*, kaip apskaičiuota pagal 90–93 straipsnius dėl pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimo pagal 78–83 straipsnius, pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos sumą prilyginant E) iš faktinio rizikos koeficiento. |
| --- | --- |

64.

Esant tiesioginiam kredito užtikrinimui, pagal riziką įvertinta pozicijos suma pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai turi būti apskaičiuojama dauginant koreguotą tiesioginio užtikrinimo priemonės pozicijos vertę (E*, kaip apskaičiuota pagal 90–93 straipsnius dėl pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimo pagal 78–83 straipsnius, pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos sumą prilyginant E) iš faktinio rizikos koeficiento.

| 65. | Esant netiesioginiam kredito užtikrinimui, pagal riziką įvertinta pozicijos suma pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai turi būti apskaičiuojama dauginant GA (užtikrinimo priemonės vertė koreguota pagal bet kokį valiutos nesutapimą ir terminų nesutapimą pagal VIII priedo nuostatas) iš užtikrinimo teikėjo rizikos koeficiento; ir gautą rezultatą pridedant prie sumos, kuri gauta padauginus pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos sumą, atimant GA, iš faktinio rizikos koeficiento. |
| --- | --- |

65.

Esant netiesioginiam kredito užtikrinimui, pagal riziką įvertinta pozicijos suma pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai turi būti apskaičiuojama dauginant GA (užtikrinimo priemonės vertė koreguota pagal bet kokį valiutos nesutapimą ir terminų nesutapimą pagal VIII priedo nuostatas) iš užtikrinimo teikėjo rizikos koeficiento; ir gautą rezultatą pridedant prie sumos, kuri gauta padauginus pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos sumą, atimant GA, iš faktinio rizikos koeficiento.

Priežiūrinės formulės metodas – dalinis užtikrinimas

| 66. | Jeigu kredito rizikos mažinimas apima „pirmąjį nuostolį“ arba nuostolius proporcingai pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, kredito įstaiga gali taikyti 63–65 punktus. |
| --- | --- |

66.

Jeigu kredito rizikos mažinimas apima „pirmąjį nuostolį“ arba nuostolius proporcingai pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, kredito įstaiga gali taikyti 63–65 punktus.

| 67. | Kitais atvejais kredito įstaiga vertina pakeitimo vertybiniais popieriais poziciją kaip dvi ar daugiau negu dvi pozicijas, kurių nepadengta dalis laikoma žemesnės kredito kokybės pozicija. Apskaičiuojant pagal riziką įvertintą pozicijos sumą šiai pozicijai, turi būti taikomos 52–54 punktų nuostatos su pakeitimais, pagal kuriuos T turi būti keičiamas į e* tiesioginio kredito užtikrinimo atveju; ir į T-g netiesioginio kredito užtikrinimo atveju, kur e* žymi E* ir visos pagrindinės grupės tariamosios sumos santykį, kur E* yra pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos koreguota pozicijos vertė, apskaičiuota pagal VIII priedo nuostatas, tiek, kiek jos taikomos skaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pagal 78–83 straipsnius, kai pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija yra E; ir g yra kredito užtikrinimo nominaliosios vertės (koreguotos pagal bet kokį valiutos arba terminų nesutapimą pagal VIII priedo nuostatas) ir pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų verčių sumos santykis. Netiesioginio kredito užtikrinimo atveju užtikrinimo teikėjo rizikos koeficientas taikomas tai pozicijos daliai, kuri nepatenka į koreguotą vertę T. |
| --- | --- |

67.

Kitais atvejais kredito įstaiga vertina pakeitimo vertybiniais popieriais poziciją kaip dvi ar daugiau negu dvi pozicijas, kurių nepadengta dalis laikoma žemesnės kredito kokybės pozicija. Apskaičiuojant pagal riziką įvertintą pozicijos sumą šiai pozicijai, turi būti taikomos 52–54 punktų nuostatos su pakeitimais, pagal kuriuos T turi būti keičiamas į e* tiesioginio kredito užtikrinimo atveju; ir į T-g netiesioginio kredito užtikrinimo atveju, kur e* žymi E* ir visos pagrindinės grupės tariamosios sumos santykį, kur E* yra pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos koreguota pozicijos vertė, apskaičiuota pagal VIII priedo nuostatas, tiek, kiek jos taikomos skaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pagal 78–83 straipsnius, kai pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija yra E; ir g yra kredito užtikrinimo nominaliosios vertės (koreguotos pagal bet kokį valiutos arba terminų nesutapimą pagal VIII priedo nuostatas) ir pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų verčių sumos santykis. Netiesioginio kredito užtikrinimo atveju užtikrinimo teikėjo rizikos koeficientas taikomas tai pozicijos daliai, kuri nepatenka į koreguotą vertę T.

3.7.   Papildomas kapitalo poreikis atnaujinamų pozicijų pakeitimams vertybiniais popieriais su išankstinės amortizacijos nuostatomis

| 68. | Be pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, apskaičiuotų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, iš kredito įstaigos iniciatorės turi būti reikalaujama apskaičiuoti pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pagal metodiką, kuri nustatyta 16–33 punktuose, kai ji parduoda atnaujinamas pozicijas pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, esant numatytai išankstinės amortizacijos nuostatai. |
| --- | --- |

68.

Be pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, apskaičiuotų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, iš kredito įstaigos iniciatorės turi būti reikalaujama apskaičiuoti pagal riziką įvertintas pozicijų sumas pagal metodiką, kuri nustatyta 16–33 punktuose, kai ji parduoda atnaujinamas pozicijas pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, esant numatytai išankstinės amortizacijos nuostatai.

| 69. | 68 punkto tikslais 70–71 punktai turi pakeisti 19–20 punktus. |
| --- | --- |

69.

68 punkto tikslais 70–71 punktai turi pakeisti 19–20 punktus.

| 70. | Šiose nuostatose „iniciatoriaus dalis“ turi būti suma, kurią sudaro:






  a) | panaudotų sumų, parduodamų pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, grupės tokios tariamosios dalies pozicijos vertė, kai ši tariamoji dalis visos grupės, parduodamos struktūrai, atžvilgiu nustato dalį iš pagrindinės sumos grąžinimų ir palūkanų surinkimo sugeneruotų pinigų srautų, ir kitos susijusios sumos, kurių negalima panaudoti atlikti mokėjimus tiems, kurie turi pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas pakeitimo vertybiniais popieriais atveju, plius |
| --- | --- | --- |

70.

Šiose nuostatose „iniciatoriaus dalis“ turi būti suma, kurią sudaro:

a)

panaudotų sumų, parduodamų pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, grupės tokios tariamosios dalies pozicijos vertė, kai ši tariamoji dalis visos grupės, parduodamos struktūrai, atžvilgiu nustato dalį iš pagrindinės sumos grąžinimų ir palūkanų surinkimo sugeneruotų pinigų srautų, ir kitos susijusios sumos, kurių negalima panaudoti atlikti mokėjimus tiems, kurie turi pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas pakeitimo vertybiniais popieriais atveju, plius

| b) | kredito linijų, kai panaudotos sumos parduodamos pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, nepanaudotų sumų grupės, tokios dalies pozicijų vertė, kai ši dalis visų tokių nepanaudotų sumų atžvilgiu yra tokia pati kaip ir pozicijos vertės, aprašytos a punkte, ir grupės panaudotų sumų, parduotų pakeitimui vertybiniais popieriais tikslais, pozicijos vertės santykis. |
| --- | --- |

b)

kredito linijų, kai panaudotos sumos parduodamos pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, nepanaudotų sumų grupės, tokios dalies pozicijų vertė, kai ši dalis visų tokių nepanaudotų sumų atžvilgiu yra tokia pati kaip ir pozicijos vertės, aprašytos a punkte, ir grupės panaudotų sumų, parduotų pakeitimui vertybiniais popieriais tikslais, pozicijos vertės santykis.

Kad palūkanos būtų laikomos iniciatorės palūkanomis, jos negali būti subordinuotos su investuotojo palūkanomis.

„Investuotojų dalis“ yra panaudotų sumų, kurios nepatenka į a punktą, grupės tariamosios dalies pozicijos vertė, pridėjus kredito linijų, kai panaudotos sumos parduodamos pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, nepanaudotų sumų grupės dalies, nepatenkančios į b punktą, pozicijų vertę.

| 71. | Kredito įstaigos iniciatorės pozicija, siejama su jos teisėmis tos iniciatoriaus dalies, kuri aprašyta 70 punkto a papunktyje, atžvilgiu turi būti laikoma ne pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija, bet proporcinga pozicija pakeistų vertybiniais popieriais panaudotų sumų pozicijų atžvilgiu, jei jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, suma, kuri prilygsta sumai, aprašytai 70 punkto a papunktyje. Turi būti laikoma, kad kredito įstaiga iniciatorė taip pat turi proporcingą poziciją kredito linijų, kurių panaudotos sumos buvo parduotos pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, nepanaudotų sumų atžvilgiu, ta suma, kuri prilygsta sumai, apibūdintai 70 punkto b papunktyje. |
| --- | --- |

71.

Kredito įstaigos iniciatorės pozicija, siejama su jos teisėmis tos iniciatoriaus dalies, kuri aprašyta 70 punkto a papunktyje, atžvilgiu turi būti laikoma ne pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija, bet proporcinga pozicija pakeistų vertybiniais popieriais panaudotų sumų pozicijų atžvilgiu, jei jos nebūtų pakeistos vertybiniais popieriais, suma, kuri prilygsta sumai, aprašytai 70 punkto a papunktyje. Turi būti laikoma, kad kredito įstaiga iniciatorė taip pat turi proporcingą poziciją kredito linijų, kurių panaudotos sumos buvo parduotos pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, nepanaudotų sumų atžvilgiu, ta suma, kuri prilygsta sumai, apibūdintai 70 punkto b papunktyje.

3.8.   Pagal riziką įvertintų pozicijų sumų sumažinimas

| 72. | Pagal riziką įvertinta pozicijos suma pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, kuriai priskiriamas 1 250 % rizikos koeficientas, gali būti sumažinta 12,5 karto bet kokios vertės koregavimo, kurį daro kredito įstaiga pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų atžvilgiu, suma. Tiek, kiek atsižvelgiama į vertės koregavimus šiam tikslui, neturi būti atsižvelgiama į apskaičiavimą, nustatytą VII priedo 1 dalies 36 punkte. |
| --- | --- |

72.

Pagal riziką įvertinta pozicijos suma pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, kuriai priskiriamas 1 250 % rizikos koeficientas, gali būti sumažinta 12,5 karto bet kokios vertės koregavimo, kurį daro kredito įstaiga pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų atžvilgiu, suma. Tiek, kiek atsižvelgiama į vertės koregavimus šiam tikslui, neturi būti atsižvelgiama į apskaičiavimą, nustatytą VII priedo 1 dalies 36 punkte.

| 73. | Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos pagal riziką įvertinta pozicijos suma gali būti sumažinta 12,5 karto bet kokio vertės koregavimo, kurį daro kredito įstaiga tos pozicijos atžvilgiu, suma. |
| --- | --- |

73.

Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos pagal riziką įvertinta pozicijos suma gali būti sumažinta 12,5 karto bet kokio vertės koregavimo, kurį daro kredito įstaiga tos pozicijos atžvilgiu, suma.

| 74. | Kaip numatyta 66 straipsnio 2 dalyje dėl pakeitimo vertybiniais popieriai pozicijų, kurioms taikomas 1 250 % rizikos koeficientas, kredito įstaigos gali, užuot įtraukusios poziciją į savo pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimą, atimti iš nuosavų lėšų pozicijos vertę. |
| --- | --- |

74.

Kaip numatyta 66 straipsnio 2 dalyje dėl pakeitimo vertybiniais popieriai pozicijų, kurioms taikomas 1 250 % rizikos koeficientas, kredito įstaigos gali, užuot įtraukusios poziciją į savo pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimą, atimti iš nuosavų lėšų pozicijos vertę.

| 75. | 74 punkte:






  a) | pozicijos vertė gali būti išvedama iš pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, atsižvelgiant į bet kokį sumažinimą pagal 72 ir 73 punktus; |
| --- | --- | --- |

75.

74 punkte:

a)

pozicijos vertė gali būti išvedama iš pagal riziką įvertintų pozicijų sumų, atsižvelgiant į bet kokį sumažinimą pagal 72 ir 73 punktus;

| b) | pozicijos vertės apskaičiavimas gali atspindėti pripažintą tiesioginį užtikrinimą tokiu būdu, kuris suderinamas su 60–67 punktuose nurodyta metodika; ir |
| --- | --- |

b)

pozicijos vertės apskaičiavimas gali atspindėti pripažintą tiesioginį užtikrinimą tokiu būdu, kuris suderinamas su 60–67 punktuose nurodyta metodika; ir

| c) | jeigu priežiūrinės formulės metodas naudojamas pagal riziką įvertintoms pozicijų sumoms apskaičiuoti ir L ≤ KIRBR ir [L+T] > KIRBR, pozicija gali būti vertinama kaip dvi pozicijos, kur L lygi KIRBR didesnio prioriteto pozicijoms. |
| --- | --- |

c)

jeigu priežiūrinės formulės metodas naudojamas pagal riziką įvertintoms pozicijų sumoms apskaičiuoti ir L ≤ KIRBR ir [L+T] > KIRBR, pozicija gali būti vertinama kaip dvi pozicijos, kur L lygi KIRBR didesnio prioriteto pozicijoms.

| 76. | Jeigu kredito įstaiga pasinaudoja alternatyva, nurodyta 74 punkte, 12,5 karto didesnė suma nei ta, kuri atimama pagal tą punktą, turi būti 45 punkto tikslais atimama iš sumos, nurodytos 45 punkte, kaip didžiausios pagal riziką įvertintos pozicijos sumos, kurią turi apskaičiuoti ten nurodytos kredito įstaigos. |
| --- | --- |

76.

Jeigu kredito įstaiga pasinaudoja alternatyva, nurodyta 74 punkte, 12,5 karto didesnė suma nei ta, kuri atimama pagal tą punktą, turi būti 45 punkto tikslais atimama iš sumos, nurodytos 45 punkte, kaip didžiausios pagal riziką įvertintos pozicijos sumos, kurią turi apskaičiuoti ten nurodytos kredito įstaigos.

X PRIEDAS

OPERACINĖ RIZIKA

1 dalis — Bazinio indikatoriaus metodas

1.   KAPITALO POREIKIS

| 1. | Pagal bazinio indikatoriaus metodą kapitalo poreikis operacinei rizikai yra lygus 15 % atitinkamo 2–9 punktuose apibrėžto rodiklio. |
| --- | --- |

1.

Pagal bazinio indikatoriaus metodą kapitalo poreikis operacinei rizikai yra lygus 15 % atitinkamo 2–9 punktuose apibrėžto rodiklio.

2.   ATITINKAMAS RODIKLIS

| 2. | Atitinkamas rodiklis yra trejų metų grynųjų pajamų iš palūkanų sumos ir grynųjų pajamų ne iš palūkanų sumos vidurkis. |
| --- | --- |

2.

Atitinkamas rodiklis yra trejų metų grynųjų pajamų iš palūkanų sumos ir grynųjų pajamų ne iš palūkanų sumos vidurkis.

| 3. | Trijų metų vidurkis apskaičiuojamas pagal paskutinius tris dvylikos mėnesių stebėjimus, kurie vyksta kiekvienų finansinių metų pabaigoje. Jei nėra jokių audituotų duomenų, gali būti naudojami neaudituoti duomenys. |
| --- | --- |

3.

Trijų metų vidurkis apskaičiuojamas pagal paskutinius tris dvylikos mėnesių stebėjimus, kurie vyksta kiekvienų finansinių metų pabaigoje. Jei nėra jokių audituotų duomenų, gali būti naudojami neaudituoti duomenys.

| 4. | Jeigu bet kurio iš nurodytų stebėjimų grynųjų pajamų iš palūkanų ir grynųjų pajamų ne iš palūkanų suma yra neigiama arba lygi nuliui, į šį skaičių apskaičiuojant trejų metų vidurkį neatsižvelgiama. Atitinkamas rodiklis apskaičiuojamas kaip teigiamų skaičių, padalintų iš teigiamų skaičių skaičiaus, suma. |
| --- | --- |

4.

Jeigu bet kurio iš nurodytų stebėjimų grynųjų pajamų iš palūkanų ir grynųjų pajamų ne iš palūkanų suma yra neigiama arba lygi nuliui, į šį skaičių apskaičiuojant trejų metų vidurkį neatsižvelgiama. Atitinkamas rodiklis apskaičiuojamas kaip teigiamų skaičių, padalintų iš teigiamų skaičių skaičiaus, suma.

2.1.   Kredito įstaigos, kurioms taikoma Direktyva 86/635/EEB

| 5. | Remiantis apskaitos kategorijomis kredito įstaigų pelno (nuostolio) ataskaitose pagal Direktyvos 86/635/EEB 27 straipsnį, atitinkamas rodiklis išreiškiamas kaip elementų, išdėstytų 1 lentelėje, suma. Kiekvienas elementas įtraukiamas į sumą su savo teigiamu arba neigiamu ženklu. |
| --- | --- |

5.

Remiantis apskaitos kategorijomis kredito įstaigų pelno (nuostolio) ataskaitose pagal Direktyvos 86/635/EEB 27 straipsnį, atitinkamas rodiklis išreiškiamas kaip elementų, išdėstytų 1 lentelėje, suma. Kiekvienas elementas įtraukiamas į sumą su savo teigiamu arba neigiamu ženklu.

| 6. | Šiuos elementus gali reikėti koreguoti, kad būtų atspindėtos 7 ir 8 punktuose nurodytos kvalifikacijos.
  1 lentelė











  1 | Gautinos palūkanos ir panašios pajamos |
| --- | --- | --- |

6.

Šiuos elementus gali reikėti koreguoti, kad būtų atspindėtos 7 ir 8 punktuose nurodytos kvalifikacijos.

1 lentelė

1

Gautinos palūkanos ir panašios pajamos

| 2 | Mokėtinos palūkanos ir panašios sąnaudos |
| --- | --- |

2

Mokėtinos palūkanos ir panašios sąnaudos

| 3 | Pajamos iš akcijų, kitų dalinių teisių ir duodančių pastovias palūkanas /neduodančių pastovių palūkanų vertybinių popierių |
| --- | --- |

3

Pajamos iš akcijų, kitų dalinių teisių ir duodančių pastovias palūkanas /neduodančių pastovių palūkanų vertybinių popierių

| 4 | Gautini komisiniai |
| --- | --- |

4

Gautini komisiniai

| 5 | Mokėtini komisiniai |
| --- | --- |

5

Mokėtini komisiniai

| 6 | Grynasis pelnas arba grynasis nuostolis iš finansinių operacijų |
| --- | --- |

6

Grynasis pelnas arba grynasis nuostolis iš finansinių operacijų

| 7 | Kitos veiklos pajamos |
| --- | --- |

7

Kitos veiklos pajamos

2.1.1.   Kvalifikacijos

| 7. | Rodiklis skaičiuojamas prieš išlaidų vertės koregavimui ir operacinių išlaidų atskaitymą. Operacinės išlaidos apima mokesčius už banko veiklą papildančių paslaugų pirkimą iš trečiųjų asmenų, kurie nėra nei patronuojanti, nei dukterinė kredito įstaigos įmonė, nei patronuojančios įmonės, kuri kartu yra ir kredito įstaigos patronuojanti įmonė, dukterinė įmonė. Išlaidos už banko veiklą papildančių paslaugų pirkimą iš trečiųjų asmenų gali sumažinti susijusį rodiklį tuo atveju, kai išlaidas sukelia įmonė, kuri patenka į šios direktyvos veikimo sritį. |
| --- | --- |

7.

Rodiklis skaičiuojamas prieš išlaidų vertės koregavimui ir operacinių išlaidų atskaitymą. Operacinės išlaidos apima mokesčius už banko veiklą papildančių paslaugų pirkimą iš trečiųjų asmenų, kurie nėra nei patronuojanti, nei dukterinė kredito įstaigos įmonė, nei patronuojančios įmonės, kuri kartu yra ir kredito įstaigos patronuojanti įmonė, dukterinė įmonė. Išlaidos už banko veiklą papildančių paslaugų pirkimą iš trečiųjų asmenų gali sumažinti susijusį rodiklį tuo atveju, kai išlaidas sukelia įmonė, kuri patenka į šios direktyvos veikimo sritį.

| 8. | Apskaičiuojant susijusį rodiklį nenaudojami šie elementai:






  a) | Realizuotas pelnas (nuostolis) iš straipsnių, neįtrauktų į prekybos knygą, pardavimo |
| --- | --- | --- |

8.

Apskaičiuojant susijusį rodiklį nenaudojami šie elementai:

a)

Realizuotas pelnas (nuostolis) iš straipsnių, neįtrauktų į prekybos knygą, pardavimo

| b) | Pajamos iš neįprastų ir nebūdingų straipsnių |
| --- | --- |

b)

Pajamos iš neįprastų ir nebūdingų straipsnių

| c) | Pajamos iš draudimo |
| --- | --- |

c)

Pajamos iš draudimo

Kai prekybos straipsnių perkainojimas yra pelno (nuostolio) ataskaitos dalis, perkainojimas gali būti įtraukiamas. Jeigu taikoma Direktyvos 86/635/EEB 36 straipsnio 2 dalis, turi būti įtraukiamas perkainojimas, įrašytas į pelno (nuostolio) ataskaitą.

2.2.   Kredito įstaigos, kurioms taikomos skirtingos bendrosios apskaitos nuostatos

| 9. | Jei kredito įstaigoms taikomos bendrosios apskaitos nuostatos skiriasi nuo tų, kurios nustatomos Direktyva 86/635/EEB, jos turi apskaičiuoti atitinkamą rodiklį pagal duomenis, kurie geriausiai atspindi 2 – 8 punktuose pateiktą apibrėžimą. |
| --- | --- |

9.

Jei kredito įstaigoms taikomos bendrosios apskaitos nuostatos skiriasi nuo tų, kurios nustatomos Direktyva 86/635/EEB, jos turi apskaičiuoti atitinkamą rodiklį pagal duomenis, kurie geriausiai atspindi 2 – 8 punktuose pateiktą apibrėžimą.

2 dalis — Standartizuotas metodas

1.   KAPITALO POREIKIS

| 1. | Pagal standartizuotą metodą kapitalo poreikis operacinei rizikai yra trejų metų pagal riziką įvertintų susijusių rodiklių vidurkis, apskaičiuojamas kiekvienais metais 2 lentelėje nurodytoms verslo linijoms. Kiekvienais metais neigiamą kapitalo poreikį, gautą pagal atskiros verslo linijos neigiamą susijusį rodiklį, galima priskirti kapitalo poreikio visumai. Tačiau kai nustatytais metais bendras kapitalo poreikis, tenkantis visoms verslo linijoms, yra neigiamas, tiems metams rodiklio skaitiklyje priskiriama nulinė vertė. |
| --- | --- |

1.

Pagal standartizuotą metodą kapitalo poreikis operacinei rizikai yra trejų metų pagal riziką įvertintų susijusių rodiklių vidurkis, apskaičiuojamas kiekvienais metais 2 lentelėje nurodytoms verslo linijoms. Kiekvienais metais neigiamą kapitalo poreikį, gautą pagal atskiros verslo linijos neigiamą susijusį rodiklį, galima priskirti kapitalo poreikio visumai. Tačiau kai nustatytais metais bendras kapitalo poreikis, tenkantis visoms verslo linijoms, yra neigiamas, tiems metams rodiklio skaitiklyje priskiriama nulinė vertė.

| 2. | Trejų metų vidurkis apskaičiuojamas pagal paskutinius tris dvylikos mėnesių stebėjimus, kurie vyksta kiekvienų finansinių metų pabaigoje. Nesant jokių audituotų duomenų, gali būti naudojami neaudituoti duomenys.
  2 lentelė







  Verslo linija | Veiklos rūšių sąrašas | Procentai |
| --- | --- | --- | --- |
| Įmonių finansai | Finansinių priemonių emisijos organizavimas ir vykdymas ir (arba) jų platinimas rinkoje su emisija organizuojančio banko įsipareigojimu tiesiogiai išpirkti finansinių priemonių emisiją
  Paslaugos, susijusios su finansinių priemonių organizavimu ir vykdymu
  Investicinės konsultacijos
  Įmonėms teikiamos konsultacijos dėl kapitalo struktūros, pramonės strategijos ir su tuo susijusių reikalų, taip pat konsultacijos ir paslaugos, susiję su įmonių susijungimais ir pirkimu
  Investiciniai moksliniai tyrimai ir finansų analizė bei kitos bendrų rekomendacijų formos, susijusios su finansinių priemonių sandoriais | 18 % |
| Prekybinė veikla | Pirkimas (pardavimas) savo sąskaita
  Tarpininkavimas pinigų rinkoje
  Nurodymų dėl vienos ar daugiau negu vienos finansinės priemonės priėmimas ir perdavimas
  Nurodymų vykdymas klientų vardu
  Finansinių priemonių platinimas rinkoje be banko įsipareigojimo tiesiogiai išpirkti finansinių priemonių emisiją
  Daugiašalių prekybos priemonių operacija | 18 % |
| Tarpininkavimo (brokerio) paslaugos mažmeniniams klientams
  (Veikla su individualiais fiziniais asmenimis arba mažomis ir vidutinėmis įmonėmis, kurie tenkina 79 straipsnyje mažmeninių pozicijų klasėms nustatytus kriterijus) | Nurodymų dėl vienos ar daugiau negu vienos finansinės priemonės priėmimas ir perdavimas
  Nurodymų vykdymas klientų vardu
  Finansinių priemonių platinimas rinkoje be banko įsipareigojimo tiesiogiai išpirkti finansinių priemonių emisiją | 12 % |
| Komercinė bankininkystė | Indėlių ir kitų grąžintinų lėšų priėmimas
  Skolinimas
  Lizingas (finansinė nuoma)
  Garantijos ir laidavimai | 15 % |
| Mažmeninė bankininkystė
  (Veikla su individualiais fiziniais asmenimis arba mažomis ir vidutinėmis įmonėmis, kurie tenkina 79 straipsnyje mažmeninių pozicijų klasėms nustatytus kriterijus) | Indėlių ir kitų grąžintinų lėšų priėmimas
  Skolinimas
  Lizingas (finansinė nuoma)
  Garantijos ir laidavimai | 12 % |
| Mokėjimai ir atsiskaitymai | Pinigų pervedimo paslaugos
  Mokėjimo priemonių išleidimas ir tvarkymas | 18 % |
| Tarpininkavimo (agento) paslaugos | Finansinių priemonių saugojimas ir tvarkymas klientų sąskaita, įskaitant tų finansinių priemonių pirkimą, pardavimą ir gavimą pagal kliento pateiktus nurodymus bei su tuo susijusią veiklą, pavyzdžiui, grynųjų pinigų ir (arba) užstatų valdymas | 15 % |
| Turto valdymas | Portfelio valdymas
  UCITS valdymas
  Kitos turto valdymo formos | 12 % |

2.

Trejų metų vidurkis apskaičiuojamas pagal paskutinius tris dvylikos mėnesių stebėjimus, kurie vyksta kiekvienų finansinių metų pabaigoje. Nesant jokių audituotų duomenų, gali būti naudojami neaudituoti duomenys.

2 lentelė

Verslo linija

Veiklos rūšių sąrašas

Procentai

Įmonių finansai

Finansinių priemonių emisijos organizavimas ir vykdymas ir (arba) jų platinimas rinkoje su emisija organizuojančio banko įsipareigojimu tiesiogiai išpirkti finansinių priemonių emisiją

Paslaugos, susijusios su finansinių priemonių organizavimu ir vykdymu

Investicinės konsultacijos

Įmonėms teikiamos konsultacijos dėl kapitalo struktūros, pramonės strategijos ir su tuo susijusių reikalų, taip pat konsultacijos ir paslaugos, susiję su įmonių susijungimais ir pirkimu

Investiciniai moksliniai tyrimai ir finansų analizė bei kitos bendrų rekomendacijų formos, susijusios su finansinių priemonių sandoriais

18 %

Prekybinė veikla

Pirkimas (pardavimas) savo sąskaita

Tarpininkavimas pinigų rinkoje

Nurodymų dėl vienos ar daugiau negu vienos finansinės priemonės priėmimas ir perdavimas

Nurodymų vykdymas klientų vardu

Finansinių priemonių platinimas rinkoje be banko įsipareigojimo tiesiogiai išpirkti finansinių priemonių emisiją

Daugiašalių prekybos priemonių operacija

18 %

Tarpininkavimo (brokerio) paslaugos mažmeniniams klientams

(Veikla su individualiais fiziniais asmenimis arba mažomis ir vidutinėmis įmonėmis, kurie tenkina 79 straipsnyje mažmeninių pozicijų klasėms nustatytus kriterijus)

Nurodymų dėl vienos ar daugiau negu vienos finansinės priemonės priėmimas ir perdavimas

Nurodymų vykdymas klientų vardu

Finansinių priemonių platinimas rinkoje be banko įsipareigojimo tiesiogiai išpirkti finansinių priemonių emisiją

12 %

Komercinė bankininkystė

Indėlių ir kitų grąžintinų lėšų priėmimas

Skolinimas

Lizingas (finansinė nuoma)

Garantijos ir laidavimai

15 %

Mažmeninė bankininkystė

(Veikla su individualiais fiziniais asmenimis arba mažomis ir vidutinėmis įmonėmis, kurie tenkina 79 straipsnyje mažmeninių pozicijų klasėms nustatytus kriterijus)

Indėlių ir kitų grąžintinų lėšų priėmimas

Skolinimas

Lizingas (finansinė nuoma)

Garantijos ir laidavimai

12 %

Mokėjimai ir atsiskaitymai

Pinigų pervedimo paslaugos

Mokėjimo priemonių išleidimas ir tvarkymas

18 %

Tarpininkavimo (agento) paslaugos

Finansinių priemonių saugojimas ir tvarkymas klientų sąskaita, įskaitant tų finansinių priemonių pirkimą, pardavimą ir gavimą pagal kliento pateiktus nurodymus bei su tuo susijusią veiklą, pavyzdžiui, grynųjų pinigų ir (arba) užstatų valdymas

15 %

Turto valdymas

Portfelio valdymas

UCITS valdymas

Kitos turto valdymo formos

12 %

| 3. | Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigai apskaičiuoti jos kapitalo poreikį operacinei rizikai alternatyviu standartizuotu metodu, kaip nustatyta 5–11 punktuose. |
| --- | --- |

3.

Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigai apskaičiuoti jos kapitalo poreikį operacinei rizikai alternatyviu standartizuotu metodu, kaip nustatyta 5–11 punktuose.

2.   VERSLO LINIJOS PRISKYRIMO PRINCIPAI

| 4. | Kredito įstaigos turi paruošti ir dokumentuoti specifines politikas bei kriterijus, pagal kuriuos atliekamas atitinkamo rodiklio iš savo aktualių verslo linijų bei veiklos priskyrimas standartinėms verslo linijoms. Kriterijai turi būti patikrinti ir, reikalui esant, patikslinti, įvertinant naujas ar besikeičiančias veiklas ir riziką. Verslo linijų priskyrimui taikomi toliau minimi principai:






  a) | Visa veikla privalo būti priskirta verslo linijoms taip, kad būtų išvengta tarpusavio dubliavimo ir kartu būtų apimtos visos veiklos rūšys; |
| --- | --- | --- |

4.

Kredito įstaigos turi paruošti ir dokumentuoti specifines politikas bei kriterijus, pagal kuriuos atliekamas atitinkamo rodiklio iš savo aktualių verslo linijų bei veiklos priskyrimas standartinėms verslo linijoms. Kriterijai turi būti patikrinti ir, reikalui esant, patikslinti, įvertinant naujas ar besikeičiančias veiklas ir riziką. Verslo linijų priskyrimui taikomi toliau minimi principai:

a)

Visa veikla privalo būti priskirta verslo linijoms taip, kad būtų išvengta tarpusavio dubliavimo ir kartu būtų apimtos visos veiklos rūšys;

| b) | Bet kokia veikla, kurios negalima iš karto priskirti standartinei verslo linijai, bet kuri yra papildoma standartinės veiklos linijos funkcija, privalo būti priskirta tai verslo linijai, kurią ji palaiko. Jeigu per papildomą veiklą palaikoma daugiau negu viena verslo linija, privalo būti naudojami objektyvūs priskyrimo kriterijai; |
| --- | --- |

b)

Bet kokia veikla, kurios negalima iš karto priskirti standartinei verslo linijai, bet kuri yra papildoma standartinės veiklos linijos funkcija, privalo būti priskirta tai verslo linijai, kurią ji palaiko. Jeigu per papildomą veiklą palaikoma daugiau negu viena verslo linija, privalo būti naudojami objektyvūs priskyrimo kriterijai;

| c) | Jeigu veiklos negalima priskirti konkrečiai verslo linijai, privalo būti naudojama verslo linija, kurios rizikos procentas yra didžiausias. Ta pati verslo linija vienodai taikoma bet kokiai susijusiai papildomai veiklai; |
| --- | --- |

c)

Jeigu veiklos negalima priskirti konkrečiai verslo linijai, privalo būti naudojama verslo linija, kurios rizikos procentas yra didžiausias. Ta pati verslo linija vienodai taikoma bet kokiai susijusiai papildomai veiklai;

| d) | Kredito įstaigos gali taikyti vidinius kainodaros metodus, siekiant paskirstyti atitinkamą rodiklį tarp verslo linijų. Vienoje verslo linijoje generuojami kaštai, kurie gali būti priskirti kitai verslo linijai, gali būti perkeliami į tą kitą verslo liniją, pavyzdžiui, remiantis vidin iais pervedimo kaštais tarp abiejų verslo linijų; |
| --- | --- |

d)

Kredito įstaigos gali taikyti vidinius kainodaros metodus, siekiant paskirstyti atitinkamą rodiklį tarp verslo linijų. Vienoje verslo linijoje generuojami kaštai, kurie gali būti priskirti kitai verslo linijai, gali būti perkeliami į tą kitą verslo liniją, pavyzdžiui, remiantis vidin iais pervedimo kaštais tarp abiejų verslo linijų;

| e) | Veiklos priskyrimas verslo linijoms operacinės rizikos kapitalo poreikio nustatymo tikslais privalo būti suderinamas su kategorijomis, naudojamomis kredito ir rinkos rizikai; |
| --- | --- |

e)

Veiklos priskyrimas verslo linijoms operacinės rizikos kapitalo poreikio nustatymo tikslais privalo būti suderinamas su kategorijomis, naudojamomis kredito ir rinkos rizikai;

| f) | Vyresnioji vadovybė yra atsakinga už priskyrimo politiką, kurią kontroliuoja kredito įstaigos valdymo organai; ir |
| --- | --- |

f)

Vyresnioji vadovybė yra atsakinga už priskyrimo politiką, kurią kontroliuoja kredito įstaigos valdymo organai; ir

| g) | Privalo būti atliekamas priskyrimo verslo linijoms proceso nepriklausomas patikrinimas. |
| --- | --- |

g)

Privalo būti atliekamas priskyrimo verslo linijoms proceso nepriklausomas patikrinimas.

3.   ALTERNATYVŪS TAM TIKRŲ VERSLO LINIJŲ RODIKLIAI

3.1.   Modalumai

| 5. | Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigai naudoti alternatyvų susijusį rodiklį mažmeninės bankininkystės ir komercinės bankininkystės verslo linijoms. |
| --- | --- |

5.

Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigai naudoti alternatyvų susijusį rodiklį mažmeninės bankininkystės ir komercinės bankininkystės verslo linijoms.

| 6. | Šiose verslo linijose atitinkamas rodiklis yra sunormintas pajamų rodiklis, kuris lygus bendros paskolų ir gautinų sumų nominaliosios vertės trejų metų vidurkiui, padaugintam iš 0,035. |
| --- | --- |

6.

Šiose verslo linijose atitinkamas rodiklis yra sunormintas pajamų rodiklis, kuris lygus bendros paskolų ir gautinų sumų nominaliosios vertės trejų metų vidurkiui, padaugintam iš 0,035.

| 7. | Mažmeninės bankininkystės ir komercinės bankininkystės verslo linijų paskolos ir gautinos sumos turi apimti atitinkamuose kredito portfeliuose reikalaujamų pinigų bendrą sumą. Į komercinės bankininkystės verslo liniją įskaitomi ir vertybiniai popieriai, kurie nėra įtraukiami į prekybos knygą. |
| --- | --- |

7.

Mažmeninės bankininkystės ir komercinės bankininkystės verslo linijų paskolos ir gautinos sumos turi apimti atitinkamuose kredito portfeliuose reikalaujamų pinigų bendrą sumą. Į komercinės bankininkystės verslo liniją įskaitomi ir vertybiniai popieriai, kurie nėra įtraukiami į prekybos knygą.

3.2.   Reikalavimai

| 8. | Leidimui naudoti alternatyvius susijusius rodiklius taikomi 9–11 punktuose nurodyti reikalavimai. |
| --- | --- |

8.

Leidimui naudoti alternatyvius susijusius rodiklius taikomi 9–11 punktuose nurodyti reikalavimai.

3.2.1.   Bendrieji reikalavimai

| 9. | Kredito įstaiga tenkina 12 punkte nustatytus kvalifikacinius kriterijus. |
| --- | --- |

9.

Kredito įstaiga tenkina 12 punkte nustatytus kvalifikacinius kriterijus.

3.2.2.   Mažmeninei bankininkystei ir komercinei bankininkystei taikytini reikalavimai

| 10. | Kredito įstaigų veiklos didžiąją dalį sudaro privačių ir (arba) verslo klientų aptarnavimas, kuriam, apskaičiavus, tenka mažiausiai 90 % visų pajamų. |
| --- | --- |

10.

Kredito įstaigų veiklos didžiąją dalį sudaro privačių ir (arba) verslo klientų aptarnavimas, kuriam, apskaičiavus, tenka mažiausiai 90 % visų pajamų.

| 11. | Kredito įstaiga yra pajėgi parodyti kompetentingoms institucijoms, kad žymią jos mažmeninės ir (arba) komercinės bankininkystės veiklos dalį sudaro paskolos, susijusios su didele PD tikimybe, ir kad alternatyvus standartizuotas metodas suteikia galimybę geriau įvertinti operacinę riziką. |
| --- | --- |

11.

Kredito įstaiga yra pajėgi parodyti kompetentingoms institucijoms, kad žymią jos mažmeninės ir (arba) komercinės bankininkystės veiklos dalį sudaro paskolos, susijusios su didele PD tikimybe, ir kad alternatyvus standartizuotas metodas suteikia galimybę geriau įvertinti operacinę riziką.

4.   KVALIFIKACINIAI KRITERIJAI

| 12. | Šalia bendrųjų rizikos valdymo standartų pagal 22 straipsnį ir V priedą kredito įstaigos papildomai turi atitikti toliau numatytus kvalifikacinius kriterijus. Šių kriterijų atitikimas vertinamas atsižvelgiant į kredito įstaigos veiklos apimtį ir spektrą bei proporcingumo principą.






  a) | Kredito įstaigos privalo turėti dokumentais pagrįstą operacinės rizikos vertinimo ir valdymo sistemą su aiškia šiai sistemai priskirta atsakomybe. Jos turi nustatyti savo pozicijas operacinės rizikos atžvilgiu ir fiksuoti atitinkamus operacinės rizikos duomenis, įskaitant reikšmingų nuostolių duomenis. Vykdoma reguliari nepriklausoma sistemos peržiūra; |
| --- | --- | --- |

12.

Šalia bendrųjų rizikos valdymo standartų pagal 22 straipsnį ir V priedą kredito įstaigos papildomai turi atitikti toliau numatytus kvalifikacinius kriterijus. Šių kriterijų atitikimas vertinamas atsižvelgiant į kredito įstaigos veiklos apimtį ir spektrą bei proporcingumo principą.

a)

Kredito įstaigos privalo turėti dokumentais pagrįstą operacinės rizikos vertinimo ir valdymo sistemą su aiškia šiai sistemai priskirta atsakomybe. Jos turi nustatyti savo pozicijas operacinės rizikos atžvilgiu ir fiksuoti atitinkamus operacinės rizikos duomenis, įskaitant reikšmingų nuostolių duomenis. Vykdoma reguliari nepriklausoma sistemos peržiūra;

| b) | Operacinės rizikos vertinimo sistema privalo būti glaudžiai integruota į kredito įstaigos rizikos valdymo procesus. Jos rezultatai privalo būti neatskiriama kredito įstaigos operacinės rizikos pobūdžio stebėsenos ir kontrolės proceso dalis; ir |
| --- | --- |

b)

Operacinės rizikos vertinimo sistema privalo būti glaudžiai integruota į kredito įstaigos rizikos valdymo procesus. Jos rezultatai privalo būti neatskiriama kredito įstaigos operacinės rizikos pobūdžio stebėsenos ir kontrolės proceso dalis; ir

| c) | Kredito įstaigos turi įgyvendinti atskaitomybės teikimo vadovybei sistemą, pagal kurią teikiamos atitinkamų kredito įstaigos funkcijų operacinės rizikos ataskaitos. Kredito įstaigos turi turėti procedūras, nustatančias, kaip imtis atitinkamų priemonių atsižvelgiant į vadovybei pateiktose ataskaitose esančią informaciją. |
| --- | --- |

c)

Kredito įstaigos turi įgyvendinti atskaitomybės teikimo vadovybei sistemą, pagal kurią teikiamos atitinkamų kredito įstaigos funkcijų operacinės rizikos ataskaitos. Kredito įstaigos turi turėti procedūras, nustatančias, kaip imtis atitinkamų priemonių atsižvelgiant į vadovybei pateiktose ataskaitose esančią informaciją.

3 dalis — Pažangieji vertinimo metodai

1.   KVALIFIKACINIAI KRITERIJAI

| 1. | Kad galėtų taikyti pažangųjį vertinimo metodą, kredito įstaigos privalo įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad jos, be bendrųjų rizikos valdymo standartų, nustatytų 22 straipsnyje ir V priede, tenkina toliau nustatytus kvalifikacinius kriterijus. |
| --- | --- |

1.

Kad galėtų taikyti pažangųjį vertinimo metodą, kredito įstaigos privalo įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad jos, be bendrųjų rizikos valdymo standartų, nustatytų 22 straipsnyje ir V priede, tenkina toliau nustatytus kvalifikacinius kriterijus.

1.1.   Kokybiniai standartai

| 2. | Kredito įstaigos vidaus operacinės rizikos vertinimo sistema yra glaudžiai integruota į kasdienius rizikos valdymo procesus. |
| --- | --- |

2.

Kredito įstaigos vidaus operacinės rizikos vertinimo sistema yra glaudžiai integruota į kasdienius rizikos valdymo procesus.

| 3. | Kredito įstaiga privalo turėti nepriklausomą operacinės rizikos valdymo funkciją. |
| --- | --- |

3.

Kredito įstaiga privalo turėti nepriklausomą operacinės rizikos valdymo funkciją.

| 4. | Turi būti įdiegta reguliari atskaitomybė apie pozicijas operacinės rizikos atžvilgiu ir patirtus nuostolius. Kredito įstaigos turi turėti procedūras, nustatančias, kaip imtis atitinkamų koregavimo priemonių. |
| --- | --- |

4.

Turi būti įdiegta reguliari atskaitomybė apie pozicijas operacinės rizikos atžvilgiu ir patirtus nuostolius. Kredito įstaigos turi turėti procedūras, nustatančias, kaip imtis atitinkamų koregavimo priemonių.

| 5. | Kredito įstaigos rizikos valdymo sistema privalo būti gerai pagrįsta dokumentais. Kredito įstaiga privalo turėti nusistovėjusią tvarką, pagal kurią užtikrinama atitiktis ir neatitikimų šalinimo politika. |
| --- | --- |

5.

Kredito įstaigos rizikos valdymo sistema privalo būti gerai pagrįsta dokumentais. Kredito įstaiga privalo turėti nusistovėjusią tvarką, pagal kurią užtikrinama atitiktis ir neatitikimų šalinimo politika.

| 6. | Operacinės rizikos valdymo procesų ir vertinimo sistemų reguliarius patikrinimus atlieka vidaus ir (arba) išorės auditoriai. |
| --- | --- |

6.

Operacinės rizikos valdymo procesų ir vertinimo sistemų reguliarius patikrinimus atlieka vidaus ir (arba) išorės auditoriai.

| 7. | Kompetentingų institucijų atliekamas operacinės rizikos valdymo sistemos vertinimas turi apimti šiuos elementus:






  a) | Patikrinimas, ar vidaus vertinimo procesai veikia tinkamai; |
| --- | --- | --- |

7.

Kompetentingų institucijų atliekamas operacinės rizikos valdymo sistemos vertinimas turi apimti šiuos elementus:

a)

Patikrinimas, ar vidaus vertinimo procesai veikia tinkamai;

| b) | Įsitikinimas, kad duomenų srautai ir procesai, siejami su rizikos valdymo sistema, yra skaidrūs ir prieinami. |
| --- | --- |

b)

Įsitikinimas, kad duomenų srautai ir procesai, siejami su rizikos valdymo sistema, yra skaidrūs ir prieinami.

1.2.   Kiekybiniai standartai

1.2.1.   Procesas

| 8. | Kredito įstaigos turi apskaičiuoti savo kapitalo poreikį, kurį sudaro tiek tikėtini nuostoliai, tiek netikėtini nuostoliai, nebent jos gali parodyti, kad tikėtini nuostoliai atitinkamai fiksuojami jų vidaus veiklos praktikoje. Operacinės rizikos vertinimas privalo apimti galimus didelių nuokrypių zonos įvykius, galinčius sąlygoti ypač rimtus nuostolius, pasiekdamas patikimumo standartą, palyginamą su 99,9 % pasitikėjimo intervalu per vienerių metų laikotarpį. |
| --- | --- |

8.

Kredito įstaigos turi apskaičiuoti savo kapitalo poreikį, kurį sudaro tiek tikėtini nuostoliai, tiek netikėtini nuostoliai, nebent jos gali parodyti, kad tikėtini nuostoliai atitinkamai fiksuojami jų vidaus veiklos praktikoje. Operacinės rizikos vertinimas privalo apimti galimus didelių nuokrypių zonos įvykius, galinčius sąlygoti ypač rimtus nuostolius, pasiekdamas patikimumo standartą, palyginamą su 99,9 % pasitikėjimo intervalu per vienerių metų laikotarpį.

| 9. | Kredito įstaigos operacinės rizikos vertinimo sistema privalo turėti tam tikrus pagrindinius elementus, kad tenkintų 8 punkte nurodytą patikimumo standartą. Tarp šių elementų turi būti vidaus duomenų, išorės duomenų, scenarijaus analizės ir veiksnių, susijusių su verslo aplinka bei vidaus kontrolės sistemomis, kaip nustatyta 13–24 punktuose, naudojimas. Kredito įstaiga turi turėti dokumentais gerai pagrįstą metodą dėl šių keturių elementų santykinio svorio pasirinkimo savo naudojamoje bendroje operacinės rizikos vertinimo sistemoje. |
| --- | --- |

9.

Kredito įstaigos operacinės rizikos vertinimo sistema privalo turėti tam tikrus pagrindinius elementus, kad tenkintų 8 punkte nurodytą patikimumo standartą. Tarp šių elementų turi būti vidaus duomenų, išorės duomenų, scenarijaus analizės ir veiksnių, susijusių su verslo aplinka bei vidaus kontrolės sistemomis, kaip nustatyta 13–24 punktuose, naudojimas. Kredito įstaiga turi turėti dokumentais gerai pagrįstą metodą dėl šių keturių elementų santykinio svorio pasirinkimo savo naudojamoje bendroje operacinės rizikos vertinimo sistemoje.

| 10. | Rizikos vertinimo sistema fiksuoja pagrindines rizikos priežastis, darančias poveikį didelių nuokrypių zonos nuostolio įverčio dydžiui. |
| --- | --- |

10.

Rizikos vertinimo sistema fiksuoja pagrindines rizikos priežastis, darančias poveikį didelių nuokrypių zonos nuostolio įverčio dydžiui.

| 11. | Operacinės rizikos nuostolių koreliacijos atskiruose operacinės rizikos įverčiuose gali būti pripažintos tik tuo atveju, jeigu kredito įstaigos gali kompetentingoms institucijoms patenkinamai parodyti, kad jų koreliacijų įvertinimo sistemos yra patikimos, įgyvendintos išlaikant vientisumą, jose atsižvelgta į bet kokį tokių koreliacijos įverčių neapibrėžtumą, ypač nepalankiais laikotarpiais. Kredito įstaiga savo koreliacines prielaidas privalo įvertinti tinkamais kokybiniais ir kiekybiniais metodais. |
| --- | --- |

11.

Operacinės rizikos nuostolių koreliacijos atskiruose operacinės rizikos įverčiuose gali būti pripažintos tik tuo atveju, jeigu kredito įstaigos gali kompetentingoms institucijoms patenkinamai parodyti, kad jų koreliacijų įvertinimo sistemos yra patikimos, įgyvendintos išlaikant vientisumą, jose atsižvelgta į bet kokį tokių koreliacijos įverčių neapibrėžtumą, ypač nepalankiais laikotarpiais. Kredito įstaiga savo koreliacines prielaidas privalo įvertinti tinkamais kokybiniais ir kiekybiniais metodais.

| 12. | Rizikos įvertinimo sistema turi būti nuosekli ir joje išvengiama kokybinių įvertinimų daugybinio skaičiavimo arba rizikos mažinimo metodų, pripažintų kitose kapitalo pakankamumo sistemos srityse. |
| --- | --- |

12.

Rizikos įvertinimo sistema turi būti nuosekli ir joje išvengiama kokybinių įvertinimų daugybinio skaičiavimo arba rizikos mažinimo metodų, pripažintų kitose kapitalo pakankamumo sistemos srityse.

1.2.2.   Vidaus duomenys

| 13. | Viduje sukurtos operacinės rizikos priemonės grindžiamos minimaliu penkerių metų istoriniu stebėjimo laikotarpiu. Jeigu kredito įstaiga pirmą kartą pradeda taikyti pažangųjį vertinimo metodą, priimtinas trejų metų istorinis stebėjimo laikotarpis. |
| --- | --- |

13.

Viduje sukurtos operacinės rizikos priemonės grindžiamos minimaliu penkerių metų istoriniu stebėjimo laikotarpiu. Jeigu kredito įstaiga pirmą kartą pradeda taikyti pažangųjį vertinimo metodą, priimtinas trejų metų istorinis stebėjimo laikotarpis.

| 14. | Kredito įstaigos privalo priskirti savo istorinių vidaus nuostolių duomenis verslo linijoms, apibrėžtoms 2 dalyje, ir įvykių rūšims, apibrėžtoms 5 dalyje, ir teikti šiuos duomenis kompetentingoms institucijoms jų prašymu. Turi būti dokumentais pagrįsti objektyvūs kriterijai nuostoliams tarp nurodytų verslo linijų ir įvykių rūšių paskirstyti. Operacinės rizikos nuostoliai, kurie yra susiję su kredito rizika ir istoriškai buvo įtraukti į vidines kredito rizikos duomenų bazes, privalo būti įrašyti į operacinės rizikos duomenų bazes ir būti atskirai nustatomi. Tokiems nuostoliams neskaičiuojamas operacinės rizikos kapitalo poreikis tol, kol jie ir toliau laikomi kredito rizika, apskaičiuojant minimalius kapitalo poreikius. Operacinės rizikos nuostoliai, susiję su rinkos rizika, įtraukiami į operacinės rizikos kapitalo poreikio skaičiavimą. |
| --- | --- |

14.

Kredito įstaigos privalo priskirti savo istorinių vidaus nuostolių duomenis verslo linijoms, apibrėžtoms 2 dalyje, ir įvykių rūšims, apibrėžtoms 5 dalyje, ir teikti šiuos duomenis kompetentingoms institucijoms jų prašymu. Turi būti dokumentais pagrįsti objektyvūs kriterijai nuostoliams tarp nurodytų verslo linijų ir įvykių rūšių paskirstyti. Operacinės rizikos nuostoliai, kurie yra susiję su kredito rizika ir istoriškai buvo įtraukti į vidines kredito rizikos duomenų bazes, privalo būti įrašyti į operacinės rizikos duomenų bazes ir būti atskirai nustatomi. Tokiems nuostoliams neskaičiuojamas operacinės rizikos kapitalo poreikis tol, kol jie ir toliau laikomi kredito rizika, apskaičiuojant minimalius kapitalo poreikius. Operacinės rizikos nuostoliai, susiję su rinkos rizika, įtraukiami į operacinės rizikos kapitalo poreikio skaičiavimą.

| 15. | Kredito įstaigų vidaus nuostolių duomenys privalo būti tiek išsamūs, kad fiksuotų visą reikšmingą veiklą ir visų atitinkamų posistemių ir geografinių vietovių pozicijas. Kredito įstaigos privalo pagrįsti, kad bet kurios neįtrauktos veiklos rūšys arba pozicijos, tiek atskirai, tiek kartu, neturės reikšmingo poveikio bendriems rizikos įverčiams. Turi būti nustatyta tinkamos minimalios nuostolių ribos vidaus nuostolių duomenims surinkti. |
| --- | --- |

15.

Kredito įstaigų vidaus nuostolių duomenys privalo būti tiek išsamūs, kad fiksuotų visą reikšmingą veiklą ir visų atitinkamų posistemių ir geografinių vietovių pozicijas. Kredito įstaigos privalo pagrįsti, kad bet kurios neįtrauktos veiklos rūšys arba pozicijos, tiek atskirai, tiek kartu, neturės reikšmingo poveikio bendriems rizikos įverčiams. Turi būti nustatyta tinkamos minimalios nuostolių ribos vidaus nuostolių duomenims surinkti.

| 16. | Be informacijos apie bendrąsias nuostolio sumas, kredito įstaigos kaupia informaciją apie įvykio datą, bet kokių bendrųjų nuostolio sumų grąžinimą bei tam tikrą aprašomojo pobūdžio informaciją apie nuostolį skatinusius veiksnius arba priežastis. |
| --- | --- |

16.

Be informacijos apie bendrąsias nuostolio sumas, kredito įstaigos kaupia informaciją apie įvykio datą, bet kokių bendrųjų nuostolio sumų grąžinimą bei tam tikrą aprašomojo pobūdžio informaciją apie nuostolį skatinusius veiksnius arba priežastis.

| 17. | Turi būti nustatyti specifiniai kriterijai, pagal kuriuos atliekamas nuostolių, atsiradusių dėl įvykio centralizuotoje funkcijoje, arba veiklos, kuri apima daugiau nei vieną verslo liniją, o taip pat dėl laike tarpusavyje susijusių įvykių, priskyrimas. |
| --- | --- |

17.

Turi būti nustatyti specifiniai kriterijai, pagal kuriuos atliekamas nuostolių, atsiradusių dėl įvykio centralizuotoje funkcijoje, arba veiklos, kuri apima daugiau nei vieną verslo liniją, o taip pat dėl laike tarpusavyje susijusių įvykių, priskyrimas.

| 18. | Kredito įstaigos privalo turėti dokumentais pagrįstas procedūras istorinių nuostolio duomenų einamosios svarbos vertinimui, įskaitant tuos atvejus, kai gali būti atliekamas sprendimų peržiūrėjimas, skalės nustatymas arba kiti patikslinimai, kiek juos galima naudoti ir kas yra įgaliotas priimti tokius sprendimus. |
| --- | --- |

18.

Kredito įstaigos privalo turėti dokumentais pagrįstas procedūras istorinių nuostolio duomenų einamosios svarbos vertinimui, įskaitant tuos atvejus, kai gali būti atliekamas sprendimų peržiūrėjimas, skalės nustatymas arba kiti patikslinimai, kiek juos galima naudoti ir kas yra įgaliotas priimti tokius sprendimus.

1.2.3.   Išorės duomenys

| 19. | Kredito įstaigos operacinės rizikos įvertinimo sistemoje naudojami atitinkami išorės duomenys, ypač kai yra priežastis manyti, kad kredito įstaiga gali patirti nedažnų, tačiau galimai didelių, nuostolių. Kredito įstaiga privalo turėti sisteminį procesą padėtims, kurioms esant išorės duomenys turi būti naudojami, nustatyti ir metodikas, naudojamas duomenims įtraukti į savo vertinimo sistemą. Išorės duomenų naudojimo sąlygas ir praktiką privalu reguliariai peržiūrėti, pagrįsti dokumentais ir atlikti nepriklausomą jų patikrinimą. |
| --- | --- |

19.

Kredito įstaigos operacinės rizikos įvertinimo sistemoje naudojami atitinkami išorės duomenys, ypač kai yra priežastis manyti, kad kredito įstaiga gali patirti nedažnų, tačiau galimai didelių, nuostolių. Kredito įstaiga privalo turėti sisteminį procesą padėtims, kurioms esant išorės duomenys turi būti naudojami, nustatyti ir metodikas, naudojamas duomenims įtraukti į savo vertinimo sistemą. Išorės duomenų naudojimo sąlygas ir praktiką privalu reguliariai peržiūrėti, pagrįsti dokumentais ir atlikti nepriklausomą jų patikrinimą.

1.2.4.   Scenarijaus analizė

| 20. | Kredito įstaiga naudoja eksperto nuomonės scenarijaus analizę kartu su išorės duomenimis savo pozicijai labai nepalankių įvykių atveju įvertinti. Laikui bėgant tokius vertinimus reikės patvirtinti ir iš naujo įvertinti lyginant faktinius nuostolius, kad būtų užtikrintas jų pagrįstumas. |
| --- | --- |

20.

Kredito įstaiga naudoja eksperto nuomonės scenarijaus analizę kartu su išorės duomenimis savo pozicijai labai nepalankių įvykių atveju įvertinti. Laikui bėgant tokius vertinimus reikės patvirtinti ir iš naujo įvertinti lyginant faktinius nuostolius, kad būtų užtikrintas jų pagrįstumas.

1.2.5.   Verslo aplinka ir vidaus kontrolės veiksniai

| 21. | Bendroje kredito įstaigos rizikos vertinimo metodikoje privalo būti fiksuojama pagrindinė verslo aplinka ir vidaus kontrolės veiksniai, kurie gali pakeisti jos operacinės rizikos pobūdį. |
| --- | --- |

21.

Bendroje kredito įstaigos rizikos vertinimo metodikoje privalo būti fiksuojama pagrindinė verslo aplinka ir vidaus kontrolės veiksniai, kurie gali pakeisti jos operacinės rizikos pobūdį.

| 22. | Kiekvieną veiksnio pasirinkimą reikia pagrįsti kaip reikšmingą rizikos priežastį, remiantis konkrečios verslo srities patirtimi ir eksperto sprendimu. |
| --- | --- |

22.

Kiekvieną veiksnio pasirinkimą reikia pagrįsti kaip reikšmingą rizikos priežastį, remiantis konkrečios verslo srities patirtimi ir eksperto sprendimu.

| 23. | Rizikos įverčių jautrumas veiksnių pokyčiams ir santykinis įvairių veiksnių svoris turi būti gerai pagrįstas. Be to, kad fiksuojami rizikos pokyčiai dėl rizikos kontrolės patobulinimo, sistema taip pat privalo fiksuoti galimą rizikos padidėjimą dėl didesnio veiklos sudėtingumo arba padidėjusios veiklos apimties. |
| --- | --- |

23.

Rizikos įverčių jautrumas veiksnių pokyčiams ir santykinis įvairių veiksnių svoris turi būti gerai pagrįstas. Be to, kad fiksuojami rizikos pokyčiai dėl rizikos kontrolės patobulinimo, sistema taip pat privalo fiksuoti galimą rizikos padidėjimą dėl didesnio veiklos sudėtingumo arba padidėjusios veiklos apimties.

| 24. | Ši sistema privalo būti pagrįsta dokumentais ir kredito įstaiga bei kompetentinga institucija atlieka jos nepriklausomą patikrinimą. Laikui bėgant procesą ir rezultatus reikia patvirtinti ir iš naujo įvertinti lyginant faktinius vidinius nuostolius su atitinkamais išorės duomenimis. |
| --- | --- |

24.

Ši sistema privalo būti pagrįsta dokumentais ir kredito įstaiga bei kompetentinga institucija atlieka jos nepriklausomą patikrinimą. Laikui bėgant procesą ir rezultatus reikia patvirtinti ir iš naujo įvertinti lyginant faktinius vidinius nuostolius su atitinkamais išorės duomenimis.

2.   DRAUDIMO IR KITŲ RIZIKOS PERKĖLIMO PRIEMONIŲ POVEIKIS

| 25. | Kredito įstaigos gali pripažinti draudimo, kuriam taikomi 26–29 punktuose išdėstyti reikalavimai, ir kitų rizikos perkėlimo priemonių poveikį, jeigu kredito įstaigos gali įrodyti, kad pasiekiamas pastebimas rizikos sumažinimo poveikis, ir kompetentingos institucijos su tuo sutinka. |
| --- | --- |

25.

Kredito įstaigos gali pripažinti draudimo, kuriam taikomi 26–29 punktuose išdėstyti reikalavimai, ir kitų rizikos perkėlimo priemonių poveikį, jeigu kredito įstaigos gali įrodyti, kad pasiekiamas pastebimas rizikos sumažinimo poveikis, ir kompetentingos institucijos su tuo sutinka.

| 26. | Teikėjui leidžiama teikti draudimą arba perdraudimą, ir teikėjas turi pripažintos ECAI suteiktą minimalų pretenzijų mokumo reitingą, kurį kompetentinga institucija susiejo su 3 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu, remiantis pozicijų kredito įstaigoms įvertinimo pagal riziką taisyklėmis pagal 78–83 straipsnius. |
| --- | --- |

26.

Teikėjui leidžiama teikti draudimą arba perdraudimą, ir teikėjas turi pripažintos ECAI suteiktą minimalų pretenzijų mokumo reitingą, kurį kompetentinga institucija susiejo su 3 ar aukštesniu kredito kokybės žingsniu, remiantis pozicijų kredito įstaigoms įvertinimo pagal riziką taisyklėmis pagal 78–83 straipsnius.

| 27. | Draudimo įstaigos ir kredito įstaigos draudimo schema atitinka šias sąlygas:






  a) | pradinis draudimo poliso terminas turi būti ne trumpesnis negu vieneri metai. Polisams, kurių likutinis terminas yra trumpesnis negu vieneri metai, kredito įstaiga privalo atlikti atitinkamus patikslinimus, atspindinčius trumpėjantį poliso likutinį terminą, iki 100 % patikslinimo polisams, kurių likutinis terminas yra 90 arba mažiau dienų; |
| --- | --- | --- |

27.

Draudimo įstaigos ir kredito įstaigos draudimo schema atitinka šias sąlygas:

a)

pradinis draudimo poliso terminas turi būti ne trumpesnis negu vieneri metai. Polisams, kurių likutinis terminas yra trumpesnis negu vieneri metai, kredito įstaiga privalo atlikti atitinkamus patikslinimus, atspindinčius trumpėjantį poliso likutinį terminą, iki 100 % patikslinimo polisams, kurių likutinis terminas yra 90 arba mažiau dienų;

| b) | draudimo poliso minimalus pranešimo apie sutarties nutraukimą laikotarpis yra 90 dienų; |
| --- | --- |

b)

draudimo poliso minimalus pranešimo apie sutarties nutraukimą laikotarpis yra 90 dienų;

| c) | draudimo polisui netaikomos išimtys arba apribojimai, kuriuos lemia priežiūros veiksmai arba, kredito įstaigos bankroto atveju, kurie neleidžia kredito įstaigai, bankrutavusios kredito įstaigos administratoriui arba likvidatoriui atgauti patirtus nuostolius arba kredito įstaigos patirtas išlaidas, išskyrus įvykius po bankrutavusios kredito įstaigos administratoriaus paskyrimo arba likvidavimo proceso kredito įstaigai iniciavimo; draudimo polisas gali nenumatyti jokios baudos, delspinigių ar piniginės žalos atlyginimo dėl kompetentingų institucijų veiksmų; |
| --- | --- |

c)

draudimo polisui netaikomos išimtys arba apribojimai, kuriuos lemia priežiūros veiksmai arba, kredito įstaigos bankroto atveju, kurie neleidžia kredito įstaigai, bankrutavusios kredito įstaigos administratoriui arba likvidatoriui atgauti patirtus nuostolius arba kredito įstaigos patirtas išlaidas, išskyrus įvykius po bankrutavusios kredito įstaigos administratoriaus paskyrimo arba likvidavimo proceso kredito įstaigai iniciavimo; draudimo polisas gali nenumatyti jokios baudos, delspinigių ar piniginės žalos atlyginimo dėl kompetentingų institucijų veiksmų;

| d) | rizikos mažinimo apskaičiavimas privalo skaidriai atspindėti draudimą ir atitikti draudimo padengimą atsižvelgiant į faktinę nuostolio tikimybę ir poveikį, naudojamą nustatant bendrą operacinės rizikos kapitalą; |
| --- | --- |

d)

rizikos mažinimo apskaičiavimas privalo skaidriai atspindėti draudimą ir atitikti draudimo padengimą atsižvelgiant į faktinę nuostolio tikimybę ir poveikį, naudojamą nustatant bendrą operacinės rizikos kapitalą;

| e) | draudimą teikia trečioji šalis. Draudimo per dukterines bendroves atveju, pozicijos turi būti patikėtos nepriklausomai trečiajai šaliai, pavyzdžiui, per perdraudimą, kuris tenkina pripažinimo kriterijus; ir |
| --- | --- |

e)

draudimą teikia trečioji šalis. Draudimo per dukterines bendroves atveju, pozicijos turi būti patikėtos nepriklausomai trečiajai šaliai, pavyzdžiui, per perdraudimą, kuris tenkina pripažinimo kriterijus; ir

| f) | draudimo pripažinimo sistema yra gerai pagrįsta ir pagrįsta dokumentais. |
| --- | --- |

f)

draudimo pripažinimo sistema yra gerai pagrįsta ir pagrįsta dokumentais.

| 28. | Draudimo pripažinimo metodika fiksuoja šiuos elementus per draudimo pripažinimo sumos diskontą arba mažėjantį draudimo, kaip riziką mažinančios priemonės, poveikį:






  a) | likutinį draudimo poliso terminą, jeigu jis yra trumpesnis negu vieneri metai, kaip paminėta pirmiau; |
| --- | --- | --- |

28.

Draudimo pripažinimo metodika fiksuoja šiuos elementus per draudimo pripažinimo sumos diskontą arba mažėjantį draudimo, kaip riziką mažinančios priemonės, poveikį:

a)

likutinį draudimo poliso terminą, jeigu jis yra trumpesnis negu vieneri metai, kaip paminėta pirmiau;

| b) | poliso nutraukimo terminus, jeigu jie yra trumpesni negu vieneri metai; ir |
| --- | --- |

b)

poliso nutraukimo terminus, jeigu jie yra trumpesni negu vieneri metai; ir

| c) | išmokų neapibrėžtumą ir draudimo polisų padengimo neatitikimus. |
| --- | --- |

c)

išmokų neapibrėžtumą ir draudimo polisų padengimo neatitikimus.

| 29. | Kapitalo sumažinimas, atsirandantis dėl draudimo pripažinimo, turi neviršyti 20 % kapitalo poreikio operacinei rizikai iki rizikos mažinimo metodų pripažinimo. |
| --- | --- |

29.

Kapitalo sumažinimas, atsirandantis dėl draudimo pripažinimo, turi neviršyti 20 % kapitalo poreikio operacinei rizikai iki rizikos mažinimo metodų pripažinimo.

3.   PRAŠYMAS NAUDOTI PAŽANGŲJĮ VERTINIMO METODĄ GRUPĖS MASTU

| 30. | Kuomet pažangųjį vertinimo metodą ketina naudoti ES patronuojanti kredito įstaiga ir jos dukterinės įmonės arba ES patronuojančios finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės dukterinės įmonės, prašyme turi būti pateikiamas metodikos, naudojamos operacinės rizikos kapitalo paskirstymo tarp skirtingų grupės įmonių, aprašymas. |
| --- | --- |

30.

Kuomet pažangųjį vertinimo metodą ketina naudoti ES patronuojanti kredito įstaiga ir jos dukterinės įmonės arba ES patronuojančios finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės dukterinės įmonės, prašyme turi būti pateikiamas metodikos, naudojamos operacinės rizikos kapitalo paskirstymo tarp skirtingų grupės įmonių, aprašymas.

| 31. | Prašyme turi būti nurodyta, ar ketinama įvertinti diversifikacijos poveikį rizikos vertinimo sistemai ir kaip. |
| --- | --- |

31.

Prašyme turi būti nurodyta, ar ketinama įvertinti diversifikacijos poveikį rizikos vertinimo sistemai ir kaip.

4 dalis — Bendras skirtingų metodikų naudojimas

1.   PAŽANGIOJO VERTINIMO METODO NAUDOJIMAS KARTU SU KITAIS METODAIS

| 1. | Kredito įstaiga gali naudoti pažangųjį vertinimo metodą kartu su bazinio indikatoriaus metodu arba standartizuotu metodu, jeigu tenkinami tokie reikalavimai:






  a) | Visos kredito įstaigos operacinės rizikos fiksuojamos. Kompetentingą instituciją tenkina metodika, kuri naudojama siekiant apimti skirtingą veiklą, geografines vietoves, juridinius vienetus arba kitus atitinkamus padalinius, apibrėžtus pagal vidinę tvarką; ir |
| --- | --- | --- |

1.

Kredito įstaiga gali naudoti pažangųjį vertinimo metodą kartu su bazinio indikatoriaus metodu arba standartizuotu metodu, jeigu tenkinami tokie reikalavimai:

a)

Visos kredito įstaigos operacinės rizikos fiksuojamos. Kompetentingą instituciją tenkina metodika, kuri naudojama siekiant apimti skirtingą veiklą, geografines vietoves, juridinius vienetus arba kitus atitinkamus padalinius, apibrėžtus pagal vidinę tvarką; ir

| b) | 2 ir 3 dalyse išdėstytus kvalifikacinius kriterijus atitinka dalis veiklos, kuriai atitinkamai taikomas standartizuotas metodas ir pažangusis vertinimo metodas. |
| --- | --- |

b)

2 ir 3 dalyse išdėstytus kvalifikacinius kriterijus atitinka dalis veiklos, kuriai atitinkamai taikomas standartizuotas metodas ir pažangusis vertinimo metodas.

| 2. | Kiekvienu atveju atskirai kompetentinga institucija gali nustatyti šiuos papildomus reikalavimus:






  a) | Pažangiojo vertinimo metodo įgyvendinimo dieną reikšminga kredito įstaigos operacinės rizikos dalis vertinama pažangiuoju vertinimo metodu; ir |
| --- | --- | --- |

2.

Kiekvienu atveju atskirai kompetentinga institucija gali nustatyti šiuos papildomus reikalavimus:

a)

Pažangiojo vertinimo metodo įgyvendinimo dieną reikšminga kredito įstaigos operacinės rizikos dalis vertinama pažangiuoju vertinimo metodu; ir

| b) | Kredito įstaiga įsipareigoja įdiegti pažangųjį vertinimo metodą esminei savo veiklos daliai pagal tvarkaraštį, suderintą su jos kompetentinga institucija. |
| --- | --- |

b)

Kredito įstaiga įsipareigoja įdiegti pažangųjį vertinimo metodą esminei savo veiklos daliai pagal tvarkaraštį, suderintą su jos kompetentinga institucija.

2.   BENDRAS BAZINIO INDIKATORIAUS IR STANDARTIZUOTO METODO NAUDOJIMAS

| 3. | Kredito įstaiga gali naudoti bazinio indikatoriaus metodą kartu su standartizuotu metodu tiktai išskirtinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, paskutinis naujo verslo įsigijimas, dėl kurio reikalingas standartizuoto metodo įdiegimo pereinamasis laikotarpis. |
| --- | --- |

3.

Kredito įstaiga gali naudoti bazinio indikatoriaus metodą kartu su standartizuotu metodu tiktai išskirtinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, paskutinis naujo verslo įsigijimas, dėl kurio reikalingas standartizuoto metodo įdiegimo pereinamasis laikotarpis.

| 4. | Bazinio indikatoriaus metodą ir standartizuotą metodą kartu galima naudoti su sąlyga, kad kredito įstaiga įsipareigoja įdiegti standartizuotą metodą pagal tvarkaraštį, suderintą su kompetentingomis institucijomis. |
| --- | --- |

4.

Bazinio indikatoriaus metodą ir standartizuotą metodą kartu galima naudoti su sąlyga, kad kredito įstaiga įsipareigoja įdiegti standartizuotą metodą pagal tvarkaraštį, suderintą su kompetentingomis institucijomis.

5 dalis — Nuostolių įvykio rūšies klasifikacija

3 lentelė

| Įvykio rūšies kategorija | Apibrėžimas |
| --- | --- |
| Sukčiavimas įmonėje | Nuostoliai dėl pasikėsinimo sukčiauti, pasisavinti turtą arba apeiti reglamentus, įstatymus arba bendrovės politiką, išskyrus diversifikavimo ir (arba) diskriminavimo atvejus, kurie susiję su bent viena šalimi įmonėje. |
| Sukčiavimas už įmonės ribų | Nuostoliai dėl trečiosios šalies pasikėsinimo sukčiauti, pasisavinti turtą arba apeiti įstatymus |
| Darbo praktika ir darbo vietos sauga | Nuostoliai, atsiradę dėl nesuderinamumo su darbo, sveikatos arba saugos įstatymais ir susitarimais, dėl reikalavimų atlyginti žalą asmens sužalojimo atveju arba dėl diversifikavimo ir (arba) diskriminavimo atvejų |
| Klientai, produktai ir verslo praktika | Nuostoliai, atsiradę dėl netyčinio arba neapdairaus profesinių pareigų nevykdymo konkrečių klientų atžvilgiu (įskaitant tarpusavio pasitikėjimo ir tinkamumo reikalavimus) arba dėl produkto pobūdžio ar dizaino |
| Žala fiziniam turtui | Nuostoliai, atsiradę dėl fizinio turto praradimo arba sugadinimo dėl stichinės nelaimės arba kitų įvykių |
| Verslo sutrikdymas ir sistemos trikdžiai | Nuostoliai, atsiradę dėl verslo sutrikdymo arba sistemos trikdžių |
| Vykdymas, pristatymas ir proceso valdymas | Nuostoliai dėl žlugusio sandorio tvarkymo arba proceso valdymo, dėl santykių su prekybos partneriais ir pardavėjais |

Įvykio rūšies kategorija

Apibrėžimas

Sukčiavimas įmonėje

Nuostoliai dėl pasikėsinimo sukčiauti, pasisavinti turtą arba apeiti reglamentus, įstatymus arba bendrovės politiką, išskyrus diversifikavimo ir (arba) diskriminavimo atvejus, kurie susiję su bent viena šalimi įmonėje.

Sukčiavimas už įmonės ribų

Nuostoliai dėl trečiosios šalies pasikėsinimo sukčiauti, pasisavinti turtą arba apeiti įstatymus

Darbo praktika ir darbo vietos sauga

Nuostoliai, atsiradę dėl nesuderinamumo su darbo, sveikatos arba saugos įstatymais ir susitarimais, dėl reikalavimų atlyginti žalą asmens sužalojimo atveju arba dėl diversifikavimo ir (arba) diskriminavimo atvejų

Klientai, produktai ir verslo praktika

Nuostoliai, atsiradę dėl netyčinio arba neapdairaus profesinių pareigų nevykdymo konkrečių klientų atžvilgiu (įskaitant tarpusavio pasitikėjimo ir tinkamumo reikalavimus) arba dėl produkto pobūdžio ar dizaino

Žala fiziniam turtui

Nuostoliai, atsiradę dėl fizinio turto praradimo arba sugadinimo dėl stichinės nelaimės arba kitų įvykių

Verslo sutrikdymas ir sistemos trikdžiai

Nuostoliai, atsiradę dėl verslo sutrikdymo arba sistemos trikdžių

Vykdymas, pristatymas ir proceso valdymas

Nuostoliai dėl žlugusio sandorio tvarkymo arba proceso valdymo, dėl santykių su prekybos partneriais ir pardavėjais

XI PRIEDAS

KOMPETENTINGŲ INSTITUCIJŲ ATLIEKAMO PATIKRINIMO IR ĮVERTINIMO TECHNINIAI KRITERIJAI

| 1. | Šalia kredito, rinkos ir operacinės rizikos, į kompetentingų institucijų pagal 124 straipsnį atliekamą patikrinimą ir įvertinimą įtraukiama:






  a) | testavimo nepalankiomis sąlygomis, kurį atlieka kredito įstaigos, taikančios IRB metodą, rezultatai; |
| --- | --- | --- |

1.

Šalia kredito, rinkos ir operacinės rizikos, į kompetentingų institucijų pagal 124 straipsnį atliekamą patikrinimą ir įvertinimą įtraukiama:

a)

testavimo nepalankiomis sąlygomis, kurį atlieka kredito įstaigos, taikančios IRB metodą, rezultatai;

| b) | kredito įstaigos koncentracijos rizikos dydis ir šios rizikos valdymas, įskaitant reikalavimų, numatytų 108-118 straipsniuose, laikymąsi; |
| --- | --- |

b)

kredito įstaigos koncentracijos rizikos dydis ir šios rizikos valdymas, įskaitant reikalavimų, numatytų 108-118 straipsniuose, laikymąsi;

| c) | kredito įstaigų įdiegtos politikos ir procedūrų, skirtų likutinei rizikai dėl pripažintų kredito rizikos mažinimo metodų naudojimo valdyti, taikymo tikslumas, tinkamumas ir metodai; |
| --- | --- |

c)

kredito įstaigų įdiegtos politikos ir procedūrų, skirtų likutinei rizikai dėl pripažintų kredito rizikos mažinimo metodų naudojimo valdyti, taikymo tikslumas, tinkamumas ir metodai;

| d) | nuosavų lėšų, kredito įstaigos laikomų turto pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, adekvatumo mastas, atsižvelgiant į ekonominį sandorio turinį, įskaitant pasiektą rizikos perkėlimo laipsnį; |
| --- | --- |

d)

nuosavų lėšų, kredito įstaigos laikomų turto pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, adekvatumo mastas, atsižvelgiant į ekonominį sandorio turinį, įskaitant pasiektą rizikos perkėlimo laipsnį;

| e) | kredito įstaigos likvidumo rizikos dydis, ir šios rizikos valdymas; |
| --- | --- |

e)

kredito įstaigos likvidumo rizikos dydis, ir šios rizikos valdymas;

| f) | diversifikacijos efektų poveikis ir kaip tokie efektai įtraukiami į rizikos vertinimo sistemą; ir |
| --- | --- |

f)

diversifikacijos efektų poveikis ir kaip tokie efektai įtraukiami į rizikos vertinimo sistemą; ir

| g) | testavimo nepalankiomis sąlygomis, kurį atlieka kredito įstaigos, taikydamos vidaus modelio metodą su rinkos rizika susijusiam kapitalo poreikiui pagal Direktyvos 2006/.../EB V priedo nuostatas apskaičiuoti, rezultatai. |
| --- | --- |

g)

testavimo nepalankiomis sąlygomis, kurį atlieka kredito įstaigos, taikydamos vidaus modelio metodą su rinkos rizika susijusiam kapitalo poreikiui pagal Direktyvos 2006/.../EB V priedo nuostatas apskaičiuoti, rezultatai.

| 2. | Kompetentingos institucijos stebi, ar kredito įstaiga visiškai parėmė pakeitimą vertybiniais popieriais. Jeigu nustatoma, kad kredito įstaiga visiškai parėmė daugiau nei vienu atveju, kompetentinga institucija imasi deramų priemonių, atsižvelgdama į padidėjusius lūkesčius, kad ji ateityje parems pakeitimą vertybiniais popieriais, taip nepasiekdama reikšmingo rizikos perkėlimo. |
| --- | --- |

2.

Kompetentingos institucijos stebi, ar kredito įstaiga visiškai parėmė pakeitimą vertybiniais popieriais. Jeigu nustatoma, kad kredito įstaiga visiškai parėmė daugiau nei vienu atveju, kompetentinga institucija imasi deramų priemonių, atsižvelgdama į padidėjusius lūkesčius, kad ji ateityje parems pakeitimą vertybiniais popieriais, taip nepasiekdama reikšmingo rizikos perkėlimo.

| 3. | Taikydamos 124 straipsnio 3 dalį dėl kredito įstaigų įvertinimo, kompetentingos institucijos apsvarsto, ar vertės koregavimų ir veiksmų, kurių imtasi prekybos knygoje apskaitomų pozicijų (portfelio) atžvilgiu, kaip numatyta Direktyvos 2006/.../EB VII priedo B dalyje, pakanka, kad kredito įstaiga, nepatirdama reikšmingų nuostolių, esant normalioms rinkos sąlygoms per trumpą laiko tarpą galėtų parduoti arba apdrausti savo pozicijas. |
| --- | --- |

3.

Taikydamos 124 straipsnio 3 dalį dėl kredito įstaigų įvertinimo, kompetentingos institucijos apsvarsto, ar vertės koregavimų ir veiksmų, kurių imtasi prekybos knygoje apskaitomų pozicijų (portfelio) atžvilgiu, kaip numatyta Direktyvos 2006/.../EB VII priedo B dalyje, pakanka, kad kredito įstaiga, nepatirdama reikšmingų nuostolių, esant normalioms rinkos sąlygoms per trumpą laiko tarpą galėtų parduoti arba apdrausti savo pozicijas.

XII PRIEDAS

TECHNINIAI ATSKLEIDIMO KRITERIJAI

1 dalis — Bendrieji kriterijai

| 1. | Informacija laikoma reikšminga atskleidžiama informacija, jei jos praleidimas arba neteisingas pateikimas galėtų pakeisti arba padaryti įtaką vartotojo, kuris remiasi tokia informacija priimdamas ekonominio pobūdžio sprendimus, vertinimui arba sprendimui. |
| --- | --- |

1.

Informacija laikoma reikšminga atskleidžiama informacija, jei jos praleidimas arba neteisingas pateikimas galėtų pakeisti arba padaryti įtaką vartotojo, kuris remiasi tokia informacija priimdamas ekonominio pobūdžio sprendimus, vertinimui arba sprendimui.

| 2. | Informacija laikoma kredito įstaigos privačia informacija, jeigu dalijimasis ja su visuomene pakenktų kredito įstaigos konkurencinei padėčiai. Ji gali apimti informaciją apie produktus arba sistemas, kuria dalijantis su konkurentais, mažėja kredito įstaigos investicijų vertė. |
| --- | --- |

2.

Informacija laikoma kredito įstaigos privačia informacija, jeigu dalijimasis ja su visuomene pakenktų kredito įstaigos konkurencinei padėčiai. Ji gali apimti informaciją apie produktus arba sistemas, kuria dalijantis su konkurentais, mažėja kredito įstaigos investicijų vertė.

| 3. | Informacija laikoma konfidencialia, jeigu dėl įsipareigojimų klientams arba kitų įpareigojančių ryšių su sandorio šalimi, kredito įstaiga privalo laikytis konfidencialumo. |
| --- | --- |

3.

Informacija laikoma konfidencialia, jeigu dėl įsipareigojimų klientams arba kitų įpareigojančių ryšių su sandorio šalimi, kredito įstaiga privalo laikytis konfidencialumo.

| 4. | Kompetentingos institucijos reikalauja kredito įstaigų įvertinti poreikį atskleisti tam tikrą arba visą informaciją dažniau negu kartą per metus, atsižvelgiant į atitinkamas savo verslo charakteristikas, pavyzdžiui, veiklos mastą, veiklos sritį, buvimą skirtingose šalyse, dalyvavimą įvairiuose finansiniuose sektoriuose ir dalyvavimą tarptautinėse finansų rinkose ir mokėjimuose, atsiskaitymuose ir kliringo sistemose. Įvertinant ypatingas dėmesys skiriamas galimam dažnesnio informacijos, nustatytos 2 dalies 3 punkto b papunktyje ir 3 punkto e papunktyje ir nuo 4 punkto b papunkčio iki 4 punkto e papunkčio, ir informacijos apie galimą riziką bei kitus linkusius greitai keistis veiklos aspektus atskleidimo poreikiui. |
| --- | --- |

4.

Kompetentingos institucijos reikalauja kredito įstaigų įvertinti poreikį atskleisti tam tikrą arba visą informaciją dažniau negu kartą per metus, atsižvelgiant į atitinkamas savo verslo charakteristikas, pavyzdžiui, veiklos mastą, veiklos sritį, buvimą skirtingose šalyse, dalyvavimą įvairiuose finansiniuose sektoriuose ir dalyvavimą tarptautinėse finansų rinkose ir mokėjimuose, atsiskaitymuose ir kliringo sistemose. Įvertinant ypatingas dėmesys skiriamas galimam dažnesnio informacijos, nustatytos 2 dalies 3 punkto b papunktyje ir 3 punkto e papunktyje ir nuo 4 punkto b papunkčio iki 4 punkto e papunkčio, ir informacijos apie galimą riziką bei kitus linkusius greitai keistis veiklos aspektus atskleidimo poreikiui.

| 5. | Skelbimo reikalavimas, numatytas 2 dalies 3 ir 4 punktuose, turi būti įvykdytas pagal 72 straipsnio 1 ir 2 dalis. |
| --- | --- |

5.

Skelbimo reikalavimas, numatytas 2 dalies 3 ir 4 punktuose, turi būti įvykdytas pagal 72 straipsnio 1 ir 2 dalis.

2 dalis — Bendrieji reikalavimai

| 1. | Kredito įstaigos rizikos valdymo tikslai ir politika atskleidžiami pagal kiekvieną atskirą rizikos kategoriją, įskaitant riziką, nurodytą 1–14 punktuose. Atskleidžiama:






  a) | rizikos valdymo strategija ir procesai; |
| --- | --- | --- |

1.

Kredito įstaigos rizikos valdymo tikslai ir politika atskleidžiami pagal kiekvieną atskirą rizikos kategoriją, įskaitant riziką, nurodytą 1–14 punktuose. Atskleidžiama:

a)

rizikos valdymo strategija ir procesai;

| b) | svarbios rizikos valdymo funkcijos struktūra ir organizavimas arba kitos atitinkamos sistemos; |
| --- | --- |

b)

svarbios rizikos valdymo funkcijos struktūra ir organizavimas arba kitos atitinkamos sistemos;

| c) | ataskaitų apie riziką ir jos vertinimo sistemų apimtis ir pobūdis; ir |
| --- | --- |

c)

ataskaitų apie riziką ir jos vertinimo sistemų apimtis ir pobūdis; ir

| d) | apsidraudimo ir rizikos mažinimo politika, taip pat strategija ir procesai, skirti apsidraudimo ir kredito rizikos mažinimo priemonių nuolatiniam veiksmingumui stebėti. |
| --- | --- |

d)

apsidraudimo ir rizikos mažinimo politika, taip pat strategija ir procesai, skirti apsidraudimo ir kredito rizikos mažinimo priemonių nuolatiniam veiksmingumui stebėti.

| 2. | Atskleidžiama tokia su šios direktyvos reikalavimų taikymo sritimi susijusi informacija:






  a) | kredito įstaigos, kuriai taikomi šios direktyvos reikalavimai, pavadinimas; |
| --- | --- | --- |

2.

Atskleidžiama tokia su šios direktyvos reikalavimų taikymo sritimi susijusi informacija:

a)

kredito įstaigos, kuriai taikomi šios direktyvos reikalavimai, pavadinimas;

| b) | konsolidavimo apskaitos ir priežiūros tikslais – bendrasis skirtumų aprašymas su glaustu aprašu subjektų, kurie:






  i) | visiškai konsoliduoti; |
| --- | --- | --- |

b)

konsolidavimo apskaitos ir priežiūros tikslais – bendrasis skirtumų aprašymas su glaustu aprašu subjektų, kurie:

i)

visiškai konsoliduoti;

| ii) | proporcingai konsoliduoti; |
| --- | --- |

ii)

proporcingai konsoliduoti;

| iii) | atskaityti nuo nuosavų lėšų; arba |
| --- | --- |

iii)

atskaityti nuo nuosavų lėšų; arba

| iv) | nei konsoliduoti, nei atskaityti; |
| --- | --- |

iv)

nei konsoliduoti, nei atskaityti;

| c) | bet kokios dabartinės arba numatomos esminės praktinės arba teisinės kliūtys greitai pervesti nuosavas lėšas arba vykdyti įsipareigojimus tarp patronuojančios įmonės ir jos dukterinių įmonių; |
| --- | --- |

c)

bet kokios dabartinės arba numatomos esminės praktinės arba teisinės kliūtys greitai pervesti nuosavas lėšas arba vykdyti įsipareigojimus tarp patronuojančios įmonės ir jos dukterinių įmonių;

| d) | bendra suma, kuria faktinės nuosavos lėšos yra mažesnės negu reikalaujamas minimumas visose dukterinėse įmonėse, neįtrauktose į konsolidavimą, ir tokių dukterinių įmonių pavadinimas arba pavadinimai; ir |
| --- | --- |

d)

bendra suma, kuria faktinės nuosavos lėšos yra mažesnės negu reikalaujamas minimumas visose dukterinėse įmonėse, neįtrauktose į konsolidavimą, ir tokių dukterinių įmonių pavadinimas arba pavadinimai; ir

| e) | jei įmanoma, nuostatų, išdėstytų 69–70 straipsniuose, panaudojimo aplinkybės. |
| --- | --- |

e)

jei įmanoma, nuostatų, išdėstytų 69–70 straipsniuose, panaudojimo aplinkybės.

| 3. | Kredito įstaigos atskleidžia tokią su savo nuosavomis lėšomis susijusią informaciją:






  a) | apibendrintą informaciją apie visų nuosavų lėšų straipsnių ir jų sudėtinių dalių terminus ir sąlygas; |
| --- | --- | --- |

3.

Kredito įstaigos atskleidžia tokią su savo nuosavomis lėšomis susijusią informaciją:

a)

apibendrintą informaciją apie visų nuosavų lėšų straipsnių ir jų sudėtinių dalių terminus ir sąlygas;

| b) | pradinių nuosavų lėšų sumą; kartu atskirai atskleidžiami visi teigiami straipsniai ir atskaitymai; |
| --- | --- |

b)

pradinių nuosavų lėšų sumą; kartu atskirai atskleidžiami visi teigiami straipsniai ir atskaitymai;

| c) | bendrą papildomų nuosavų lėšų sumą ir nuosavas lėšas, kaip nustatyta Direktyvos 2006/.../EB IV skyriuje; |
| --- | --- |

c)

bendrą papildomų nuosavų lėšų sumą ir nuosavas lėšas, kaip nustatyta Direktyvos 2006/.../EB IV skyriuje;

| d) | atskaitymus nuo pradinių ir papildomų nuosavų lėšų pagal 66 straipsnio 2 dalį, taip pat atskirai atskleidžiami straipsniai, nurodyti 57 straipsnio q punkte; ir |
| --- | --- |

d)

atskaitymus nuo pradinių ir papildomų nuosavų lėšų pagal 66 straipsnio 2 dalį, taip pat atskirai atskleidžiami straipsniai, nurodyti 57 straipsnio q punkte; ir

| e) | bendras pripažintas nuosavas lėšas, atėmus atskaitymus ir apribojimus, nustatytus 66 straipsnyje. |
| --- | --- |

e)

bendras pripažintas nuosavas lėšas, atėmus atskaitymus ir apribojimus, nustatytus 66 straipsnyje.

| 4. | Kredito įstaiga atskleidžia tokią su atitiktimi reikalavimams, nustatytiems 75 ir 123 straipsniuose, susijusią informaciją:






  a) | kredito įstaigos metodų, skirtų vertinti jos vidaus kapitalo pakankamumą, dabartinei ir būsimai veiklai palaikyti, santrauką; |
| --- | --- | --- |

4.

Kredito įstaiga atskleidžia tokią su atitiktimi reikalavimams, nustatytiems 75 ir 123 straipsniuose, susijusią informaciją:

a)

kredito įstaigos metodų, skirtų vertinti jos vidaus kapitalo pakankamumą, dabartinei ir būsimai veiklai palaikyti, santrauką;

| b) | kredito įstaigos, apskaičiuojančios pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis 78–83 straipsniais – 8 procentus nuo pagal riziką įvertintų pozicijų sumų kiekvienai pozicijų klasei, nurodytai 79 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

kredito įstaigos, apskaičiuojančios pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis 78–83 straipsniais – 8 procentus nuo pagal riziką įvertintų pozicijų sumų kiekvienai pozicijų klasei, nurodytai 79 straipsnyje;

| c) | kredito įstaigos, apskaičiuojančios pagal riziką įvertintas pozicijų sumas vadovaujantis 84–89 straipsniais – 8 procentus nuo pagal riziką įvertintų pozicijų sumų kiekvienai pozicijų klasei, nurodytai 86 straipsnyje; mažmeninių pozicijų klasės atveju šis reikalavimas taikomas kiekvienai pozicijų kategorijai, kuriai priklauso skirtingos koreliacijos pagal VII priedo 1 dalies 10–13 punktus. Akcijų pozicijų klasės atveju šis reikalavimas taikomas:






  i) | kiekvienam iš metodų, numatytų VII priedo 1 dalies 17–26 punktuose; |
| --- | --- | --- |

c)

kredito įstaigos, apskaičiuojančios pagal riziką įvertintas pozicijų sumas vadovaujantis 84–89 straipsniais – 8 procentus nuo pagal riziką įvertintų pozicijų sumų kiekvienai pozicijų klasei, nurodytai 86 straipsnyje; mažmeninių pozicijų klasės atveju šis reikalavimas taikomas kiekvienai pozicijų kategorijai, kuriai priklauso skirtingos koreliacijos pagal VII priedo 1 dalies 10–13 punktus. Akcijų pozicijų klasės atveju šis reikalavimas taikomas:

i)

kiekvienam iš metodų, numatytų VII priedo 1 dalies 17–26 punktuose;

| ii) | pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje, privataus emitento akcijų pozicijoms pakankamai diversifikuotuose portfeliuose ir kitoms pozicijoms; |
| --- | --- |

ii)

pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje, privataus emitento akcijų pozicijoms pakankamai diversifikuotuose portfeliuose ir kitoms pozicijoms;

| iii) | pozicijoms, kurioms taikomos priežiūros pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl kapitalo pakankamumo; |
| --- | --- |

iii)

pozicijoms, kurioms taikomos priežiūros pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl kapitalo pakankamumo;

| iv) | pozicijoms, kurioms taikomos nuostatos dėl kapitalo pakankamumo, galiojusios prieš įsigaliojant šiai direktyvai; |
| --- | --- |

iv)

pozicijoms, kurioms taikomos nuostatos dėl kapitalo pakankamumo, galiojusios prieš įsigaliojant šiai direktyvai;

| d) | minimaliems kapitalo poreikiams, apskaičiuotiems pagal 75 straipsnio b ir c punktus; ir |
| --- | --- |

d)

minimaliems kapitalo poreikiams, apskaičiuotiems pagal 75 straipsnio b ir c punktus; ir

| e) | minimaliems kapitalo poreikiams, apskaičiuotiems pagal 103–105 straipsnius ir atskleistiems atskirai; |
| --- | --- |

e)

minimaliems kapitalo poreikiams, apskaičiuotiems pagal 103–105 straipsnius ir atskleistiems atskirai;

| 5. | Kaip numatyta III priedo 1 dalyje, kredito įstaigos atskleidžia šią su sandorio šalies kredito rizikos pozicijomis susijusią informaciją:






  a) | metodo, naudojamo siekiant nustatyti vidaus kapitalą ir kredito limitą atsižvelgiant į sandorio šalies kredito rizikos pozicijas, apibūdinimą; |
| --- | --- | --- |

5.

Kaip numatyta III priedo 1 dalyje, kredito įstaigos atskleidžia šią su sandorio šalies kredito rizikos pozicijomis susijusią informaciją:

a)

metodo, naudojamo siekiant nustatyti vidaus kapitalą ir kredito limitą atsižvelgiant į sandorio šalies kredito rizikos pozicijas, apibūdinimą;

| b) | užstatų užtikrinimo politikos apibūdinimą ir kredito rezervo sukūrimo politikos apibūdinimą; |
| --- | --- |

b)

užstatų užtikrinimo politikos apibūdinimą ir kredito rezervo sukūrimo politikos apibūdinimą;

| c) | neteisingų sprendimų rizikos pozicijų politikos apibūdinimą; |
| --- | --- |

c)

neteisingų sprendimų rizikos pozicijų politikos apibūdinimą;

| d) | užstato dydžio, kurį kredito įstaiga turėtų pateikti skolinimo reitingų kritimo atveju, įtakos apibūdinimą; |
| --- | --- |

d)

užstato dydžio, kurį kredito įstaiga turėtų pateikti skolinimo reitingų kritimo atveju, įtakos apibūdinimą;

| e) | bendrąją aktualią tikrą sandorių vertę, užskaitų naudą, užskaitytas dabartines kredito pozicijas, turimas užtikrinimo priemones ir grynąsias kredito išvestinių finansinių priemonių pozicijas. Grynoji kredito išvestinių finansinių priemonių pozicija yra kredito pozicija su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis susijusiuose sandoriuose, atsižvelgus į teisiškai galiojančius užskaitos sandorius ir susitarimus dėl užtikrinimo priemonių; |
| --- | --- |

e)

bendrąją aktualią tikrą sandorių vertę, užskaitų naudą, užskaitytas dabartines kredito pozicijas, turimas užtikrinimo priemones ir grynąsias kredito išvestinių finansinių priemonių pozicijas. Grynoji kredito išvestinių finansinių priemonių pozicija yra kredito pozicija su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis susijusiuose sandoriuose, atsižvelgus į teisiškai galiojančius užskaitos sandorius ir susitarimus dėl užtikrinimo priemonių;

| f) | pozicijų vertės dydžius, taikant atitinkamą III priedo 3-6 dalyse nustatytą metodą; |
| --- | --- |

f)

pozicijų vertės dydžius, taikant atitinkamą III priedo 3-6 dalyse nustatytą metodą;

| g) | tariamąją kredito išvestinių finansinių priemonių apdraudimo vertę ir dabartinių kredito pozicijų paskirstymą pagal kredito pozicijų tipus; |
| --- | --- |

g)

tariamąją kredito išvestinių finansinių priemonių apdraudimo vertę ir dabartinių kredito pozicijų paskirstymą pagal kredito pozicijų tipus;

| h) | su kredito išvestinėmis finansinėmis priemonėmis susijusius sandorius (tariamąją vertę), suskirstytus pagal panaudojimą kredito įstaigos nuosavam portfeliui, šios įstaigos tarpininkavimo veiklai, taip pat naudojamų kredito išvestinių finansinių priemonių produktų paskirstymą, šiuos dar suskirstant pagal užtikrinamą ir užsitikrinamą atskirų produktų grupių apsaugą; ir |
| --- | --- |

h)

su kredito išvestinėmis finansinėmis priemonėmis susijusius sandorius (tariamąją vertę), suskirstytus pagal panaudojimą kredito įstaigos nuosavam portfeliui, šios įstaigos tarpininkavimo veiklai, taip pat naudojamų kredito išvestinių finansinių priemonių produktų paskirstymą, šiuos dar suskirstant pagal užtikrinamą ir užsitikrinamą atskirų produktų grupių apsaugą; ir

| i) | α įvertį, jei kredito įstaiga gavo kompetentingos institucijos leidimą nustatyti α įvertį. |
| --- | --- |

i)

α įvertį, jei kredito įstaiga gavo kompetentingos institucijos leidimą nustatyti α įvertį.

| 6. | Kredito įstaigos atskleidžia tokią su kredito rizika ir gautinų sumų sumažėjimo rizika susijusią informaciją:






  a) | apskaitos tikslais – pradelstų ir nuvertėjusių pozicijų apibrėžimus; |
| --- | --- | --- |

6.

Kredito įstaigos atskleidžia tokią su kredito rizika ir gautinų sumų sumažėjimo rizika susijusią informaciją:

a)

apskaitos tikslais – pradelstų ir nuvertėjusių pozicijų apibrėžimus;

| b) | vertės koregavimų ir atidėjinių nustatymo būdų ir metodų aprašymą; |
| --- | --- |

b)

vertės koregavimų ir atidėjinių nustatymo būdų ir metodų aprašymą;

| c) | bendrą pozicijų sumą po įskaitymų (abipusio pozicijų padengimo) apskaitos ir neatsižvelgiant į kredito rizikos mažinimo poveikį, taip pat pozicijų, išskaidytų pagal įvairias pozicijų klasių rūšis, vidurkius per tam tikrą laikotarpį; |
| --- | --- |

c)

bendrą pozicijų sumą po įskaitymų (abipusio pozicijų padengimo) apskaitos ir neatsižvelgiant į kredito rizikos mažinimo poveikį, taip pat pozicijų, išskaidytų pagal įvairias pozicijų klasių rūšis, vidurkius per tam tikrą laikotarpį;

| d) | geografinį pozicijų, išskaidytų pagal reikšmingas teritorijas pozicijų klasių atžvilgiu, pasiskirstymą, taip pat, jei prireiktų, išsamesnę informaciją apie tai; |
| --- | --- |

d)

geografinį pozicijų, išskaidytų pagal reikšmingas teritorijas pozicijų klasių atžvilgiu, pasiskirstymą, taip pat, jei prireiktų, išsamesnę informaciją apie tai;

| e) | pozicijų, išskaidytų pagal pozicijų klases, pasiskirstymą pagal ekonominės veiklos arba sandorio šalies rūšį, taip pat, jei prireiktų, išsamesnę informaciją apie tai; |
| --- | --- |

e)

pozicijų, išskaidytų pagal pozicijų klases, pasiskirstymą pagal ekonominės veiklos arba sandorio šalies rūšį, taip pat, jei prireiktų, išsamesnę informaciją apie tai;

| f) | visų pozicijų, išskaidytų pagal pozicijų klases, pasiskirstymą pagal terminą iki sandorio galiojimo pabaigos, taip pat, jei prireiktų, išsamesnę informaciją apie tai; |
| --- | --- |

f)

visų pozicijų, išskaidytų pagal pozicijų klases, pasiskirstymą pagal terminą iki sandorio galiojimo pabaigos, taip pat, jei prireiktų, išsamesnę informaciją apie tai;

| g) | pagal ekonominės veiklos arba sandorio šalies rūšį, jeigu reikšmingi, sumas:






  i) | nuvertėjusių pozicijų ir pradelstų pozicijų, pateiktinų atskirai, |
| --- | --- | --- |

g)

pagal ekonominės veiklos arba sandorio šalies rūšį, jeigu reikšmingi, sumas:

i)

nuvertėjusių pozicijų ir pradelstų pozicijų, pateiktinų atskirai,

| ii) | vertės koregavimų ir atidėjinių, ir |
| --- | --- |

ii)

vertės koregavimų ir atidėjinių, ir

| iii) | vertės koregavimo išlaidų ir atidėjinių per laikotarpį. |
| --- | --- |

iii)

vertės koregavimo išlaidų ir atidėjinių per laikotarpį.

| h) | nuvertėjusių pozicijų ir pradelstų pozicijų, pateiktinų atskirai, išskaidytų pagal reikšmingas geografines teritorijas, įskaitant, jei įmanoma, vertės koregavimų ir atidėjinių, susijusių su kiekviena geografine teritorija, sumas; |
| --- | --- |

h)

nuvertėjusių pozicijų ir pradelstų pozicijų, pateiktinų atskirai, išskaidytų pagal reikšmingas geografines teritorijas, įskaitant, jei įmanoma, vertės koregavimų ir atidėjinių, susijusių su kiekviena geografine teritorija, sumas;

| i) | nuvertėjusių pozicijų vertės koregavimų ir atidėjinių pakeitimų suderinimą, pateiktą atskirai. Informacijoje pateikiama:






  i) | vertės koregavimo rūšių ir atidėjinių aprašymas, |
| --- | --- | --- |

i)

nuvertėjusių pozicijų vertės koregavimų ir atidėjinių pakeitimų suderinimą, pateiktą atskirai. Informacijoje pateikiama:

i)

vertės koregavimo rūšių ir atidėjinių aprašymas,

| ii) | laikotarpio pradžios likučiai, |
| --- | --- |

ii)

laikotarpio pradžios likučiai,

| iii) | laikotarpio pozicijų sumos, kurioms sudaryti atidėjiniai, |
| --- | --- |

iii)

laikotarpio pozicijų sumos, kurioms sudaryti atidėjiniai,

| iv) | tikėtiniems pozicijų nuostoliams per laikotarpį sudarytos ar panaikintos sumos, bet kokie kiti koregavimai, įskaitant koregavimus dėl valiutų keitimo kursų skirtumų, verslo kombinacijų, įsigijimų ir dukterinių įmonių perleidimų ir perkėlimų tarp atidėjinių straipsniai, ir |
| --- | --- |

iv)

tikėtiniems pozicijų nuostoliams per laikotarpį sudarytos ar panaikintos sumos, bet kokie kiti koregavimai, įskaitant koregavimus dėl valiutų keitimo kursų skirtumų, verslo kombinacijų, įsigijimų ir dukterinių įmonių perleidimų ir perkėlimų tarp atidėjinių straipsniai, ir

| v) | laikotarpio pabaigos likučiai. |
| --- | --- |

v)

laikotarpio pabaigos likučiai.

Tiesiogiai pajamų (nuostolio) ataskaitoje fiksuojami vertės koregavimai ir grąžinimai atskleidžiami atskirai.

| 7. | Kredito įstaigos, apskaičiuojančios pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis 78–83 straipsniais, atskleidžia tokią informaciją pagal kiekvieną pozicijos klasę, nurodytą 79 straipsnyje:






  a) | pripažintų ECAI ir EKA pavadinimus ir bet kokių pakeitimų priežastis; |
| --- | --- | --- |

7.

Kredito įstaigos, apskaičiuojančios pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis 78–83 straipsniais, atskleidžia tokią informaciją pagal kiekvieną pozicijos klasę, nurodytą 79 straipsnyje:

a)

pripažintų ECAI ir EKA pavadinimus ir bet kokių pakeitimų priežastis;

| b) | pozicijų klases, kurioms naudojama kiekviena ECAI arba EKA; |
| --- | --- |

b)

pozicijų klases, kurioms naudojama kiekviena ECAI arba EKA;

| c) | procesų, naudotų perkeliant emisijas ir emisijos kredito įvertinimus į straipsnius, kurie neįtraukti į prekybos knygą, aprašymą; |
| --- | --- |

c)

procesų, naudotų perkeliant emisijas ir emisijos kredito įvertinimus į straipsnius, kurie neįtraukti į prekybos knygą, aprašymą;

| d) | kiekvienos pripažintos ECAI arba EKA išorinio reitingo sąsają su kredito kokybės žingsniais, aprašytais VI priede, atsižvelgiant į tai, kad šios informacijos nereikia atskleisti, jei kredito įstaigos naudojama sąsaja atitinka standartinę kompetentingos institucijos skelbiamą sąsają; ir |
| --- | --- |

d)

kiekvienos pripažintos ECAI arba EKA išorinio reitingo sąsają su kredito kokybės žingsniais, aprašytais VI priede, atsižvelgiant į tai, kad šios informacijos nereikia atskleisti, jei kredito įstaigos naudojama sąsaja atitinka standartinę kompetentingos institucijos skelbiamą sąsają; ir

| e) | pozicijų vertes ir pozicijų vertes po kredito rizikos mažinimo procedūrų pritaikymo pagal kiekvieną kredito kokybės žingsnį, aprašytą VI priede, ir vertes, atskaitytas nuo nuosavų lėšų. |
| --- | --- |

e)

pozicijų vertes ir pozicijų vertes po kredito rizikos mažinimo procedūrų pritaikymo pagal kiekvieną kredito kokybės žingsnį, aprašytą VI priede, ir vertes, atskaitytas nuo nuosavų lėšų.

| 8. | Kredito įstaigos, apskaičiuojančios pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis VII priedo 1 dalies 6 arba 19–21 punktais, atskleidžia pozicijas, priskiriamas kiekvienai kategorijai, nurodytai VII priedo 1 dalies 6 punkto 1 lentelėje, arba rizikos koeficientams, nurodytiems VII priedo 1 dalies 19–21 punktuose. |
| --- | --- |

8.

Kredito įstaigos, apskaičiuojančios pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis VII priedo 1 dalies 6 arba 19–21 punktais, atskleidžia pozicijas, priskiriamas kiekvienai kategorijai, nurodytai VII priedo 1 dalies 6 punkto 1 lentelėje, arba rizikos koeficientams, nurodytiems VII priedo 1 dalies 19–21 punktuose.

| 9. | Kredito įstaigos, apskaičiuojančios savo kapitalo reikalavimus pagal 75 straipsnio b ir c punktus, atskleidžia tuos reikalavimus atskirai kiekvienai rizikai, nurodytai tose nuostatose. |
| --- | --- |

9.

Kredito įstaigos, apskaičiuojančios savo kapitalo reikalavimus pagal 75 straipsnio b ir c punktus, atskleidžia tuos reikalavimus atskirai kiekvienai rizikai, nurodytai tose nuostatose.

| 10. | Kiekviena kredito įstaiga, kuri apskaičiuoja savo kapitalo reikalavimus pagal Direktyvos 2006/.../EB, atskleidžia tokią informaciją apie:






  a) | kiekvienos portfelio sudėtinės dalies:






  i) | naudotų modelių charakteristikas, |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Kiekviena kredito įstaiga, kuri apskaičiuoja savo kapitalo reikalavimus pagal Direktyvos 2006/.../EB, atskleidžia tokią informaciją apie:

a)

kiekvienos portfelio sudėtinės dalies:

i)

naudotų modelių charakteristikas,

| ii) | testavimo nepalankiomis sąlygomis taikymo portfelio sudėtinei daliai aprašymą, |
| --- | --- |

ii)

testavimo nepalankiomis sąlygomis taikymo portfelio sudėtinei daliai aprašymą,

| iii) | metodo, naudojamo grįžtamajam patikrinimui ir vidaus modelių bei modeliavimo procesų tikslumo ir nuoseklumo patvirtinimui, aprašymą; |
| --- | --- |

iii)

metodo, naudojamo grįžtamajam patikrinimui ir vidaus modelių bei modeliavimo procesų tikslumo ir nuoseklumo patvirtinimui, aprašymą;

| b) | kompetentingos institucijos pripažinimo mastą; ir |
| --- | --- |

b)

kompetentingos institucijos pripažinimo mastą; ir

| c) | aprašymą, kaip ir kokia metodika vadovaujantis įgyvendinami Direktyvos 2006/.../EB VII priedo B dalies reikalavimai; |
| --- | --- |

c)

aprašymą, kaip ir kokia metodika vadovaujantis įgyvendinami Direktyvos 2006/.../EB VII priedo B dalies reikalavimai;

| 11. | Kredito įstaigos atskleidžia tokią su operacine rizika susijusią informaciją:






  a) | metodą, kuriuo įvertinama, kaip kredito įstaiga atitinka operacinei rizikai kapitalo reikalavimus pagal tą metodą, kurį kredito įstaiga taiko; ir |
| --- | --- | --- |

11.

Kredito įstaigos atskleidžia tokią su operacine rizika susijusią informaciją:

a)

metodą, kuriuo įvertinama, kaip kredito įstaiga atitinka operacinei rizikai kapitalo reikalavimus pagal tą metodą, kurį kredito įstaiga taiko; ir

| b) | metodikos, nustatytos 105 straipsnyje, aprašymą, jei kredito įstaiga ją naudoja, įskaitant svarstymus dėl atitinkamų vidaus ir išorės veiksnių, kurie numatyti kredito įstaigos vertinimo metode. Dalinio naudojimo atveju, skirtingų metodikų taikymo apimtis. |
| --- | --- |

b)

metodikos, nustatytos 105 straipsnyje, aprašymą, jei kredito įstaiga ją naudoja, įskaitant svarstymus dėl atitinkamų vidaus ir išorės veiksnių, kurie numatyti kredito įstaigos vertinimo metode. Dalinio naudojimo atveju, skirtingų metodikų taikymo apimtis.

| 12. | Atskleidžiama tokia su akcijų pozicijomis, neįtrauktomis į prekybos knygą, susijusi informacija:






  a) | skirtumas tarp pozicijų, atsižvelgiant į jų tikslus, įskaitant su kapitalo prieaugiu ir strateginėmis priežastimis susijusius tikslus, ir naudojamų apskaitos metodų bei vertinimo metodikų apžvalga, įskaitant pagrindines prielaidas ir praktiką, darančią poveikį vertinimui, ir bet kokius svarbius šios praktikos pakeitimus; |
| --- | --- | --- |

12.

Atskleidžiama tokia su akcijų pozicijomis, neįtrauktomis į prekybos knygą, susijusi informacija:

a)

skirtumas tarp pozicijų, atsižvelgiant į jų tikslus, įskaitant su kapitalo prieaugiu ir strateginėmis priežastimis susijusius tikslus, ir naudojamų apskaitos metodų bei vertinimo metodikų apžvalga, įskaitant pagrindines prielaidas ir praktiką, darančią poveikį vertinimui, ir bet kokius svarbius šios praktikos pakeitimus;

| b) | balansinė vertė, tikroji vertė ir pozicijų, kuriomis prekiaujama biržoje, palyginimas su rinkos kaina, jeigu ši reikšmingai skiriasi nuo tikrosios vertės; |
| --- | --- |

b)

balansinė vertė, tikroji vertė ir pozicijų, kuriomis prekiaujama biržoje, palyginimas su rinkos kaina, jeigu ši reikšmingai skiriasi nuo tikrosios vertės;

| c) | pozicijų, kuriomis prekiaujama biržoje, rūšys, pobūdis ir sumos, privačių akcijų pozicijos pakankamai diversifikuotuose portfeliuose ir kitos pozicijos; |
| --- | --- |

c)

pozicijų, kuriomis prekiaujama biržoje, rūšys, pobūdis ir sumos, privačių akcijų pozicijos pakankamai diversifikuotuose portfeliuose ir kitos pozicijos;

| d) | sukauptas laikotarpio realizuotas pelnas arba nuostoliai dėl pardavimų ir likvidavimų; ir |
| --- | --- |

d)

sukauptas laikotarpio realizuotas pelnas arba nuostoliai dėl pardavimų ir likvidavimų; ir

| e) | bendrasis nerealizuotas pelnas arba nuostolis, bendrasis neatskleistas perkainojamas pelnas arba nuostolis ir bet kuri iš šių sumų, įtraukta į pradines arba papildomas nuosavas lėšas. |
| --- | --- |

e)

bendrasis nerealizuotas pelnas arba nuostolis, bendrasis neatskleistas perkainojamas pelnas arba nuostolis ir bet kuri iš šių sumų, įtraukta į pradines arba papildomas nuosavas lėšas.

| 13. | Kredito įstaigos atskleidžia tokią su palūkanų normos rizika pozicijoms, neįtrauktoms į prekybos knygą, susijusią informaciją:






  a) | palūkanų normos rizikos pobūdį ir pagrindinės prielaidas (įskaitant prielaidas dėl išankstinių paskolų grąžinimų ir neterminuotų indėlių sąlygų) ir palūkanų normos rizikos matavimo dažnumą; ir |
| --- | --- | --- |

13.

Kredito įstaigos atskleidžia tokią su palūkanų normos rizika pozicijoms, neįtrauktoms į prekybos knygą, susijusią informaciją:

a)

palūkanų normos rizikos pobūdį ir pagrindinės prielaidas (įskaitant prielaidas dėl išankstinių paskolų grąžinimų ir neterminuotų indėlių sąlygų) ir palūkanų normos rizikos matavimo dažnumą; ir

| b) | įplaukų, ekonominės vertės arba kitų atitinkamų priemonių, naudojamų palūkanų normos svyravimams valdyti taikant palūkanų normos rizikos valdymo metodus, pokyčius, išskaidytus pagal valiutas. |
| --- | --- |

b)

įplaukų, ekonominės vertės arba kitų atitinkamų priemonių, naudojamų palūkanų normos svyravimams valdyti taikant palūkanų normos rizikos valdymo metodus, pokyčius, išskaidytus pagal valiutas.

| 14. | Kredito įstaigos, apskaičiuojančios pagal riziką įvertintų pozicijų sumas vadovaujantis 94–101 straipsniais, atskleidžia tokią informaciją:






  a) | kredito įstaigos tikslų, susijusių su pakeitimo vertybiniais popieriais veikla, aprašymą; |
| --- | --- | --- |

14.

Kredito įstaigos, apskaičiuojančios pagal riziką įvertintų pozicijų sumas vadovaujantis 94–101 straipsniais, atskleidžia tokią informaciją:

a)

kredito įstaigos tikslų, susijusių su pakeitimo vertybiniais popieriais veikla, aprašymą;

| b) | kredito įstaigos vaidmenį pakeitimo vertybiniais popieriais procese; |
| --- | --- |

b)

kredito įstaigos vaidmenį pakeitimo vertybiniais popieriais procese;

| c) | kredito įstaigos dalyvavimo kiekviename iš jų mastą; |
| --- | --- |

c)

kredito įstaigos dalyvavimo kiekviename iš jų mastą;

| d) | pagal riziką įvertintų pozicijų apskaičiavimo metodus, kurių kredito įstaigos laikosi vykdydamos savo pakeitimo vertybiniais popieriais veiklą; |
| --- | --- |

d)

pagal riziką įvertintų pozicijų apskaičiavimo metodus, kurių kredito įstaigos laikosi vykdydamos savo pakeitimo vertybiniais popieriais veiklą;

| e) | kredito įstaigos pakeitimo vertybiniais popieriais veiklos apskaitos politikos santrauką, įskaitant:






  i) | ar sandoriai laikomi pardavimais ar finansavimu, |
| --- | --- | --- |

e)

kredito įstaigos pakeitimo vertybiniais popieriais veiklos apskaitos politikos santrauką, įskaitant:

i)

ar sandoriai laikomi pardavimais ar finansavimu,

| ii) | pardavimų pelno pripažinimą, |
| --- | --- |

ii)

pardavimų pelno pripažinimą,

| iii) | pagrindines nepaskirstytų palūkanų vertinimo prielaidas, ir |
| --- | --- |

iii)

pagrindines nepaskirstytų palūkanų vertinimo prielaidas, ir

| iv) | sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais, jei jo neapima jokia kita apskaitos politika, traktavimą; |
| --- | --- |

iv)

sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais, jei jo neapima jokia kita apskaitos politika, traktavimą;

| f) | ECAI, naudojamų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, pavadinimus ir pozicijų pagal kiekvieną agentūrą rūšis; |
| --- | --- |

f)

ECAI, naudojamų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, pavadinimus ir pozicijų pagal kiekvieną agentūrą rūšis;

| g) | bendrą faktinio įsiskolinimo, susijusio su pakeitimo vertybiniais popieriais (išskaidant į tradicinį ir sintetinį) pozicijomis, sumą pagal pozicijos rūšį; |
| --- | --- |

g)

bendrą faktinio įsiskolinimo, susijusio su pakeitimo vertybiniais popieriais (išskaidant į tradicinį ir sintetinį) pozicijomis, sumą pagal pozicijos rūšį;

| h) | pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų išskaidymą pagal nuvertėjusias arba pradelstas ir kredito įstaigos per laikotarpį pripažintus nuostolius; |
| --- | --- |

h)

pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų išskaidymą pagal nuvertėjusias arba pradelstas ir kredito įstaigos per laikotarpį pripažintus nuostolius;

| i) | bendrąją išlaikomų arba pirktų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų sumą, išskaidytą pagal pozicijos rūšį; |
| --- | --- |

i)

bendrąją išlaikomų arba pirktų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų sumą, išskaidytą pagal pozicijos rūšį;

| j) | bendrąją išlaikomų arba pirktų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų sumą, išskaidytą pagal reikšmingas rizikos koeficientų grupes. Pozicijos, kurių rizikos koeficientas yra 1 250 % arba kurios atskaitomos, atskleidžiamos atskirai; |
| --- | --- |

j)

bendrąją išlaikomų arba pirktų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų sumą, išskaidytą pagal reikšmingas rizikos koeficientų grupes. Pozicijos, kurių rizikos koeficientas yra 1 250 % arba kurios atskaitomos, atskleidžiamos atskirai;

| k) | bendrą pakeitimo vertybiniais popieriais atnaujinamųjų pozicijų faktinio įsiskolinimo sumą, išskaidytą pagal iniciatorių ir investuotoją; ir |
| --- | --- |

k)

bendrą pakeitimo vertybiniais popieriais atnaujinamųjų pozicijų faktinio įsiskolinimo sumą, išskaidytą pagal iniciatorių ir investuotoją; ir

| l) | pakeitimo vertybiniais popieriais per laikotarpį veiklos santrauką, įskaitant pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų sumas (pagal pozicijos rūšį) ir pripažintą pardavimų pelną arba nuostolį pagal pozicijos rūšį. |
| --- | --- |

l)

pakeitimo vertybiniais popieriais per laikotarpį veiklos santrauką, įskaitant pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų sumas (pagal pozicijos rūšį) ir pripažintą pardavimų pelną arba nuostolį pagal pozicijos rūšį.

3 dalis — Tam tikrų priemonių arba metodikų naudojimo kvalifikaciniai reikalavimai

| 1. | Kredito įstaigos, apskaičiuojančios pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis 84–89 straipsniais, atskleidžia tokią informaciją:






  a) | kompetentingos institucijos metodo arba patvirtinto perėjimo prie jo pripažinimą; |
| --- | --- | --- |

1.

Kredito įstaigos, apskaičiuojančios pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis 84–89 straipsniais, atskleidžia tokią informaciją:

a)

kompetentingos institucijos metodo arba patvirtinto perėjimo prie jo pripažinimą;

| b) | paaiškinimą ir peržiūrą:






  i) | vidinių reitingų sistemų struktūros bei vidinių ir išorinių reitingų santykių, |
| --- | --- | --- |

b)

paaiškinimą ir peržiūrą:

i)

vidinių reitingų sistemų struktūros bei vidinių ir išorinių reitingų santykių,

| ii) | vidinių įverčių, kitų, nei naudojamų apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis 84–89 straipsniais, naudojimo, |
| --- | --- |

ii)

vidinių įverčių, kitų, nei naudojamų apskaičiuojant pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis 84–89 straipsniais, naudojimo,

| iii) | kredito rizikos mažinimo proceso valdymo ir pripažinimo, ir |
| --- | --- |

iii)

kredito rizikos mažinimo proceso valdymo ir pripažinimo, ir

| iv) | reitingų sistemų kontrolės mechanizmų, įskaitant nepriklausomumo, atskaitomybės ir reitingų sistemų peržiūros aprašymą; |
| --- | --- |

iv)

reitingų sistemų kontrolės mechanizmų, įskaitant nepriklausomumo, atskaitomybės ir reitingų sistemų peržiūros aprašymą;

| c) | vidinių reitingų proceso aprašymą, pateikiamą atskirai tokių pozicijų klasėms:






  i) | centrinės valdžios ir centrinių bankų, |
| --- | --- | --- |

c)

vidinių reitingų proceso aprašymą, pateikiamą atskirai tokių pozicijų klasėms:

i)

centrinės valdžios ir centrinių bankų,

| ii) | institucijų, |
| --- | --- |

ii)

institucijų,

| iii) | įmonių, įskaitant MVĮ, kurios specializuojasi skolinti ir pirkti įmonių gautinas sumas, |
| --- | --- |

iii)

įmonių, įskaitant MVĮ, kurios specializuojasi skolinti ir pirkti įmonių gautinas sumas,

| iv) | mažmeninių pozicijų pagal kiekvieną pozicijų kategoriją, kuriai priklauso skirtingos koreliacijos VII priedo 1 dalies 10–13 punktuose, ir |
| --- | --- |

iv)

mažmeninių pozicijų pagal kiekvieną pozicijų kategoriją, kuriai priklauso skirtingos koreliacijos VII priedo 1 dalies 10–13 punktuose, ir

| v) | akcijų; |
| --- | --- |

v)

akcijų;

| d) | pozicijos vertės kievienai 86 straipsnyje nurodytai pozicijų klasei. Kai kredito įstaigos apskaičiuojant rizikos veikiamas pozicijos vertes naudoja nuosavus įverčius, LGD arba perskaičiavimo faktorius, reikalavimai vyriausybėms, centriniams bankams, institucijoms ir bendrovėms turėtų būti paskelbiami atskirai nuo pozicijų, kurioms kredito įstaigos tokių įverčių netaiko; |
| --- | --- |

d)

pozicijos vertės kievienai 86 straipsnyje nurodytai pozicijų klasei. Kai kredito įstaigos apskaičiuojant rizikos veikiamas pozicijos vertes naudoja nuosavus įverčius, LGD arba perskaičiavimo faktorius, reikalavimai vyriausybėms, centriniams bankams, institucijoms ir bendrovėms turėtų būti paskelbiami atskirai nuo pozicijų, kurioms kredito įstaigos tokių įverčių netaiko;

| e) | apie kiekvieną pozicijų klasę: centrinė valdžia ir centriniai bankai, institucijos, įmonės ir akcijos, ir pagal pakankamą įsipareigojančiojo asmens grupių skaičių (įskaitant įsipareigojimų neįvykdymo), kad būtų galima prasmingai diferencijuoti kredito riziką, kredito įstaigos atskleidžia:






  i) | bendros pozicijos (pozicijų klasėms: centrinė valdžia ir centriniai bankai, institucijos ir įmonės – negrąžintų paskolų suma ir nepanaudotų įsipareigojimų pozicijų vertė; akcijoms – negrąžinta suma), |
| --- | --- | --- |

e)

apie kiekvieną pozicijų klasę: centrinė valdžia ir centriniai bankai, institucijos, įmonės ir akcijos, ir pagal pakankamą įsipareigojančiojo asmens grupių skaičių (įskaitant įsipareigojimų neįvykdymo), kad būtų galima prasmingai diferencijuoti kredito riziką, kredito įstaigos atskleidžia:

i)

bendros pozicijos (pozicijų klasėms: centrinė valdžia ir centriniai bankai, institucijos ir įmonės – negrąžintų paskolų suma ir nepanaudotų įsipareigojimų pozicijų vertė; akcijoms – negrąžinta suma),

| ii) | kredito įstaigos, naudojančios savo LGD įverčius pagal riziką įvertintoms pozicijoms apskaičiuoti – vidutinį svertinį LGD procentais, kaip svorius naudojant poziciją, |
| --- | --- |

ii)

kredito įstaigos, naudojančios savo LGD įverčius pagal riziką įvertintoms pozicijoms apskaičiuoti – vidutinį svertinį LGD procentais, kaip svorius naudojant poziciją,

| iii) | vidutinį svertinį rizikos koeficientą, kaip svorius naudojant poziciją, ir |
| --- | --- |

iii)

vidutinį svertinį rizikos koeficientą, kaip svorius naudojant poziciją, ir

| iv) | kredito įstaigos, naudojančios savo konvertavimo veiksnių įverčius pagal riziką įvertintoms pozicijoms apskaičiuoti – nepanaudotų įsipareigojimų sumą ir kiekvienai pozicijos klasei – vidutinę svertinę poziciją, kaip svorius naudojant pozicijas; |
| --- | --- |

iv)

kredito įstaigos, naudojančios savo konvertavimo veiksnių įverčius pagal riziką įvertintoms pozicijoms apskaičiuoti – nepanaudotų įsipareigojimų sumą ir kiekvienai pozicijos klasei – vidutinę svertinę poziciją, kaip svorius naudojant pozicijas;

| f) | mažmeninių pozicijų klasei ir kiekvienai iš kategorijų, apibrėžtų c papunkčio iv dalyje arba e punkte nurodytą atskleidimą (jeigu taikytina, grupės mastu), arba pozicijų analizę (negrąžintos paskolos ir nepanaudotų įsipareigojimų pozicijų vertė), palyginti su pakankamu EL grupių skaičiumi, kad būtų galima prasmingai kredito riziką diferencijuoti (jeigu įmanoma, grupės mastu); |
| --- | --- |

f)

mažmeninių pozicijų klasei ir kiekvienai iš kategorijų, apibrėžtų c papunkčio iv dalyje arba e punkte nurodytą atskleidimą (jeigu taikytina, grupės mastu), arba pozicijų analizę (negrąžintos paskolos ir nepanaudotų įsipareigojimų pozicijų vertė), palyginti su pakankamu EL grupių skaičiumi, kad būtų galima prasmingai kredito riziką diferencijuoti (jeigu įmanoma, grupės mastu);

| g) | faktinius kiekvienos pozicijų klasės (mažmeninei – kiekvienos kategorijos, apibrėžtos c papunkčio iv dalyje) vertės koregavimus prieš tai buvusiu laikotarpiu ir kaip tai skiriasi nuo ankstesnės patirties; |
| --- | --- |

g)

faktinius kiekvienos pozicijų klasės (mažmeninei – kiekvienos kategorijos, apibrėžtos c papunkčio iv dalyje) vertės koregavimus prieš tai buvusiu laikotarpiu ir kaip tai skiriasi nuo ankstesnės patirties;

| h) | veiksnių, turėjusių įtakos nuostoliams prieš tai buvusiu laikotarpiu (pavyzdžiui, ar kredito įstaiga patyrė didesnius nei vidutiniškai įsipareigojimų neįvykdymo rodiklius, ar aukštesnius nei vidutinis LGD ir konvertavimo veiksnius), aprašymą; ir |
| --- | --- |

h)

veiksnių, turėjusių įtakos nuostoliams prieš tai buvusiu laikotarpiu (pavyzdžiui, ar kredito įstaiga patyrė didesnius nei vidutiniškai įsipareigojimų neįvykdymo rodiklius, ar aukštesnius nei vidutinis LGD ir konvertavimo veiksnius), aprašymą; ir

| i) | kredito įstaigų įvertinimus, palyginti su faktiniais rezultatais ilgesniu laikotarpiu. Tai apima informaciją apie nuostolių įvertinimus, palyginti su faktiniais nuostoliais kiekvienoje pozicijų klasėje (mažmeninei – kiekvienai kategorijai, kaip apibrėžta papunkčio iv dalyje) per laikotarpį, kurio pakanka prasmingam kiekvienos pozicijų klasės (mažmeninei – kiekvienai kategorijai, kaip apibrėžta c papunkčio iv dalyje) vidaus reitingų procesų veikimo įvertinimui. Jeigu tinkama, kredito įstaigos tai toliau išskaido, pateikdamos PD analizę ir, kredito įstaigoms, kurios naudoja savo LGD įverčius ir (arba) konvertavimo veiksnius, LGD ir konvertavimo veiksnių rezultatus, palyginti su įverčiais, pirmiau nustatytais atskleidžiant kiekybinį rizikos vertinimą. |
| --- | --- |

i)

kredito įstaigų įvertinimus, palyginti su faktiniais rezultatais ilgesniu laikotarpiu. Tai apima informaciją apie nuostolių įvertinimus, palyginti su faktiniais nuostoliais kiekvienoje pozicijų klasėje (mažmeninei – kiekvienai kategorijai, kaip apibrėžta papunkčio iv dalyje) per laikotarpį, kurio pakanka prasmingam kiekvienos pozicijų klasės (mažmeninei – kiekvienai kategorijai, kaip apibrėžta c papunkčio iv dalyje) vidaus reitingų procesų veikimo įvertinimui. Jeigu tinkama, kredito įstaigos tai toliau išskaido, pateikdamos PD analizę ir, kredito įstaigoms, kurios naudoja savo LGD įverčius ir (arba) konvertavimo veiksnius, LGD ir konvertavimo veiksnių rezultatus, palyginti su įverčiais, pirmiau nustatytais atskleidžiant kiekybinį rizikos vertinimą.

Taikant c papunktį, aprašymas apima pozicijų, įtrauktų į pozicijų klases, rūšis, apibrėžimus, metodus ir duomenis PD įvertinimui ir patikimumo patvirtinimui, ir, jei taikytina, LGD ir konvertavimo veiksnius, įskaitant prielaidas, kuriomis remiamasi išvedant šiuos kintamuosius ir reikšmingų nukrypimų nuo įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžimo aprašymai, kaip nustatyta VII priedo 4 dalies 44–48 punktuose, įskaitant plačius segmentus, kuriems tokie nukrypimai turi įtakos.

| 2. | Kredito įstaigos, taikančios kredito rizikos mažinimo metodą, atskleidžia tokią informaciją:






  a) | balansinių ir nebalansinių užskaitymo sandorių naudojimo politiką ir procesus bei naudojimo mastą; |
| --- | --- | --- |

2.

Kredito įstaigos, taikančios kredito rizikos mažinimo metodą, atskleidžia tokią informaciją:

a)

balansinių ir nebalansinių užskaitymo sandorių naudojimo politiką ir procesus bei naudojimo mastą;

| b) | užtikrinimo priemonės vertinimo ir valdymo politiką ir procesus; |
| --- | --- |

b)

užtikrinimo priemonės vertinimo ir valdymo politiką ir procesus;

| c) | pagrindinių kredito įstaigos taikomų užtikrinimo priemonių rūšių aprašymą; |
| --- | --- |

c)

pagrindinių kredito įstaigos taikomų užtikrinimo priemonių rūšių aprašymą;

| d) | garantų informaciją apie laiduotojų ir kredito išvestinių priemonių pardavėjų pagrindinius tipus ir jų patikimumą; |
| --- | --- |

d)

garantų informaciją apie laiduotojų ir kredito išvestinių priemonių pardavėjų pagrindinius tipus ir jų patikimumą;

| e) | informaciją apie taikomų kredito rizikos mažinimo priemonių rinkos ir kredito rizikos koncentracijas; |
| --- | --- |

e)

informaciją apie taikomų kredito rizikos mažinimo priemonių rinkos ir kredito rizikos koncentracijas;

| f) | kredito įstaigoms, apskaičiuojančioms pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis 78–83 arba 84–89 straipsniais, bet nepateikiančioms savo LGD įverčių arba konvertavimo veiksnių pagal pozicijų klases, kiekvienai pozicijos klasei atskirai, visą pozicijos užtikrintą vertę (po to, jei taikoma, ir balansinių, ir nebalansinių užskaitymo sandorių) – po nepastovumo korekcijų – išskaidytą pagal reikalavimus atitinkančias finansines užtikrinimo priemones ir kitas reikalavimus atitinkančias užtikrinimo priemones; ir |
| --- | --- |

f)

kredito įstaigoms, apskaičiuojančioms pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis 78–83 arba 84–89 straipsniais, bet nepateikiančioms savo LGD įverčių arba konvertavimo veiksnių pagal pozicijų klases, kiekvienai pozicijos klasei atskirai, visą pozicijos užtikrintą vertę (po to, jei taikoma, ir balansinių, ir nebalansinių užskaitymo sandorių) – po nepastovumo korekcijų – išskaidytą pagal reikalavimus atitinkančias finansines užtikrinimo priemones ir kitas reikalavimus atitinkančias užtikrinimo priemones; ir

| g) | kredito įstaigoms, apskaičiuojančioms pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis 78–83 arba 84–89 straipsniais, kiekvienai pozicijos klasei atskirai, garantijomis arba kredito išvestinėmis priemonėmis užtikrintas pozicijas (po to, jei taikoma, ir balansinius, ir nebalansinius užskaitymo sandorius). Nuosavo kapitalo pozicijų klasėms šis reikalavimas taikomas kiekvienam iš metodų, nustatytų VII priedo, 1 dalies 17–26 punktuose. |
| --- | --- |

g)

kredito įstaigoms, apskaičiuojančioms pagal riziką įvertintas pozicijas vadovaujantis 78–83 arba 84–89 straipsniais, kiekvienai pozicijos klasei atskirai, garantijomis arba kredito išvestinėmis priemonėmis užtikrintas pozicijas (po to, jei taikoma, ir balansinius, ir nebalansinius užskaitymo sandorius). Nuosavo kapitalo pozicijų klasėms šis reikalavimas taikomas kiekvienam iš metodų, nustatytų VII priedo, 1 dalies 17–26 punktuose.

| 3. | Kredito įstaigos, kurios naudoja metodą, nustatytą 105 straipsnyje, nuosavų lėšų reikalavimo operacinei rizikai padengti, atskleidžia draudimo, naudojamo rizikai mažinti, aprašymą. |
| --- | --- |

3.

Kredito įstaigos, kurios naudoja metodą, nustatytą 105 straipsnyje, nuosavų lėšų reikalavimo operacinei rizikai padengti, atskleidžia draudimo, naudojamo rizikai mažinti, aprašymą.

XIII PRIEDAS

A DALIS — PANAIKINAMOS DIREKTYVOS IR JŲ PAKEITIMAI (minimos 158 straipsnyje)

2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo

2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/28/EB, iš dalies pakeičianti Direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo

2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros, iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 79/267/EEB, 92/49/EEB, 92/96/EEB, 93/6/EEB ir 93/22/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 98/78/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos 2000/12/EB,

| | Tik 29 str. 1 punkto a, b papunkčius, 29 straipsnio 2 punktą, 29 straipsnio 4 punkto a, b papunkčius, 29 straipsnio 5 punktą, 29 straipsnio 6 punktą, 29 straipsnio 7 punktą, 29 straipsnio 8 punktą, 29 straipsnio 9 punktą, 29 straipsnio 10 punktą, 29 straipsnio 11 punktą |
| --- | --- |

Tik 29 str. 1 punkto a, b papunkčius, 29 straipsnio 2 punktą, 29 straipsnio 4 punkto a, b papunkčius, 29 straipsnio 5 punktą, 29 straipsnio 6 punktą, 29 straipsnio 7 punktą, 29 straipsnio 8 punktą, 29 straipsnio 9 punktą, 29 straipsnio 10 punktą, 29 straipsnio 11 punktą

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų, iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvas 85/611/EEB ir 93/6/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/22/EEB

| | Tik 68 straipsnis |
| --- | --- |

Tik 68 straipsnis

2004 m. balandžio 27 d. Komisijos direktyva 2004/69/EB, iš dalies pakeičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl „daugiašalių plėtros bankų“ apibrėžimo

2005 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/1/EB dėl dalinio Tarybos direktyvų 73/239/EEB, 85/611/EEB, 91/675/EEB, 92/49/EEB, 93/6/EEB ir 94/19/EB bei Direktyvų 98/78/EB, 2000/12/EB, 2001/34/EB, 2002/83/EB ir 2002/87/EB pakeitimo, siekiant sukurti naują finansinių paslaugų komiteto organizacinę struktūrą.

| | Tik 3 straipsnis |
| --- | --- |

Tik 3 straipsnis

NEPANAIKINTI PAKEITIMAI

| | 2003 m. Stojimo aktas |
| --- | --- |

2003 m. Stojimo aktas

B DALIS — GALUTINĖS PERKĖLIMO Į NACIONALINĘ TEISĘ DATOS (minimos 158 straipsnyje)

| Direktyva | | Galutinė perkėlimo į nacionalinę teisę data |
| --- | --- | --- |
| Direktyva 2000/12/EB | | ----- |
| Direktyva 2000/28/EB | | 2002 4 27 |
| Direktyva 2002/87/EB | | 2004 8 11 |
| Direktyva 2004/39/EB | | 2006 4 30/2007 1 31 |
| Direktyva 2004/69/EB | | 2004 6 30 |
| Direktyva 2005/1/EB | | 2005 5 13 |

Direktyva

Galutinė perkėlimo į nacionalinę teisę data

Direktyva 2000/12/EB

-----

Direktyva 2000/28/EB

2002 4 27

Direktyva 2002/87/EB

2004 8 11

Direktyva 2004/39/EB

2006 4 30/2007 1 31

Direktyva 2004/69/EB

2004 6 30

Direktyva 2005/1/EB

2005 5 13

XIV PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Ši direktyva | Direktyva 2000/12/EB | Direktyva 2000/28/EB | Direktyva 2002/87/EB | Direktyva 2004/39/EB | Direktyva 2005/1/EB |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 straipsnis | 2 straipsnio 1 ir 2 dalys | | | | |
| 2 straipsnis | 2 straipsnio 3 dalis
  2003 m. Stojimo aktas | | | | |
| 2 straipsnis | 2 straipsnio 4 dalis | | | | |
| 3 straipsnis | 2 straipsnio 5 ir 6 dalys | | | | |
| 3 straipsnio 1 dalies trečioji pastraipa | | | | | 3.2 straipsnis |
| 4 straipsnio 1 punktas | 1 straipsnio 1 dalis | | | | |
| 4 straipsnio 2–5 punktai | | 1 straipsnio 2–5 dalys | | | |
| 4 straipsnio 7–9 punktai | | 1 straipsnio 6–8 dalys | | | |
| 4 straipsnio 10 punktas | | | 29 straipsnio 1 punkto a papunktis | | |
| 4 straipsnio 11–14 punktai | 1 straipsnio 10, 12 ir 13 dalys | | | | |
| 4 straipsnio 21 ir 22 punktai | | | 29 straipsnio 1 punkto b papunktis | | |
| 4 straipsnio 23 dalis | 1 straipsnio 23 dalis | | | | |
| 4 straipsnio 45–47 punktai | 1 straipsnio 25–27 dalys | | | | |
| 5 straipsnis | | | | | |
| 6 straipsnis | 4 straipsnis | | | | |
| 7 straipsnis | 8 straipsnis | | | | |
| 8 straipsnis | 9 straipsnis | | | | |
| 9 straipsnio 1 dalis | 5 straipsnio 1 dalis ir 1 straipsnio 11 dalis | | | | |
| 9 straipsnio 2 dalis | 5 straipsnio 2 dalis | | | | |
| 10 straipsnis | 5 straipsnio 3–7 dalys | | | | |
| 11 straipsnis | 6 straipsnis | | | | |
| 12 straipsnis | 7 straipsnis | | | | |
| 13 straipsnis | 10 straipsnis | | | | |
| 14 straipsnis | 11 straipsnis | | | | |
| 15 straipsnio 1 dalis | 12 straipsnis | | | | |
| 15 straipsnio 2 ir 3 dalys | | | 29 straipsnio 2 punktas | | |
| 16 straipsnis | 13 straipsnis | | | | |
| 17 straipsnis | 14 straipsnis | | | | |
| 18 straipsnis | 15 straipsnis | | | | |
| 19 straipsnio 1 dalis | 16 straipsnio 1 dalis | | | | |
| 19 straipsnio 2 dalis | | | 29 straipsnio 3 punktas | | |
| 20 straipsnis | 16 straipsnio 3 dalis | | | | |
| 21 straipsnis | 16 straipsnio 4–6 dalys | | | | |
| 22 straipsnis | 17 straipsnis | | | | |
| 23 straipsnis | 18 straipsnis | | | | |
| 24 straipsnio 1 dalis | 19 straipsnio 1–3 pastraipos | | | | |
| 24 straipsnio 2 dalis | 19 straipsnio 6 pastraipa | | | | |
| 24 straipsnio 3 dalis | 19 straipsnio 4 pastraipa | | | | |
| 25 straipsnio 1–3 dalys | 20 straipsnio 1–3 dalių 1 ir 2 pastraipos | | | | |
| 25 straipsnio 3 dalis | 19 straipsnio 5 pastraipa | | | | |
| 25 straipsnio 4 dalis | 20 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa | | | | |
| 26 straipsnis | 20 straipsnio 4–7 dalys | | | | |
| 27 straipsnis | 1 straipsnio 3 dalies antrasis sakinys | | | | |
| 28 straipsnis | 21 straipsnis | | | | |
| 29 straipsnis | 22 straipsnis | | | | |
| 30 straipsnis | 22 straipsnio 2–4 dalys | | | | |
| 31 straipsnis | 22 straipsnio 5 dalis | | | | |
| 32 straipsnis | 22 straipsnio 6 dalis | | | | |
| 33 straipsnis | 22 straipsnio 7 dalis | | | | |
| 34 straipsnis | 22 straipsnio 8 dalis | | | | |
| 35 straipsnis | 22 straipsnio 9 dalis | | | | |
| 36 straipsnis | 22 straipsnio 10 dalis | | | | |
| 37 straipsnis | 22 straipsnio 11 dalis | | | | |
| 38 straipsnis | 24 straipsnis | | | | |
| 39 straipsnio 1 ir 2 dalys | 25 straipsnis | | | | |
| 39 straipsnio 3 dalis | | | | | 3 straipsnio 8 punktas |
| 40 straipsnis | 26 straipsnis | | | | |
| 41 straipsnis | 27 straipsnis | | | | |
| 42 straipsnis | 28 straipsnis | | | | |
| 43 straipsnis | 29 straipsnis | | | | |
| 44 straipsnis | 30 straipsnio 1–3 dalys | | | | |
| 45 straipsnis | 30 straipsnio 4 dalis | | | | |
| 46 straipsnis | 30 straipsnio 3 dalis | | | | |
| 47 straipsnis | 30 straipsnio 5 dalis | | | | |
| 48 straipsnis | 30 straipsnio 6 ir 7 dalys | | | | |
| 49 straipsnis | 30 straipsnio 8 dalis | | | | |
| 50 straipsnis | 30 straipsnio 9 dalies 1 ir 2 punktai | | | | |
| 51 straipsnis | 30 straipsnio 9 dalies 3 punktas | | | | |
| 52 straipsnis | 30 straipsnio 10 dalis | | | | |
| 53 straipsnis | 31 straipsnis | | | | |
| 54 straipsnis | 32 straipsnis | | | | |
| 55 straipsnis | 33 straipsnis | | | | |
| 56 straipsnis | 34 straipsnio 1 dalis | | | | |
| 57 straipsnis | 34 straipsnio 2 dalies 1 punktas
  34 straipsnio 2 dalies 2 punkto antrasis sakinys | | 29 straipsnio 4 punkto a papunktis | | |
| 58 straipsnis | | | 29 straipsnio 4 punkto b papunktis | | |
| 59 straipsnis | | | 29 straipsnio 4 punkto b papunktis | | |
| 60 straipsnis | | | 29 straipsnio 4 punkto b papunktis | | |
| 61 straipsnis | 34 straipsnio 3 ir 4 dalys | | | | |
| 63 straipsnis | 35 straipsnis | | | | |
| 64 straipsnis | 36 straipsnis | | | | |
| 65 straipsnis | 37 straipsnis | | | | |
| 66 straipsnio 1 ir 2 dalys | 38 straipsnio 1 ir 2 dalys | | | | |
| 67 straipsnis | 39 straipsnis | | | | |
| 73 straipsnis | 52 straipsnio 3 dalis | | | | |
| 106 straipsnis | 1 straipsnio 24 punktas | | | | |
| 107 straipsnis | 1 straipsnio 1 punkto 3 pastraipa | | | | |
| 108 straipsnis | 48 straipsnio 1 dalis | | | | |
| 109 straipsnis | 48 straipsnio 4 dalies 1 punktas | | | | |
| 110 straipsnis | 48 straipsnio 2–4 dalių 2 pastraipa | | | | |
| 111 straipsnis | 49 straipsnio 1–5 dalys | | | | |
| 113 straipsnis | 49 straipsnio 4, 6 ir 7 dalys | | | | |
| 115 straipsnis | 49 straipsnio 8 ir 9 dalys | | | | |
| 116 straipsnis | 49 straipsnio 10 dalis | | | | |
| 117 straipsnis | 49 straipsnio 11 dalis | | | | |
| 118 straipsnis | 50 straipsnis | | | | |
| 120 straipsnis | 51 straipsnio 1, 2, 5 dalys | | | | |
| 121 straipsnis | 51 straipsnio 4 dalis | | | | |
| 122 straipsnis | 51 straipsnio 6 dalis | | 29 straipsnio 5 punktas | | |
| 125 straipsnis | 53 straipsnio 1 ir 2 dalys | | | | |
| 126 straipsnis | 53 straipsnio 3 dalis | | | | |
| 128 straipsnis | 53 straipsnio 5 dalis | | | | |
| 133 straipsnio 1 dalis | 54 straipsnio 1 dalis | | 29 straipsnio 7 punkto a papunktis | | |
| 133 straipsnio 2 ir 3 dalys | 54 straipsnio 2 ir 3 dalys | | | | |
| 134 straipsnio 1 dalis | 54 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa | | | | |
| 134 straipsnio 2 dalis | 54 straipsnio 4 dalies antra pastraipa | | | | |
| 135 straipsnis | | | 29 straipsnio 8 punktas | | |
| 137 straipsnis | 55 straipsnis | | | | |
| 138 straipsnis | | | 29 straipsnio 9 punktas | | |
| 139 straipsnis | 56 straipsnio 1–3 dalys | | | | |
| 140 straipsnis | 56 straipsnio 4–6 dalys | | | | |
| 141 straipsnis | 56 straipsnio 7 dalis | | 29 straipsnio 10 punktas | | |
| 142 straipsnis | 56 straipsnio 8 dalis | | | | |
| 143 straipsnis | | | 29 straipsnio 11 punktas | | 3 straipsnio 10 punktas |
| 150 straipsnis | 60 straipsnio 1 dalis | | | | |
| 151 straipsnis | 60 straipsnio 2 dalis | | | | 3 straipsnio 10 punktas |
| 158 straipsnis | 67 straipsnis | | | | |
| 159 straipsnis | 68 straipsnis | | | | |
| 160 straipsnis | 69 straipsnis | | | | |
| I priedas, 1-14 punktai, išskyrus paskutinę pastraipą | I priedas | | | | |
| I priedo paskutinė pastraipa | | | | 68 straipsnis | |
| II priedas | II priedas | | | | |
| III priedas | III priedas | | | | |
| IV priedas | IV priedas | | | | |

Ši direktyva

Direktyva 2000/12/EB

Direktyva 2000/28/EB

Direktyva 2002/87/EB

Direktyva 2004/39/EB

Direktyva 2005/1/EB

1 straipsnis

2 straipsnio 1 ir 2 dalys

2 straipsnis

2 straipsnio 3 dalis

2003 m. Stojimo aktas

2 straipsnis

2 straipsnio 4 dalis

3 straipsnis

2 straipsnio 5 ir 6 dalys

3 straipsnio 1 dalies trečioji pastraipa

3.2 straipsnis

4 straipsnio 1 punktas

1 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 2–5 punktai

1 straipsnio 2–5 dalys

4 straipsnio 7–9 punktai

1 straipsnio 6–8 dalys

4 straipsnio 10 punktas

29 straipsnio 1 punkto a papunktis

4 straipsnio 11–14 punktai

1 straipsnio 10, 12 ir 13 dalys

4 straipsnio 21 ir 22 punktai

29 straipsnio 1 punkto b papunktis

4 straipsnio 23 dalis

1 straipsnio 23 dalis

4 straipsnio 45–47 punktai

1 straipsnio 25–27 dalys

5 straipsnis

6 straipsnis

4 straipsnis

7 straipsnis

8 straipsnis

8 straipsnis

9 straipsnis

9 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis ir 1 straipsnio 11 dalis

9 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

10 straipsnis

5 straipsnio 3–7 dalys

11 straipsnis

6 straipsnis

12 straipsnis

7 straipsnis

13 straipsnis

10 straipsnis

14 straipsnis

11 straipsnis

15 straipsnio 1 dalis

12 straipsnis

15 straipsnio 2 ir 3 dalys

29 straipsnio 2 punktas

16 straipsnis

13 straipsnis

17 straipsnis

14 straipsnis

18 straipsnis

15 straipsnis

19 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 2 dalis

29 straipsnio 3 punktas

20 straipsnis

16 straipsnio 3 dalis

21 straipsnis

16 straipsnio 4–6 dalys

22 straipsnis

17 straipsnis

23 straipsnis

18 straipsnis

24 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 1–3 pastraipos

24 straipsnio 2 dalis

19 straipsnio 6 pastraipa

24 straipsnio 3 dalis

19 straipsnio 4 pastraipa

25 straipsnio 1–3 dalys

20 straipsnio 1–3 dalių 1 ir 2 pastraipos

25 straipsnio 3 dalis

19 straipsnio 5 pastraipa

25 straipsnio 4 dalis

20 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

26 straipsnis

20 straipsnio 4–7 dalys

27 straipsnis

1 straipsnio 3 dalies antrasis sakinys

28 straipsnis

21 straipsnis

29 straipsnis

22 straipsnis

30 straipsnis

22 straipsnio 2–4 dalys

31 straipsnis

22 straipsnio 5 dalis

32 straipsnis

22 straipsnio 6 dalis

33 straipsnis

22 straipsnio 7 dalis

34 straipsnis

22 straipsnio 8 dalis

35 straipsnis

22 straipsnio 9 dalis

36 straipsnis

22 straipsnio 10 dalis

37 straipsnis

22 straipsnio 11 dalis

38 straipsnis

24 straipsnis

39 straipsnio 1 ir 2 dalys

25 straipsnis

39 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 8 punktas

40 straipsnis

26 straipsnis

41 straipsnis

27 straipsnis

42 straipsnis

28 straipsnis

43 straipsnis

29 straipsnis

44 straipsnis

30 straipsnio 1–3 dalys

45 straipsnis

30 straipsnio 4 dalis

46 straipsnis

30 straipsnio 3 dalis

47 straipsnis

30 straipsnio 5 dalis

48 straipsnis

30 straipsnio 6 ir 7 dalys

49 straipsnis

30 straipsnio 8 dalis

50 straipsnis

30 straipsnio 9 dalies 1 ir 2 punktai

51 straipsnis

30 straipsnio 9 dalies 3 punktas

52 straipsnis

30 straipsnio 10 dalis

53 straipsnis

31 straipsnis

54 straipsnis

32 straipsnis

55 straipsnis

33 straipsnis

56 straipsnis

34 straipsnio 1 dalis

57 straipsnis

34 straipsnio 2 dalies 1 punktas

34 straipsnio 2 dalies 2 punkto antrasis sakinys

29 straipsnio 4 punkto a papunktis

58 straipsnis

29 straipsnio 4 punkto b papunktis

59 straipsnis

29 straipsnio 4 punkto b papunktis

60 straipsnis

29 straipsnio 4 punkto b papunktis

61 straipsnis

34 straipsnio 3 ir 4 dalys

63 straipsnis

35 straipsnis

64 straipsnis

36 straipsnis

65 straipsnis

37 straipsnis

66 straipsnio 1 ir 2 dalys

38 straipsnio 1 ir 2 dalys

67 straipsnis

39 straipsnis

73 straipsnis

52 straipsnio 3 dalis

106 straipsnis

1 straipsnio 24 punktas

107 straipsnis

1 straipsnio 1 punkto 3 pastraipa

108 straipsnis

48 straipsnio 1 dalis

109 straipsnis

48 straipsnio 4 dalies 1 punktas

110 straipsnis

48 straipsnio 2–4 dalių 2 pastraipa

111 straipsnis

49 straipsnio 1–5 dalys

113 straipsnis

49 straipsnio 4, 6 ir 7 dalys

115 straipsnis

49 straipsnio 8 ir 9 dalys

116 straipsnis

49 straipsnio 10 dalis

117 straipsnis

49 straipsnio 11 dalis

118 straipsnis

50 straipsnis

120 straipsnis

51 straipsnio 1, 2, 5 dalys

121 straipsnis

51 straipsnio 4 dalis

122 straipsnis

51 straipsnio 6 dalis

29 straipsnio 5 punktas

125 straipsnis

53 straipsnio 1 ir 2 dalys

126 straipsnis

53 straipsnio 3 dalis

128 straipsnis

53 straipsnio 5 dalis

133 straipsnio 1 dalis

54 straipsnio 1 dalis

29 straipsnio 7 punkto a papunktis

133 straipsnio 2 ir 3 dalys

54 straipsnio 2 ir 3 dalys

134 straipsnio 1 dalis

54 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

134 straipsnio 2 dalis

54 straipsnio 4 dalies antra pastraipa

135 straipsnis

29 straipsnio 8 punktas

137 straipsnis

55 straipsnis

138 straipsnis

29 straipsnio 9 punktas

139 straipsnis

56 straipsnio 1–3 dalys

140 straipsnis

56 straipsnio 4–6 dalys

141 straipsnis

56 straipsnio 7 dalis

29 straipsnio 10 punktas

142 straipsnis

56 straipsnio 8 dalis

143 straipsnis

29 straipsnio 11 punktas

3 straipsnio 10 punktas

150 straipsnis

60 straipsnio 1 dalis

151 straipsnis

60 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 10 punktas

158 straipsnis

67 straipsnis

159 straipsnis

68 straipsnis

160 straipsnis

69 straipsnis

I priedas, 1-14 punktai, išskyrus paskutinę pastraipą

I priedas

I priedo paskutinė pastraipa

68 straipsnis

II priedas

II priedas

III priedas

III priedas

IV priedas

IV priedas

P6_TA(2005)0352

Investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumas ***I

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, nauja redakcija išdėstančią 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (KOM (2004)0486)) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (KOM (2004)0486)) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į 141 straipsnio 3 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0144/2004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į 141 straipsnio 3 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0144/2004),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6-0000/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6-0000/2005),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą pateikti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba pakeisti jį kitu tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą pateikti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba pakeisti jį kitu tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

P6_TC1-COD(2004)0159

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/.../EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (nauja redakcija)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 47 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę (2),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| 1) | 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyva 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (4) keletą kartų buvo iš esmės keista. Dar kartą iš dalies keičiant minėtą direktyvą, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta iš naujo. |
| --- | --- |

1)

1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyva 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (4) keletą kartų buvo iš esmės keista. Dar kartą iš dalies keičiant minėtą direktyvą, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta iš naujo.

| (2) | Vienas iš tikslų, keliamų 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (5), yra leisti investicinėms įmonėms, kurioms leidimus veiklai išduoda ir kurias prižiūri buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos, laisvai steigti filialus bei teikti paslaugas kitose valstybėse narėse. Minėtoje direktyvoje atitinkamai numatyta derinti taisykles dėl leidimų investicinėms įmonėms veiklai pradėti ir vykdyti suteikimo. |
| --- | --- |

(2)

Vienas iš tikslų, keliamų 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (5), yra leisti investicinėms įmonėms, kurioms leidimus veiklai išduoda ir kurias prižiūri buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos, laisvai steigti filialus bei teikti paslaugas kitose valstybėse narėse. Minėtoje direktyvoje atitinkamai numatyta derinti taisykles dėl leidimų investicinėms įmonėms veiklai pradėti ir vykdyti suteikimo.

| (3) | Vis dėlto Direktyvoje 2004/39/EB nenustatyti nei bendrieji standartai dėl investicinės įmonės nuosavų lėšų, nei tokių įmonių pradinio kapitalo dydis ar bendra jų prisiimamos rizikos valdymo sistema. |
| --- | --- |

(3)

Vis dėlto Direktyvoje 2004/39/EB nenustatyti nei bendrieji standartai dėl investicinės įmonės nuosavų lėšų, nei tokių įmonių pradinio kapitalo dydis ar bendra jų prisiimamos rizikos valdymo sistema.

| (4) | Reikia suderinti tik tas priemones, kurios būtinos ir kurių pakanka tarpusavyje pripažinti leidimų veiklai išdavimo ir riziką ribojančios priežiūros sistemas; kad vidaus finansų rinkos sistemoje būtų įdiegtas tarpusavio pripažinimo principas, reikėtų nustatyti priemones, skirtas investicinių įmonių nuosavų lėšų apibrėžimui suderinti, šių įmonių pradinio kapitalo dydžiui nustatyti bei bendrai sistemai, reikalingai investicinių įmonių prisiimamai rizikai reguliuoti, sukurti. |
| --- | --- |

(4)

Reikia suderinti tik tas priemones, kurios būtinos ir kurių pakanka tarpusavyje pripažinti leidimų veiklai išdavimo ir riziką ribojančios priežiūros sistemas; kad vidaus finansų rinkos sistemoje būtų įdiegtas tarpusavio pripažinimo principas, reikėtų nustatyti priemones, skirtas investicinių įmonių nuosavų lėšų apibrėžimui suderinti, šių įmonių pradinio kapitalo dydžiui nustatyti bei bendrai sistemai, reikalingai investicinių įmonių prisiimamai rizikai reguliuoti, sukurti.

| (5) | Kadangi šios direktyvos tikslų, būtent investicinėms įmonėms ir kredito įstaigoms taikomų kapitalo pakankamumo reikalavimų, taip pat jų apskaičiavimo ir priežiūros, pagrįstos riziką ribojančiais principais, taisyklių nustatymo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl šios direktyvos masto ir poveikio pasiūlyto tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina jos tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(5)

Kadangi šios direktyvos tikslų, būtent investicinėms įmonėms ir kredito įstaigoms taikomų kapitalo pakankamumo reikalavimų, taip pat jų apskaičiavimo ir priežiūros, pagrįstos riziką ribojančiais principais, taisyklių nustatymo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl šios direktyvos masto ir poveikio pasiūlyto tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina jos tikslams pasiekti.

| (6) | Reikia nustatyti skirtingo dydžio pradinį kapitalą, priklausomai nuo veiklos, kuria užsiimti investicinėms įmonėms išduotas leidimas, masto. |
| --- | --- |

(6)

Reikia nustatyti skirtingo dydžio pradinį kapitalą, priklausomai nuo veiklos, kuria užsiimti investicinėms įmonėms išduotas leidimas, masto.

| (7) | Esamoms investicinėms įmonėms, esant tam tikroms sąlygoms, turėtų būti leidžiama tęsti savo veiklą net ir tuo atveju, jeigu jos nevykdo naujoms investicinėms įmonėms nustatyto minimalaus pradinio kapitalo dydžio reikalavimo. |
| --- | --- |

(7)

Esamoms investicinėms įmonėms, esant tam tikroms sąlygoms, turėtų būti leidžiama tęsti savo veiklą net ir tuo atveju, jeigu jos nevykdo naujoms investicinėms įmonėms nustatyto minimalaus pradinio kapitalo dydžio reikalavimo.

| (8) | Valstybės narės turėtų galėti nustatyti griežtesnes taisykles negu tos, kurios numatytos šioje direktyvoje. |
| --- | --- |

(8)

Valstybės narės turėtų galėti nustatyti griežtesnes taisykles negu tos, kurios numatytos šioje direktyvoje.

| (9) | Kad vidaus rinka funkcionuotų sklandžiai, reikalingos ne tik teisinės normos, bet ir glaudus bei reguliarus valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimas ir daug didesnis reguliavimo ir priežiūros praktikos suartėjimas. |
| --- | --- |

(9)

Kad vidaus rinka funkcionuotų sklandžiai, reikalingos ne tik teisinės normos, bet ir glaudus bei reguliarus valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimas ir daug didesnis reguliavimo ir priežiūros praktikos suartėjimas.

| 10) | 1999 m. gegužės 11 d. Komisijos komunikate „Finansų rinkos metmenų įgyvendinimas: veiksmų planas“ minimi įvairūs tikslai, kurie turi būti įvykdyti siekiant teikti vidaus rinkos finansines paslaugas. 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Lisabonoje posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba iškėlė tikslą įgyvendinti veiksmų planą iki 2005 m. Nuosavų lėšų nuostatų naujoji redakcija yra esminis veiksmų plano elementas. |
| --- | --- |

10)

1999 m. gegužės 11 d. Komisijos komunikate „Finansų rinkos metmenų įgyvendinimas: veiksmų planas“ minimi įvairūs tikslai, kurie turi būti įvykdyti siekiant teikti vidaus rinkos finansines paslaugas. 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Lisabonoje posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba iškėlė tikslą įgyvendinti veiksmų planą iki 2005 m. Nuosavų lėšų nuostatų naujoji redakcija yra esminis veiksmų plano elementas.

| (11) | Kadangi investicinių įmonių rizika, susijusi su jų prekybos knygoje apskaitoma veikla, yra tokia pat, kaip kredito įstaigų, tikslinga atitinkamas ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/.../EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (6) nuostatas taikyti ir investicinėms įmonėms. |
| --- | --- |

(11)

Kadangi investicinių įmonių rizika, susijusi su jų prekybos knygoje apskaitoma veikla, yra tokia pat, kaip kredito įstaigų, tikslinga atitinkamas ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/.../EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (6) nuostatas taikyti ir investicinėms įmonėms.

| (12) | Investicinių įmonių ar kredito įstaigų (toliau — įstaigos) nuosavos lėšos gali padėti padengti nuostolius, kuriems padengti nepakanka pelno, užtikrinti įstaigų veiklos tęstinumą bei apsaugoti investuotojus. Nuosavos lėšos yra svarbus kriterijus ir kompetentingoms institucijoms pirmiausia vertinant įstaigų mokumą, taip pat kitais rizikos ribojimo tikslais. Be to, vidaus rinkoje įstaigos tiesiogiai tarpusavyje konkuruoja. Todėl, siekiant sustiprinti Bendrijos finansų sistemą ir užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui, tikslinga nustatyti bendruosius pagrindinius nuosavų lėšų standartus. |
| --- | --- |

(12)

Investicinių įmonių ar kredito įstaigų (toliau — įstaigos) nuosavos lėšos gali padėti padengti nuostolius, kuriems padengti nepakanka pelno, užtikrinti įstaigų veiklos tęstinumą bei apsaugoti investuotojus. Nuosavos lėšos yra svarbus kriterijus ir kompetentingoms institucijoms pirmiausia vertinant įstaigų mokumą, taip pat kitais rizikos ribojimo tikslais. Be to, vidaus rinkoje įstaigos tiesiogiai tarpusavyje konkuruoja. Todėl, siekiant sustiprinti Bendrijos finansų sistemą ir užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui, tikslinga nustatyti bendruosius pagrindinius nuosavų lėšų standartus.

| (13) | 12 konstatuojamosios dalies tikslais reikėtų remtis nuosavų lėšų apibrėžimu, pateiktu Direktyvoje 2000/.../EB, ir numatyti papildomas konkrečias taisykles, kuriomis būtų atsižvelgta į skirtingą kapitalo poreikio rinkos rizikai padengti apimtį. |
| --- | --- |

(13)

12 konstatuojamosios dalies tikslais reikėtų remtis nuosavų lėšų apibrėžimu, pateiktu Direktyvoje 2000/.../EB, ir numatyti papildomas konkrečias taisykles, kuriomis būtų atsižvelgta į skirtingą kapitalo poreikio rinkos rizikai padengti apimtį.

| (14) | Kredito įstaigoms Direktyva 2000/12/EB jau nustatyti bendrieji įvairių rūšių rizikos priežiūros ir kontrolės standartai. |
| --- | --- |

(14)

Kredito įstaigoms Direktyva 2000/12/EB jau nustatyti bendrieji įvairių rūšių rizikos priežiūros ir kontrolės standartai.

| (15) | Todėl nuostatas dėl minimalių kapitalo poreikių reikėtų svarstyti kartu su kitomis konkrečiomis priemonėmis, kuriomis taip pat derinami svarbiausi įstaigų priežiūros metodai. |
| --- | --- |

(15)

Todėl nuostatas dėl minimalių kapitalo poreikių reikėtų svarstyti kartu su kitomis konkrečiomis priemonėmis, kuriomis taip pat derinami svarbiausi įstaigų priežiūros metodai.

| (16) | Būtina parengti bendruosius standartus dėl kredito įstaigų prisiimamos rinkos rizikos bei papildomą sistemą, reikalingą įstaigų prisiimamos rizikos, pirmiausia rinkos rizikos, o ypač — pozicijos rizikos, sandorio šalies (atsiskaitymų) rizikos bei užsienio valiutos kurso rizikos priežiūrai vykdyti. |
| --- | --- |

(16)

Būtina parengti bendruosius standartus dėl kredito įstaigų prisiimamos rinkos rizikos bei papildomą sistemą, reikalingą įstaigų prisiimamos rizikos, pirmiausia rinkos rizikos, o ypač — pozicijos rizikos, sandorio šalies (atsiskaitymų) rizikos bei užsienio valiutos kurso rizikos priežiūrai vykdyti.

| (17) | Būtina numatyti sąvoką „prekybos knyga“, kurią sudaro vertybinių popierių ir kitų finansinių priemonių, laikomų prekybos tikslais ir kurioms labiausiai gresia rinkos rizika bei su tam tikromis klientams teikiamomis finansinėmis paslaugomis susijusi rizika, pozicijos. |
| --- | --- |

(17)

Būtina numatyti sąvoką „prekybos knyga“, kurią sudaro vertybinių popierių ir kitų finansinių priemonių, laikomų prekybos tikslais ir kurioms labiausiai gresia rinkos rizika bei su tam tikromis klientams teikiamomis finansinėmis paslaugomis susijusi rizika, pozicijos.

| (18) | Siekiant sumažinti administracinę naštą, tenkančią įstaigoms, kurių veikla, apskaitoma prekybos knygoje, yra nedidelė tiek absoliučia, tiek santykine prasme, tokios įstaigos turėtų galėti taikyti Direktyvą 2000/.../EB, o ne šios direktyvos I ir II prieduose išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(18)

Siekiant sumažinti administracinę naštą, tenkančią įstaigoms, kurių veikla, apskaitoma prekybos knygoje, yra nedidelė tiek absoliučia, tiek santykine prasme, tokios įstaigos turėtų galėti taikyti Direktyvą 2000/.../EB, o ne šios direktyvos I ir II prieduose išdėstytus reikalavimus.

| (19) | Svarbu, kad valdant atsiskaitymų (pristatymo) riziką būtų atsižvelgiama į veikiančias sistemas, kurios sukuria pakankamą apsaugą, sumažinančią tokią riziką. |
| --- | --- |

(19)

Svarbu, kad valdant atsiskaitymų (pristatymo) riziką būtų atsižvelgiama į veikiančias sistemas, kurios sukuria pakankamą apsaugą, sumažinančią tokią riziką.

| (20) | Bet kuriuo atveju įstaigos turėtų laikytis šios direktyvos ir atsižvelgti į užsienio valiutos kurso riziką visoje savo veikloje. Mažesnis kapitalo poreikis turėtų būti nustatytas glaudžiai tarpusavyje susijusių valiutų pozicijoms, nepriklausomai nuo to, ar tai patvirtinta statistiškai, ar numatyta teisiškai saistančiuose tarpvyriausybiniuose susitarimuose. |
| --- | --- |

(20)

Bet kuriuo atveju įstaigos turėtų laikytis šios direktyvos ir atsižvelgti į užsienio valiutos kurso riziką visoje savo veikloje. Mažesnis kapitalo poreikis turėtų būti nustatytas glaudžiai tarpusavyje susijusių valiutų pozicijoms, nepriklausomai nuo to, ar tai patvirtinta statistiškai, ar numatyta teisiškai saistančiuose tarpvyriausybiniuose susitarimuose.

| (21) | Kapitalo reikalavimai prekiautojams biržos prekėmis, įskaitant ir tuos prekiautojus, kuriems šiuo metu netaikomi Direktyvos 2004/39/EB reikalavimai, reikalui esant kontroliuojami kartu atliekant tos išimties patikrinimą, kaip nustatyta tos direktyvos 65 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(21)

Kapitalo reikalavimai prekiautojams biržos prekėmis, įskaitant ir tuos prekiautojus, kuriems šiuo metu netaikomi Direktyvos 2004/39/EB reikalavimai, reikalui esant kontroliuojami kartu atliekant tos išimties patikrinimą, kaip nustatyta tos direktyvos 65 straipsnio 3 dalyje.

| (22) | Dujų ir elektros rinkų liberalizavimas yra svarbus Bendrijos tikslas tiek ekonomiškai, tiek ir politiškai. Todėl kapitalo reikalavimai bei kitokios riziką ribojančios taisyklės, kurios turi būti taikomos šiose rinkose veikiančioms įmonėms, turėtų būti proporcingos, be to, jos neturėtų netinkamai trukdyti siekti liberalizavimo. Į liberalizavimo tikslą turėtų būti ypač atsižvelgiama atliekant 21 konstatuojamoje dalyje nurodytus patikrinimus. |
| --- | --- |

(22)

Dujų ir elektros rinkų liberalizavimas yra svarbus Bendrijos tikslas tiek ekonomiškai, tiek ir politiškai. Todėl kapitalo reikalavimai bei kitokios riziką ribojančios taisyklės, kurios turi būti taikomos šiose rinkose veikiančioms įmonėms, turėtų būti proporcingos, be to, jos neturėtų netinkamai trukdyti siekti liberalizavimo. Į liberalizavimo tikslą turėtų būti ypač atsižvelgiama atliekant 21 konstatuojamoje dalyje nurodytus patikrinimus.

| (23) | Vidaus sistemos, skirtos palūkanų normos rizikai valdyti ir kontroliuoti visose įstaigų veiklos srityse, yra ypač svarbi priemonė šiai rizikai sumažinti. Kompetentingos institucijos turėtų prižiūrėti tokias sistemas. |
| --- | --- |

(23)

Vidaus sistemos, skirtos palūkanų normos rizikai valdyti ir kontroliuoti visose įstaigų veiklos srityse, yra ypač svarbi priemonė šiai rizikai sumažinti. Kompetentingos institucijos turėtų prižiūrėti tokias sistemas.

| (24) | Kadangi Direktyva 2000/.../EB nenustato bendrų taisyklių dėl didelių pozicijų valdymo ir kontrolės tose veiklos srityse, kurios daugiausia susijusios su rinkos rizika, tikslinga numatyti tokias taisykles. |
| --- | --- |

(24)

Kadangi Direktyva 2000/.../EB nenustato bendrų taisyklių dėl didelių pozicijų valdymo ir kontrolės tose veiklos srityse, kurios daugiausia susijusios su rinkos rizika, tikslinga numatyti tokias taisykles.

| (25) | Operacinė rizika yra reikšminga rizika, su kuria susiduria įstaigos ir kurią reikia padengti nuosavomis lėšomis. Būtina atsižvelgti į ES įstaigų įvairovę ir numatyti alternatyvius metodus. |
| --- | --- |

(25)

Operacinė rizika yra reikšminga rizika, su kuria susiduria įstaigos ir kurią reikia padengti nuosavomis lėšomis. Būtina atsižvelgti į ES įstaigų įvairovę ir numatyti alternatyvius metodus.

| (26) | Direktyvoje 2000/.../EB yra nurodytas konsolidavimo principas. Joje nėra nustatytų bendrų taisyklių dėl finansų įstaigų, užsiimančių veikla, kuriai labiausiai gresia rinkos rizika, konsolidavimo. |
| --- | --- |

(26)

Direktyvoje 2000/.../EB yra nurodytas konsolidavimo principas. Joje nėra nustatytų bendrų taisyklių dėl finansų įstaigų, užsiimančių veikla, kuriai labiausiai gresia rinkos rizika, konsolidavimo.

| (27) | Siekiant užtikrinti pakankamą grupei priklausančių įstaigų mokumą, minimalius kapitalo poreikius būtina taikyti remiantis tos grupės konsoliduota finansine padėtimi. Siekiant užtikrinti, kad nuosavos lėšos būtų tinkamai paskirstytos grupėje ir, kai reikia, galėtų būti panaudotos investicijoms apsaugoti, minimalius kapitalo poreikius reikėtų taikyti atskiroms grupei priklausančioms įstaigoms, jei šio tikslo negalima veiksmingai pasiekti kitomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(27)

Siekiant užtikrinti pakankamą grupei priklausančių įstaigų mokumą, minimalius kapitalo poreikius būtina taikyti remiantis tos grupės konsoliduota finansine padėtimi. Siekiant užtikrinti, kad nuosavos lėšos būtų tinkamai paskirstytos grupėje ir, kai reikia, galėtų būti panaudotos investicijoms apsaugoti, minimalius kapitalo poreikius reikėtų taikyti atskiroms grupei priklausančioms įstaigoms, jei šio tikslo negalima veiksmingai pasiekti kitomis priemonėmis.

| (28) | Direktyva 2000/.../EB netaikoma toms grupėms, kurias sudaro viena ar daugiau investicinių įmonių ir kuriose nėra kredito įstaigų. Todėl reikėtų numatyti bendrą sistemą, kad būtų galima pradėti įvesti konsoliduotą investicinių įmonių priežiūrą. |
| --- | --- |

(28)

Direktyva 2000/.../EB netaikoma toms grupėms, kurias sudaro viena ar daugiau investicinių įmonių ir kuriose nėra kredito įstaigų. Todėl reikėtų numatyti bendrą sistemą, kad būtų galima pradėti įvesti konsoliduotą investicinių įmonių priežiūrą.

| (29) | Įstaigos turėtų užtikrinti, kad turės kapitalo, kuris, atsižvelgiant į riziką, su kuria jos susiduria arba galėtų susidurti, bus pakankamo dydžio ir kokybės bei deramai paskirstytas. Todėl įstaigos turėtų taikyti strategijas ir procesus savo kapitalo pakankamumui įvertinti ir palaikyti. |
| --- | --- |

(29)

Įstaigos turėtų užtikrinti, kad turės kapitalo, kuris, atsižvelgiant į riziką, su kuria jos susiduria arba galėtų susidurti, bus pakankamo dydžio ir kokybės bei deramai paskirstytas. Todėl įstaigos turėtų taikyti strategijas ir procesus savo kapitalo pakankamumui įvertinti ir palaikyti.

| (30) | Kompetentingos institucijos turėtų vertinti įstaigų nuosavų lėšų pakankamumą atsižvelgdamos į riziką, su kuria susiduria minėtos įstaigos. |
| --- | --- |

(30)

Kompetentingos institucijos turėtų vertinti įstaigų nuosavų lėšų pakankamumą atsižvelgdamos į riziką, su kuria susiduria minėtos įstaigos.

| (31) | Europos bankų priežiūros komitetas be kliūčių funkcionuojančios bankų vidaus rinkos labui turėtų prisidėti prie nuoseklaus šios direktyvos taikymo ir priežiūros praktikos suvienodinimo visoje Bendrijoje bei kasmet Bendrijos institucijoms turėtų pateikti pranešimą apie pasiektą pažangą. |
| --- | --- |

(31)

Europos bankų priežiūros komitetas be kliūčių funkcionuojančios bankų vidaus rinkos labui turėtų prisidėti prie nuoseklaus šios direktyvos taikymo ir priežiūros praktikos suvienodinimo visoje Bendrijoje bei kasmet Bendrijos institucijoms turėtų pateikti pranešimą apie pasiektą pažangą.

| (32) | Kad vidaus rinka funkcionuotų vis veiksmingiau, būtinas daug didesnis suderintų Bendrijos teisės aktų nuostatų įgyvendinimo ir taikymo suartėjimas. |
| --- | --- |

(32)

Kad vidaus rinka funkcionuotų vis veiksmingiau, būtinas daug didesnis suderintų Bendrijos teisės aktų nuostatų įgyvendinimo ir taikymo suartėjimas.

| (33) | Dėl tos pačios priežasties ir siekiant užtikrinti, kad Bendrijos įstaigų, veikiančių keliose valstybėse narėse, našta netaptų neproporcinga dėl to, jog atsakomybė už leidimų išdavimą ir priežiūrą ir toliau tenka atskiros valstybės narės kompetentingoms institucijoms, būtina, kad šios institucijos bendradarbiautų daug glaudžiau. Todėl reikėtų stiprinti konsoliduotą priežiūrą atliekančių institucijų vaidmenį. |
| --- | --- |

(33)

Dėl tos pačios priežasties ir siekiant užtikrinti, kad Bendrijos įstaigų, veikiančių keliose valstybėse narėse, našta netaptų neproporcinga dėl to, jog atsakomybė už leidimų išdavimą ir priežiūrą ir toliau tenka atskiros valstybės narės kompetentingoms institucijoms, būtina, kad šios institucijos bendradarbiautų daug glaudžiau. Todėl reikėtų stiprinti konsoliduotą priežiūrą atliekančių institucijų vaidmenį.

| (34) | Kad vidaus rinka funkcionuotų vis veiksmingiau ir kad Sąjungos piliečiams būtų užtikrintas pakankamas skaidrumas, būtina, kad kompetentingos institucijos viešai ir taip, kad būtų įmanoma prasmingai lyginti, praneštų, kaip įgyvendinama ši direktyva. |
| --- | --- |

(34)

Kad vidaus rinka funkcionuotų vis veiksmingiau ir kad Sąjungos piliečiams būtų užtikrintas pakankamas skaidrumas, būtina, kad kompetentingos institucijos viešai ir taip, kad būtų įmanoma prasmingai lyginti, praneštų, kaip įgyvendinama ši direktyva.

| (35) | Siekiant stiprinti rinkos discipliną ir skatinti įstaigas gerinti savo rinkos strategiją, rizikos kontrolę ir vidaus valdymo organizavimą, turėtų būti numatyta, kad įstaigos tinkamai atskleistų informaciją. |
| --- | --- |

(35)

Siekiant stiprinti rinkos discipliną ir skatinti įstaigas gerinti savo rinkos strategiją, rizikos kontrolę ir vidaus valdymo organizavimą, turėtų būti numatyta, kad įstaigos tinkamai atskleistų informaciją.

| (36) | Priemonės, būtinos šiai direktyvai įgyvendinti, turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7). |
| --- | --- |

(36)

Priemonės, būtinos šiai direktyvai įgyvendinti, turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7).

| (37) | 2002 m. vasario 5 d. rezoliucijoje dėl finansines paslaugas reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimo (8) Europos Parlamentas pareikalavo suteikti Parlamentui ir Tarybai vienodas teises prižiūrėti, kaip Komisija įgyvendina savo vykdomuosius įgaliojimus, siekiant atsižvelgti į Sutarties 251 straipsnyje nurodytus Parlamento teisės aktų leidybos įgaliojimus. Iškilmingame pareiškime, kurį tą pačią dieną Parlamente padarė Komisijos pirmininkas, Komisija pritarė šiam reikalavimui. 2002 m. gruodžio 11 d. Komisija pasiūlė pakeitimus Sprendimui 1999/468/EB ir tada pateikė pasiūlymą su pakeitimais 2004 m. balandžio 22 d. Europos Parlamentas mano, kad šiuo pasiūlymu nepaisoma jo teisės aktų leidybos prerogatyvų. Europos Parlamento nuomone, Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų būti suteikta galimybė per nustatytą terminą įvertinti įgyvendinimo įgaliojimų perdavimą Komisijai. Todėl tikslinga apriboti laikotarpį, per kurį Komisija gali priimti įgyvendinimo priemones. |
| --- | --- |

(37)

2002 m. vasario 5 d. rezoliucijoje dėl finansines paslaugas reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimo (8) Europos Parlamentas pareikalavo suteikti Parlamentui ir Tarybai vienodas teises prižiūrėti, kaip Komisija įgyvendina savo vykdomuosius įgaliojimus, siekiant atsižvelgti į Sutarties 251 straipsnyje nurodytus Parlamento teisės aktų leidybos įgaliojimus. Iškilmingame pareiškime, kurį tą pačią dieną Parlamente padarė Komisijos pirmininkas, Komisija pritarė šiam reikalavimui. 2002 m. gruodžio 11 d. Komisija pasiūlė pakeitimus Sprendimui 1999/468/EB ir tada pateikė pasiūlymą su pakeitimais 2004 m. balandžio 22 d. Europos Parlamentas mano, kad šiuo pasiūlymu nepaisoma jo teisės aktų leidybos prerogatyvų. Europos Parlamento nuomone, Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų būti suteikta galimybė per nustatytą terminą įvertinti įgyvendinimo įgaliojimų perdavimą Komisijai. Todėl tikslinga apriboti laikotarpį, per kurį Komisija gali priimti įgyvendinimo priemones.

| (38) | Europos Parlamentui turėtų būti skiriamas trijų mėnesių laikotarpis, prasidedantis nuo pakeitimų ir įgyvendinimo priemonių projektų pateikimo, per kurį jis galėtų įvertinti pakeitimus ir priemones bei pateikti savo nuomonę. Tačiau turėtų būti numatyta galimybė skubiais ir tinkamai pagrįstais atvejais šį laikotarpį sutrumpinti. Jei per šį laikotarpį Europos Parlamentas priima rezoliuciją, Komisija turėtų peržiūrėti pakeitimų arba priemonių projektą. |
| --- | --- |

(38)

Europos Parlamentui turėtų būti skiriamas trijų mėnesių laikotarpis, prasidedantis nuo pakeitimų ir įgyvendinimo priemonių projektų pateikimo, per kurį jis galėtų įvertinti pakeitimus ir priemones bei pateikti savo nuomonę. Tačiau turėtų būti numatyta galimybė skubiais ir tinkamai pagrįstais atvejais šį laikotarpį sutrumpinti. Jei per šį laikotarpį Europos Parlamentas priima rezoliuciją, Komisija turėtų peržiūrėti pakeitimų arba priemonių projektą.

| (39) | Siekiant išvengti rinkos trikdymo ir užtikrinti bendro nuosavų lėšų lygio tolygumą, tikslinga numatyti konkrečias pereinamojo laikotarpio priemones. |
| --- | --- |

(39)

Siekiant išvengti rinkos trikdymo ir užtikrinti bendro nuosavų lėšų lygio tolygumą, tikslinga numatyti konkrečias pereinamojo laikotarpio priemones.

| (40) | Šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažįstami kaip bendri Bendrijos teisės principai. |
| --- | --- |

(40)

Šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažįstami kaip bendri Bendrijos teisės principai.

| (41) | Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų būti apribota tomis nuostatomis, kuriomis iš esmės keičiamos pirmesnės direktyvos. Pareigą perkelti nepakeistas nuostatas nustato ankstesnės direktyvos. |
| --- | --- |

(41)

Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų būti apribota tomis nuostatomis, kuriomis iš esmės keičiamos pirmesnės direktyvos. Pareigą perkelti nepakeistas nuostatas nustato ankstesnės direktyvos.

| (42) | Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių pareigų, susijusių su direktyvų, nurodytų VIII priedo B dalyje, perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, |
| --- | --- |

(42)

Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių pareigų, susijusių su direktyvų, nurodytų VIII priedo B dalyje, perkėlimo į nacionalinę teisę terminais,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKOS

1 skirsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1 straipsnis

1.   Ši direktyva nustato investicinėms įmonėms ir kredito įstaigoms taikomus kapitalo pakankamumo reikalavimus, taip pat jų apskaičiavimo ir riziką ribojančios priežiūros taisykles. Valstybės narės šioje direktyvoje išdėstytus reikalavimus taiko 3 straipsnyje apibūdintoms investicinėms įmonėms bei kredito įstaigoms.

2.   Valstybė narė gali taikyti papildomus arba griežtesnius reikalavimus toms investicinėms įmonėms ir kredito įstaigoms, kurioms ji yra išdavusi leidimus veiklai.

2 straipsnis

1.   Laikantis šios direktyvos 18, 20, 22–32, 34 ir 39 straipsnių, Direktyvos 2000/.../EB 68–73 straipsniai mutatis mutandis taikomi investicinėms įmonėms. Taikant Direktyvos 2000/.../EB 70–72 straipsnius investicinėms įmonėms, kiekviena sąsaja su vienoje valstybėje narėje esančia patronuojančia kredito įstaiga suprantama kaip sąsaja su valstybėje narėje esančia patronuojančia investicine įmone, o kiekviena sąsaja su ES patronuojančia kredito įstaiga — kaip sąsaja su ES patronuojančia investicine įmone.

Jei kredito įstaiga valstybėje narėje turi patronuojančią investicinę įmonę kaip patronuojančią įmonę, reikalavimai konsoliduotu pagrindu pagal Direktyvos 2000/.../EB 71–73 straipsnius taikomi tik tai patronuojančiai investicinei įmonei.

Jei investicinė įmonė valstybėje narėje turi patronuojančią kredito įstaigą kaip patronuojančią įmonę, reikalavimai konsoliduotu pagrindu pagal Direktyvos 2006/.../EB 71–73 straipsnius taikomi tik tai patronuojančiai kredito įstaigai.

Tuo atveju, kai finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės dukterinės įmonės yra kredito įstaiga ir investicinė įmonė, reikalavimai, pagrįsti finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės konsoliduota finansine padėtimi taikomi kredito įstaigai.

2.   Jeigu kredito įstaiga nepriskiriama šio straipsnio 1 dalyje nurodytai grupei, jai taikoma Direktyva 2000/.../EB, laikantis šių nuostatų:

| a) | visos nuorodos į kredito įstaigas laikomos nuorodomis į investicines įmones; |
| --- | --- |

a)

visos nuorodos į kredito įstaigas laikomos nuorodomis į investicines įmones;

| b) | kiekviena nuoroda į kitus Direktyvos 2000/.../EB straipsnius, pateikta tos direktyvos 125 straipsnyje ir 140 straipsnio 2 dalyje, laikoma nuoroda į Direktyvą 2004/39/EB; |
| --- | --- |

b)

kiekviena nuoroda į kitus Direktyvos 2000/.../EB straipsnius, pateikta tos direktyvos 125 straipsnyje ir 140 straipsnio 2 dalyje, laikoma nuoroda į Direktyvą 2004/39/EB;

| c) | Direktyvos 2000/.../EB 39 straipsnio 3 dalyje pateiktos nuorodos į Europos bankininkystės komitetą laikomos nuorodomis į Tarybą ir Komisiją; ir |
| --- | --- |

c)

Direktyvos 2000/.../EB 39 straipsnio 3 dalyje pateiktos nuorodos į Europos bankininkystės komitetą laikomos nuorodomis į Tarybą ir Komisiją; ir

| d) | nukrypstant nuo Direktyvos 2000/.../EB 140 straipsnio 1 dalies, jeigu kredito įstaiga nepriskiriama grupei, to straipsnio pirmasis sakinys pakeičiamas tokiu sakiniu: „Tais atvejais, kai investicinė įmonė, finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė arba mišria veikla užsiimanti kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė kontroliuoja vieną arba daugiau dukterinių įmonių, kurios yra draudimo bendrovės, kompetentingos institucijos bei institucijos, kurioms patikėta valstybės užduotis vykdyti draudimo įmonių priežiūrą, glaudžiai tarpusavyje bendradarbiauja“. |
| --- | --- |

d)

nukrypstant nuo Direktyvos 2000/.../EB 140 straipsnio 1 dalies, jeigu kredito įstaiga nepriskiriama grupei, to straipsnio pirmasis sakinys pakeičiamas tokiu sakiniu: „Tais atvejais, kai investicinė įmonė, finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė arba mišria veikla užsiimanti kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė kontroliuoja vieną arba daugiau dukterinių įmonių, kurios yra draudimo bendrovės, kompetentingos institucijos bei institucijos, kurioms patikėta valstybės užduotis vykdyti draudimo įmonių priežiūrą, glaudžiai tarpusavyje bendradarbiauja“.

2 skirsnis

Apibrėžimai

3 straipsnis

1.   Šioje direktyvoje taikomi šie apibrėžimai:

| a) | kredito įstaigos — kredito įstaigos, apibrėžtos Direktyvos 2000/.../EB 4 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

a)

kredito įstaigos — kredito įstaigos, apibrėžtos Direktyvos 2000/.../EB 4 straipsnio 1 dalyje;

| b) | investicinės įmonės — įstaigos, apibrėžtos Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kurioms taikomi toje direktyvoje išdėstyti reikalavimai, išskyrus:






  i) | kredito įstaigas; |
| --- | --- | --- |

b)

investicinės įmonės — įstaigos, apibrėžtos Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kurioms taikomi toje direktyvoje išdėstyti reikalavimai, išskyrus:

i)

kredito įstaigas;

| ii) | vietines įmones, kaip apibrėžta p punkte; ir |
| --- | --- |

ii)

vietines įmones, kaip apibrėžta p punkte; ir

| iii) | įmones, kurioms leidžiama teikti tik konsultacijas investicijų klausimais ir (arba) priimti ir perduoti investuotojų pavedimus, nesaugant jų klientams priklausančių pinigų ar vertybinių popierių, ir kurios dėl šios priežasties jokiais atvejais negali turėti skolų savo klientams; |
| --- | --- |

iii)

įmones, kurioms leidžiama teikti tik konsultacijas investicijų klausimais ir (arba) priimti ir perduoti investuotojų pavedimus, nesaugant jų klientams priklausančių pinigų ar vertybinių popierių, ir kurios dėl šios priežasties jokiais atvejais negali turėti skolų savo klientams;

| c) | įstaigos — kredito įstaigos ir investicinės įmonės; |
| --- | --- |

c)

įstaigos — kredito įstaigos ir investicinės įmonės;

| d) | pripažintos trečiųjų šalių investicinės įmonės — tokios įmonės, kurios atitinka šias sąlygas:






  i) | įmonės, kurioms, jeigu jos būtų įsteigtos Bendrijoje, būtų taikomas investicinės įmonės apibrėžimas; |
| --- | --- | --- |

d)

pripažintos trečiųjų šalių investicinės įmonės — tokios įmonės, kurios atitinka šias sąlygas:

i)

įmonės, kurioms, jeigu jos būtų įsteigtos Bendrijoje, būtų taikomas investicinės įmonės apibrėžimas;

| ii) | įmonės, kurioms leidimai veiklai išduoti trečiojoje šalyje; ir |
| --- | --- |

ii)

įmonės, kurioms leidimai veiklai išduoti trečiojoje šalyje; ir

| iii) | įmonės, kurios privalo laikytis riziką ribojančių taisyklių, kompetentingų institucijų nuomone, savo griežtumu atitinkančių bent jau šioje direktyvoje pateiktas taisykles; |
| --- | --- |

iii)

įmonės, kurios privalo laikytis riziką ribojančių taisyklių, kompetentingų institucijų nuomone, savo griežtumu atitinkančių bent jau šioje direktyvoje pateiktas taisykles;

| e) | finansinės priemonės — visi sandoriai, dėl kurių viena sandorio šalis įgyja finansinį turtą, o kita — finansinį įsipareigojimą arba nuosavybės finansinę priemonę; |
| --- | --- |

e)

finansinės priemonės — visi sandoriai, dėl kurių viena sandorio šalis įgyja finansinį turtą, o kita — finansinį įsipareigojimą arba nuosavybės finansinę priemonę;

| f) | valstybėje narėje esanti patronuojanti investicinė įmonė — investicinė įmonė, kuri turi įstaigą ar finansų įstaigą kaip dukterinę įmonę arba yra tokių įstaigų dalininkė, bet pati nėra toje pačioje valstybėje narėje įregistruotos įstaigos arba toje pačioje valstybėje narėje įsteigtos finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės dukterinė įmonė. |
| --- | --- |

f)

valstybėje narėje esanti patronuojanti investicinė įmonė — investicinė įmonė, kuri turi įstaigą ar finansų įstaigą kaip dukterinę įmonę arba yra tokių įstaigų dalininkė, bet pati nėra toje pačioje valstybėje narėje įregistruotos įstaigos arba toje pačioje valstybėje narėje įsteigtos finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės dukterinė įmonė.

| g) | ES patronuojanti investicinė įmonė — valstybėje narėje esanti patronuojanti investicinė įmonė, kuri nėra kitos valstybėje narėje įregistruotos įstaigos arba toje pačioje valstybėje narėje įsteigtos finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės dukterinė įmonė; |
| --- | --- |

g)

ES patronuojanti investicinė įmonė — valstybėje narėje esanti patronuojanti investicinė įmonė, kuri nėra kitos valstybėje narėje įregistruotos įstaigos arba toje pačioje valstybėje narėje įsteigtos finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės dukterinė įmonė;

| h) | ne biržos išvestinės finansinės priemonės — punktai, įtraukti į Direktyvos 2000/.../EB IV priedo sąrašą, išskyrus punktus, kuriems pagal tos direktyvos III priedo 2 dalį priskiriama nulinė rizikos vertė; |
| --- | --- |

h)

ne biržos išvestinės finansinės priemonės — punktai, įtraukti į Direktyvos 2000/.../EB IV priedo sąrašą, išskyrus punktus, kuriems pagal tos direktyvos III priedo 2 dalį priskiriama nulinė rizikos vertė;

| i) | reguliuojama rinka — rinka, apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte; |
| --- | --- |

i)

reguliuojama rinka — rinka, apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte;

| j) | konvertuojamas vertybinis popierius — toks vertybinis popierius, kuris, savininko pasirinkimu, gali būti pakeistas į kitą vertybinį popierių; |
| --- | --- |

j)

konvertuojamas vertybinis popierius — toks vertybinis popierius, kuris, savininko pasirinkimu, gali būti pakeistas į kitą vertybinį popierių;

| k) | varantas — vertybinis popierius, kuris suteikia jo turėtojui teisę pirkti pagrindinius vertybinius popierius už nustatytą kainą iki varanto galiojimo termino pabaigos arba termino pabaigos dieną ir už kurią galima atsiskaityti pristatant pačius pagrindinius vertybinius popierius arba sumokant jų vertę atitinkančią grynųjų pinigų sumą; |
| --- | --- |

k)

varantas — vertybinis popierius, kuris suteikia jo turėtojui teisę pirkti pagrindinius vertybinius popierius už nustatytą kainą iki varanto galiojimo termino pabaigos arba termino pabaigos dieną ir už kurią galima atsiskaityti pristatant pačius pagrindinius vertybinius popierius arba sumokant jų vertę atitinkančią grynųjų pinigų sumą;

| l) | finansavimas parduodamų atsargų sąskaita — pozicijos, pagal kurias realios atsargos parduodamos išankstiniu sandoriu, o finansavimo kaina įšaldoma iki išankstinio sandorio pardavimo datos; |
| --- | --- |

l)

finansavimas parduodamų atsargų sąskaita — pozicijos, pagal kurias realios atsargos parduodamos išankstiniu sandoriu, o finansavimo kaina įšaldoma iki išankstinio sandorio pardavimo datos;

| m) | atpirkimo sandoris ir atvirkštinis atpirkimo sandoris — bet koks sandoris, pagal kurį įstaiga arba įstaigos sandorio šalis perduoda vertybinius popierius, biržos prekes ar garantuotas teises į vertybinius popierius ar biržos prekes, jeigu tokią garantiją suteikia pripažinta birža, turinti teises į minėtus vertybinius popierius ar biržos prekes, ir pagal kurį įstaiga negali perduoti arba įkeisti tam tikrų vertybinių popierių arba biržos prekių daugiau kaip vienai sandorio šaliai vienu metu, įsipareigodama juos (arba tos pačios rūšies vertybinių popierių ar biržos prekių pakaitalus) atpirkti už nustatytą kainą tam tikrą datą, kurią pardavėjas jau yra nurodęs arba dar nurodys. Vertybinius popierius arba biržos prekes parduodančiai įstaigai tai yra atpirkimo sandoris, o juos perkančiai įstaigai — atvirkštinis atpirkimo sandoris; |
| --- | --- |

m)

atpirkimo sandoris ir atvirkštinis atpirkimo sandoris — bet koks sandoris, pagal kurį įstaiga arba įstaigos sandorio šalis perduoda vertybinius popierius, biržos prekes ar garantuotas teises į vertybinius popierius ar biržos prekes, jeigu tokią garantiją suteikia pripažinta birža, turinti teises į minėtus vertybinius popierius ar biržos prekes, ir pagal kurį įstaiga negali perduoti arba įkeisti tam tikrų vertybinių popierių arba biržos prekių daugiau kaip vienai sandorio šaliai vienu metu, įsipareigodama juos (arba tos pačios rūšies vertybinių popierių ar biržos prekių pakaitalus) atpirkti už nustatytą kainą tam tikrą datą, kurią pardavėjas jau yra nurodęs arba dar nurodys. Vertybinius popierius arba biržos prekes parduodančiai įstaigai tai yra atpirkimo sandoris, o juos perkančiai įstaigai — atvirkštinis atpirkimo sandoris;

| n) | vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimas ir vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimasis — bet koks sandoris, kurio metu įstaiga arba jos sandorio šalis perduoda vertybinius popierius arba biržos prekes už atitinkamą užtikrinimo priemonę, skolininkui įsipareigojant grąžinti lygiaverčius vertybinius popierius arba biržos prekes nustatytu laiku ateityje arba tada, kai to pareikalauja perdavėjas; toks sandoris vertybinius popierius arba biržos prekes perduodančiai įstaigai yra vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimas, o įstaigai, kuriai tokie vertybiniai popieriai arba biržos prekės perduodami — vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimasis; |
| --- | --- |

n)

vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimas ir vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimasis — bet koks sandoris, kurio metu įstaiga arba jos sandorio šalis perduoda vertybinius popierius arba biržos prekes už atitinkamą užtikrinimo priemonę, skolininkui įsipareigojant grąžinti lygiaverčius vertybinius popierius arba biržos prekes nustatytu laiku ateityje arba tada, kai to pareikalauja perdavėjas; toks sandoris vertybinius popierius arba biržos prekes perduodančiai įstaigai yra vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimas, o įstaigai, kuriai tokie vertybiniai popieriai arba biržos prekės perduodami — vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimasis;

| o) | kliringo narys — biržos ar kliringo namų narys, palaikantis tiesioginius sutartinius santykius su pagrindine sandorio šalimi (rinkos garantu); |
| --- | --- |

o)

kliringo narys — biržos ar kliringo namų narys, palaikantis tiesioginius sutartinius santykius su pagrindine sandorio šalimi (rinkos garantu);

| p) | vietinė įmonė — įmonė, savo sąskaita veikianti finansinių ateities ir pasirinkimo sandorių arba kitų išvestinių finansinių priemonių rinkose, taip pat pinigų rinkose, turėdama vienintelį tikslą apdrausti pozicijas išvestinių finansinių priemonių rinkose, arba tokia, kuri veikia kitų tų rinkų narių sąskaita ir turi tų pačių rinkų kliringo narių suteiktas garantijas, kai atsakomybę už tokių įmonių sudarytų sutarčių vykdymą prisiima tų pačių rinkų kliringo nariai; |
| --- | --- |

p)

vietinė įmonė — įmonė, savo sąskaita veikianti finansinių ateities ir pasirinkimo sandorių arba kitų išvestinių finansinių priemonių rinkose, taip pat pinigų rinkose, turėdama vienintelį tikslą apdrausti pozicijas išvestinių finansinių priemonių rinkose, arba tokia, kuri veikia kitų tų rinkų narių sąskaita ir turi tų pačių rinkų kliringo narių suteiktas garantijas, kai atsakomybę už tokių įmonių sudarytų sutarčių vykdymą prisiima tų pačių rinkų kliringo nariai;

| r) | delta koeficientas (delta) — numatomas pasirinkimo sandorio kainos pasikeitimas, proporcingas nedideliam pasirinkimo sandorio pagrindinės finansinės priemonės kainos pasikeitimui; |
| --- | --- |

r)

delta koeficientas (delta) — numatomas pasirinkimo sandorio kainos pasikeitimas, proporcingas nedideliam pasirinkimo sandorio pagrindinės finansinės priemonės kainos pasikeitimui;

| q) | nuosavos lėšos — nuosavos lėšos, kurios apibūdintos Direktyvoje 2000/.../EB; |
| --- | --- |

q)

nuosavos lėšos — nuosavos lėšos, kurios apibūdintos Direktyvoje 2000/.../EB;

| s) | kapitalas — nuosavos lėšos. |
| --- | --- |

s)

kapitalas — nuosavos lėšos.

Taikant priežiūrą konsoliduotu pgrindu, „investicinės įmonės“ sąvoka apima trečiųjų šalių „investicines įmones“.

Taikant e punktą, finansinių priemonių sąvoka apima ir pirminės rinkos finansines priemones arba pinigų rinkos priemones, ir išvestines finansines priemones, kurių vertė nustatoma remiantis pagrindinės finansinės priemonės kaina arba kitų pagrindinių punktų norma, indeksu arba kaina, ir būtinai apima Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnyje nurodytas priemones.

2.   Sąvokos „patronuojanti įmonė“, „dukterinė įmonė“, „turto valdymo bendrovė“ ir „finansų įstaiga“ apima įmones, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/.../EB 4 straipsnyje.

Sąvokos „finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė“, „patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė valstybėje narėje“, „ES patronuojanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė“ ir „papildomas paslaugas teikianti įmonė“ apima įmones, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/.../EB 4 straipsnyje, jei visos nuorodos į kredito įstaigas pakeičiamos nuorodomis į įstaigas.

3.   Taikant Direktyvą 2000/.../EB grupėms, nurodytoms 2 straipsnio 1 dalyje, kurių sudėtyje nėra kredito įstaigų, taikomi šie apibrėžimai:

| a) | finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė — finansų įstaiga, kurios visos arba beveik visos dukterinės įmonės yra investicinės įmonės arba kitos finansų įstaigos, iš kurių bent viena yra investicinė įmonė, ir kuri nėra mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, apibrėžta 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros (9); |
| --- | --- |

a)

finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė — finansų įstaiga, kurios visos arba beveik visos dukterinės įmonės yra investicinės įmonės arba kitos finansų įstaigos, iš kurių bent viena yra investicinė įmonė, ir kuri nėra mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, apibrėžta 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros (9);

| b) | mišrią veiklą vykdanti kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė — patronuojanti įmonė, kuri nėra nei finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, nei investicinė įmonė ar mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, apibrėžta Direktyvoje 2002/87/EB, kurios bent viena iš dukterinių įmonių yra investicinė įmonė; ir |
| --- | --- |

b)

mišrią veiklą vykdanti kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė — patronuojanti įmonė, kuri nėra nei finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, nei investicinė įmonė ar mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, apibrėžta Direktyvoje 2002/87/EB, kurios bent viena iš dukterinių įmonių yra investicinė įmonė; ir

| c) | kompetentingos institucijos — nacionalinės institucijos, kurioms pagal įstatymus ar kitus teisės aktus suteikti įgaliojimai atlikti investicinių įmonių priežiūrą. |
| --- | --- |

c)

kompetentingos institucijos — nacionalinės institucijos, kurioms pagal įstatymus ar kitus teisės aktus suteikti įgaliojimai atlikti investicinių įmonių priežiūrą.

II SKYRIUS

PRADINIS KAPITALAS

4 straipsnis

Taikant šią direktyvą „pradinį kapitalą“ sudaro Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio a ir b punktuose nurodytos pozicijos.

5 straipsnis

1.   Pradinį kapitalą, kurį sudaro 125 000 euro, privalo turėti investicinė įmonė, kuri nevykdo veiklos, susijusios su finansinėmis priemonėmis, savo sąskaita arba negarantuoja finansinių priemonių emisijų išplatinimo besąlyginių įsipareigojimų pagrindu, bet kuri turi klientų pinigus ir (arba) vertybinius popierius ir siūlo vieną arba daugiau iš šių paslaugų:

| a) | priimti ir persiųsti investuotojų pavedimus dėl finansinių priemonių; |
| --- | --- |

a)

priimti ir persiųsti investuotojų pavedimus dėl finansinių priemonių;

| b) | vykdyti investuotojų pavedimus dėl finansinių priemonių; arba |
| --- | --- |

b)

vykdyti investuotojų pavedimus dėl finansinių priemonių; arba

| c) | valdyti investicijų į finansines priemones individualius portfelius. |
| --- | --- |

c)

valdyti investicijų į finansines priemones individualius portfelius.

2.   Kompetentingos institucijos gali leisti investicinei įmonei, vykdančiai investuotojų pavedimus dėl finansinių priemonių, laikyti tokias finansines priemones savo sąskaitoje, jeigu įvykdomos šios sąlygos:

| a) | tokios pozicijos atsiranda tik dėl to, kad įmonei nepavyko tiksliai suderinti investuotojų pavedimų; |
| --- | --- |

a)

tokios pozicijos atsiranda tik dėl to, kad įmonei nepavyko tiksliai suderinti investuotojų pavedimų;

| b) | visų tokių pozicijų bendroji rinkos vertė negali būti didesnė kaip 15 proc. įmonės pradinio kapitalo; |
| --- | --- |

b)

visų tokių pozicijų bendroji rinkos vertė negali būti didesnė kaip 15 proc. įmonės pradinio kapitalo;

| c) | įmonė vykdo 18, 20 ir 28 straipsniuose nustatytus reikalavimus; ir |
| --- | --- |

c)

įmonė vykdo 18, 20 ir 28 straipsniuose nustatytus reikalavimus; ir

| d) | tokios pozicijos yra atsitiktinio ir laikino pobūdžio ir yra griežtai apribotos laikotarpiu, kuris reikalingas įvykdyti atitinkamą sandorį. |
| --- | --- |

d)

tokios pozicijos yra atsitiktinio ir laikino pobūdžio ir yra griežtai apribotos laikotarpiu, kuris reikalingas įvykdyti atitinkamą sandorį.

Ne prekybos knygos finansinių priemonių pozicijų turėjimas, norint investuoti nuosavas lėšas, nelaikomas veikla, 1 dalyje nurodytų paslaugų atžvilgiu, arba taikant 3 dalį.

3.   Valstybės narės gali sumažinti 1 dalyje nurodytą sumą iki 50 000 euro tais atvejais, kai įmonė neturi leidimo laikyti klientų pinigų arba vertybinių popierių, taip pat neturi leidimo veikti savo sąskaita arba garantuoti naujos vertybinių popierių emisijos išplatinimo.

6 straipsnis

Vietinės įmonės turi turėti 50 000 euro pradinį kapitalą, jeigu jos naudojasi įsisteigimo arba paslaugų teikimo laisve, nurodyta Direktyvos 2004/39/EB 31 ir 32 straipsniuose.

7 straipsnis

3 straipsnio 1 dalies b punkto iii papunktyje nurodytos įmonės turi turėti:

| a) | 50 000 euro pradinį kapitalą; |
| --- | --- |

a)

50 000 euro pradinį kapitalą;

| b) | profesinės civilinės atsakomybės draudimą, galiojantį visoje Bendrijos teritorijoje ar kitą panašią garantiją, numatančią atsakomybę už profesinį aplaidumą, siekiančią mažiausiai 1 000 000 euro sumą kiekvienam ieškiniui ir 1 500 000 euro per metus bendrai visiems ieškiniams; arba |
| --- | --- |

b)

profesinės civilinės atsakomybės draudimą, galiojantį visoje Bendrijos teritorijoje ar kitą panašią garantiją, numatančią atsakomybę už profesinį aplaidumą, siekiančią mažiausiai 1 000 000 euro sumą kiekvienam ieškiniui ir 1 500 000 euro per metus bendrai visiems ieškiniams; arba

| c) | pradinio kapitalo ir profesinės civilinės atsakomybės draudimo kombinaciją, atitinkančią a ar b punkte nurodytą dydį. |
| --- | --- |

c)

pradinio kapitalo ir profesinės civilinės atsakomybės draudimo kombinaciją, atitinkančią a ar b punkte nurodytą dydį.

Komisija periodiškai patikslina pirmoje pastraipoje nurodytas sumas, siekdama atsižvelgti į Eurostato skelbiamus Europos vartotojų kainų indekso pokyčius, atitinkančius tuo pat metu pagal 2002 m. gruodžio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/92/EB dėl draudimo tarpininkavimo (10) 4 straipsnio 7 dalimi padarytus patikslinimus.

8 straipsnis

Jeigu 3 straipsnio 1 dalies b punkto iii papunktyje nurodyta įmonė yra įregistruota pagal Direktyvą 2002/92/EB, ji turi atitikti tos direktyvos 4 straipsnio 3 dalį ir turėti:

| a) | 25 000 euro pradinį kapitalą; |
| --- | --- |

a)

25 000 euro pradinį kapitalą;

| b) | profesinės civilinės atsakomybės draudimą, galiojantį visoje Bendrijos teritorijoje ar kitą panašią garantiją, numatančią atsakomybę už profesinį aplaidumą, siekiančią mažiausiai 500 000 euro sumą kiekvienam ieškiniui ir 750 000 euro per metus bendrai visiems ieškiniams; arba |
| --- | --- |

b)

profesinės civilinės atsakomybės draudimą, galiojantį visoje Bendrijos teritorijoje ar kitą panašią garantiją, numatančią atsakomybę už profesinį aplaidumą, siekiančią mažiausiai 500 000 euro sumą kiekvienam ieškiniui ir 750 000 euro per metus bendrai visiems ieškiniams; arba

| c) | pradinio kapitalo ir profesinės civilinės atsakomybės draudimo kombinaciją, atitinkančią a ar b punkte nurodytą dydį. |
| --- | --- |

c)

pradinio kapitalo ir profesinės civilinės atsakomybės draudimo kombinaciją, atitinkančią a ar b punkte nurodytą dydį.

9 straipsnis

Visos investicinės įmonės, išskyrus nurodytas 5–8 straipsniuose, turi turėti 730 000 euro pradinį kapitalą.

10 straipsnis

1.   Nukrypdamos nuo 5 straipsnio 1 ir 3 dalių bei 6 ir 9 straipsnių, valstybės narės gali ir toliau leisti veikti investicinėms įmonėms bei 6 straipsnyje nurodytoms įmonėms, veikusioms prieš 1995 m. gruodžio 31 d., kurių nuosavos lėšos yra mažesnės už 5 straipsnio 1 ir 3 dalyse bei 6 ir 9 straipsniuose nustatytą pradinio kapitalo dydį.

Tokių įmonių ar investicinių įmonių nuosavos lėšos negali būti mažesnės negu didžiausias referentinis dydis, apskaičiuotas po šios direktyvos paskelbimo dienos. Minėtas referentinis dydis yra lygus vidutiniam nuosavų lėšų dydžiui, esančiam kiekvieną dieną, kuris apskaičiuojamas šešių mėnesių laikotarpiu iki apskaičiavimo dienos. Jis apskaičiuojamas kas pusę metų atsižvelgiant į atitinkamą praėjusį laikotarpį.

2.   Jeigu 1 dalyje nurodytos įmonės kontrolę perima kitas nei anksčiau ją kontroliavęs fizinis arba juridinis asmuo, tokios įmonės nuosavos lėšos turi siekti bent jau 5 straipsnio 1 ir 3 dalyje bei 6 ir 9 straipsniuose nustatytą dydį, pirmojo perdavimo pagal paveldėjimo teisę, atliekamo po 1995 m. gruodžio 31 d., atveju, gavus kompetentingų institucijų pritarimą, tačiau ne ilgiau kaip 10 metų po tokio perdavimo dienos.

3.   Esant specialioms aplinkybėms ir gavus kompetentingų institucijų patvirtinimą, dviejų arba daugiau investicinių įmonių ir (arba) 6 straipsnyje nurodytų įmonių susijungimo atveju, po susijungimo susikūrusios įmonės nuosavos lėšos nebūtinai turi 5 straipsnio 1 ir 3 dalyse bei 6 ir 9 straipsniuose nustatytą dydį. Vis dėlto per bet kurį laikotarpį, kurio metu nebuvo pasiekti 5 straipsnio 1 ir 3 dalyse bei 6 ir 9 straipsniuose nurodyti dydžiai, naujos įmonės, susikūrusios po susijungimo, nuosavos lėšos negali būti mažesnės už įmonių nuosavų lėšų, buvusių susijungimo metu, bendrą dydį.

4.   Investicinių įmonių bei 6 straipsnyje nurodytų įmonių nuosavos lėšos negali būti mažesnės negu 5 straipsnio 1 ir 3 dalyse, 6 ir 9 straipsniuose bei šio straipsnio 1 ir 3 dalyse nustatyti dydžiai.

Jeigu tokių įmonių ir investicinių įmonių nuosavos lėšos nesiekia nustatytų dydžių, kompetentingos institucijos gali, jeigu leidžia aplinkybės, nustatyti tokioms įmonėms ribotos trukmės laikotarpį, per kurį jos turi ištaisyti savo padėtį arba nutraukti veiklą.

III SKYRIUS

PREKYBOS KNYGA

11 straipsnis

1.   Įstaigos prekybos knygą sudaro visos finansinių priemonių ir biržos prekių pozicijos, kurios laikomos prekybos tikslais arba siekiant apdrausti kitas prekybos knygos pozicijas ir kurios nėra susaistytos jokiais prekybą jomis ribojančiais susitarimais arba jomis gali būti apdrausta.

2.   Prekybos tikslais laikomos pozicijos — tai pozicijos, kurios specialiai laikomos ketinant per trumpą laiką jas perparduoti ir (arba) tikintis gauti pelno dėl dabartinių ir (arba) tikėtinų pirkimo ir pardavimo kainų skirtumų arba dėl kitų kainų ar palūkanų normų pasikeitimų. Sąvoka „pozicijos“ apima savo sąskaita įgytas pozicijas ir pozicijas, atsiradusias dėl klientų aptarnavimo bei rinkos formavimo.

3.   Prekybinė veikla apibrėžiama įstaigos strategijoje, politikoje ir procedūrose, kurios parengiamos pozicijos ar portfelio valdymo pagal VII priedo A dalį tikslais.

4.   Įstaigos sukuria ir taiko sistemas bei kontrolę, skirtą jų prekybos knygai tvarkyti pagal VII priedo B ir D dalis.

5.   Į prekybos knygą gali būti įtrauktos vidinio apsidraudimo pozicijos, ir šiuo atveju taikoma VII priedo C dalis.

IV SKYRIUS

NUOSAVOS LĖŠOS

12 straipsnis

„Pirminės nuosavos lėšos“ yra Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio a-c punktuose nurodyta suma, atėmus i-k punktų sumą.

Komisija iki 2009 m. sausio 1 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia atitinkamą pasiūlymą dėl šio skyriaus pakeitimo.

13 straipsnis

1.   Atsižvelgiant į šio straipsnio 2-5 dalis ir 14-17 straipsnius, investicinių įmonių bei kredito įstaigų nuosavos lėšos nustatomos pagal Direktyvą 2000/.../EB.

Be to, pirma pastraipa taikoma investicinėms įmonėms, kurių teisinė forma nėra viena iš išvardytų 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtosios Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (11) 1 straipsnio 1 dalyje.

2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies, kompetentingos institucijos gali leisti, kad įstaigos, privalančios vykdyti pagal 21 ir 28-32 straipsnius bei I ir III-VI priedus apskaičiuotus kapitalo reikalavimus, naudotų alternatyvų nuosavų lėšų nustatymo būdą, bet tik tam tikslui. Jokia tam tikslui naudojama nuosavų lėšų dalis tuo pačiu metu negali būti naudojama kitiems kapitalo reikalavimams vykdyti.

Toks alternatyvus nuosavų lėšų nustatymas — tai toliau pateikiamuose šios pastraipos a-c punktuose nurodytų elementų suma, atėmus d punkte nurodytą elementą, kurį atimti kompetentingos institucijos gali leisti savo nuožiūra:

| a) | nuosavos lėšos, apibūdintos Direktyvoje 2000/.../EB, išskyrus tik tos direktyvos 57 straipsnio l-p punktų taikymą toms investicinėms įmonėms, iš kurių reikalaujama iš šios dalies a–c punktų sumos atimti d punktą; |
| --- | --- |

a)

nuosavos lėšos, apibūdintos Direktyvoje 2000/.../EB, išskyrus tik tos direktyvos 57 straipsnio l-p punktų taikymą toms investicinėms įmonėms, iš kurių reikalaujama iš šios dalies a–c punktų sumos atimti d punktą;

| b) | įstaigos grynasis prekybos knygos pelnas, atėmus visus galimus mokesčius ar dividendus, ir grynąjį nuostolį, susidariusį dėl įstaigos kitos veiklos, su sąlyga, kad nė viena iš šių sumų nepriskirta šios dalies a punktui pagal Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio b arba k punktus; |
| --- | --- |

b)

įstaigos grynasis prekybos knygos pelnas, atėmus visus galimus mokesčius ar dividendus, ir grynąjį nuostolį, susidariusį dėl įstaigos kitos veiklos, su sąlyga, kad nė viena iš šių sumų nepriskirta šios dalies a punktui pagal Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio b arba k punktus;

| c) | subordinuotos paskolos kapitalas ir (arba) šio straipsnio 5 dalyje nurodyti punktai, kuriems taikomos šio straipsnio 3 ir 4 dalyse bei 14 straipsnyje išdėstytos sąlygos; |
| --- | --- |

c)

subordinuotos paskolos kapitalas ir (arba) šio straipsnio 5 dalyje nurodyti punktai, kuriems taikomos šio straipsnio 3 ir 4 dalyse bei 14 straipsnyje išdėstytos sąlygos;

| d) | 15 straipsnyje nurodytas nelikvidus turtas. |
| --- | --- |

d)

15 straipsnyje nurodytas nelikvidus turtas.

3.   2 dalies antros pastraipos c punkte nurodyto subordinuotų paskolų kapitalo pradinis terminas yra ne mažiau kaip dveji metai. Šis kapitalas turi būti visiškai apmokėtas, o į subordinuotos paskolos sutartį neturi būti įtraukta jokia sąlyga, numatanti, jog esant tam tikroms nurodytoms aplinkybėms, išskyrus įstaigos likvidavimą, paskola turi būti grąžinta prieš nustatytą grąžinimo dieną, išskyrus atvejus, kai tokiam paskolos grąžinimui pritaria kompetentingos institucijos. Tuo atveju, jeigu, grąžinus paskolą, atitinkamos įstaigos nuosavos lėšos sudarytų mažiau kaip 100 proc. visų tos įstaigos kapitalo reikalavimų, kuriuos turi vykdyti įstaiga, dydžio, negali būti grąžinama nei pagrindinė subordinuotos paskolos suma, nei jos palūkanos.

Be to, jeigu įstaigos nuosavos lėšos pasidaro mažesnės kaip 120 proc. visų kapitalo reikalavimų, kuriuos turi vykdyti įstaiga, ji apie bet kokį subordinuotų paskolų kapitalo grąžinimą informuoja kompetentingas institucijas.

4.   2 dalies antros pastraipos c punkte minimas subordinuotų paskolų kapitalas negali viršyti didžiausios 150 proc. pirminių nuosavų lėšų sumos, laikomos pagal 21 ir 28-32 straipsnius bei I-VI priedus apskaičiuotiems reikalavimams įvykdyti, ir gali priartėti prie šio maksimalaus dydžio tik tam tikromis aplinkybėmis, kurios yra priimtinos kompetentingoms institucijoms.

5.   Kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms pakeisti 2 dalies antros pastraipos c punkte nurodytą subordinuotų paskolų kapitalą elementais, kurie nurodyti Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio d-h punktuose.

14 straipsnis

1.   Kompetentingos institucijos gali leisti investicinėms įmonėms viršyti 13 straipsnio 4 dalyje nurodytą subordinuotų paskolų kapitalo maksimalų dydį, jeigu, jų nuomone, toks viršijimas rizikos ribojimo požiūriu yra leistinas ir jeigu tokio subordinuotų paskolų kapitalo ir 13 straipsnio 5 dalyje minimų punktų bendra suma neviršija 200 proc. pirminių nuosavų lėšų, laikomų pagal 21 ir 28-32 straipsnius bei I ir III-VI priedus apskaičiuotiems reikalavimams vykdyti, arba 250 proc. tos pačios sumos, jeigu investicinės įmonės, skaičiuodamos nuosavas lėšas, atima 13 straipsnio 2 dalyje nurodytą d punktą.

2.   Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigai viršyti 13 straipsnio 4 dalyje nurodytą subordinuotų paskolų kapitalo maksimalų dydį, jeigu, jų nuomone, toks viršijimas rizikos ribojimo požiūriu yra leistinas, ir jeigu tokio subordinuotų paskolų kapitalo ir Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio d-h punktų bendra suma neviršija 250 proc. pirminių nuosavų lėšų, laikomų pagal šios direktyvos 28-32 straipsnius ir I bei III-VI priedus apskaičiuotiems reikalavimams vykdyti.

15 straipsnis

Nelikvidus turtas, kaip nurodyta 13 straipsnio 2 dalies antros pastraipos d punkte, apima:

| a) | ilgalaikį materialų turtą, išskyrus žemę bei pastatus, kuriuos gali būti leista laikyti už jais apdraustas paskolas; |
| --- | --- |

a)

ilgalaikį materialų turtą, išskyrus žemę bei pastatus, kuriuos gali būti leista laikyti už jais apdraustas paskolas;

| b) | turtą, turimą kredito bei finansų įstaigose, įskaitant subordinuotus reikalavimus šioms įstaigoms, kurios gali būti priskirtos tokių įstaigų nuosavoms lėšoms, jeigu jos nebuvo atskaičiuotos pagal Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio l-p punktus arba pagal šios direktyvos 16 straipsnio d punktą; |
| --- | --- |

b)

turtą, turimą kredito bei finansų įstaigose, įskaitant subordinuotus reikalavimus šioms įstaigoms, kurios gali būti priskirtos tokių įstaigų nuosavoms lėšoms, jeigu jos nebuvo atskaičiuotos pagal Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio l-p punktus arba pagal šios direktyvos 16 straipsnio d punktą;

| c) | turtą, turimą kitose įmonėse ir investicijas į kitas įmones, išskyrus kredito ir finansų įstaigas, jei negali būti iš karto realizuojamas; |
| --- | --- |

c)

turtą, turimą kitose įmonėse ir investicijas į kitas įmones, išskyrus kredito ir finansų įstaigas, jei negali būti iš karto realizuojamas;

| d) | trūkumus dukterinėse įmonėse; |
| --- | --- |

d)

trūkumus dukterinėse įmonėse;

| e) | indėlius, išskyrus tuos, kurie gali būti grąžinami per 90 dienų, neįskaitant mokėjimų, susijusių su ateities arba pasirinkimo sandoriais, kuriems nustatytas privalomas įnašas; |
| --- | --- |

e)

indėlius, išskyrus tuos, kurie gali būti grąžinami per 90 dienų, neįskaitant mokėjimų, susijusių su ateities arba pasirinkimo sandoriais, kuriems nustatytas privalomas įnašas;

| f) | paskolas ir kitas gautinas sumas, išskyrus tas, kurios turi būti grąžintos per 90 dienų; ir |
| --- | --- |

f)

paskolas ir kitas gautinas sumas, išskyrus tas, kurios turi būti grąžintos per 90 dienų; ir

| g) | realias atsargas, jeigu joms jau netaikomi kapitalo reikalavimai, kurie yra ne mažiau griežti už tuos, kurie nurodyti 18 ir 20 straipsniuose. |
| --- | --- |

g)

realias atsargas, jeigu joms jau netaikomi kapitalo reikalavimai, kurie yra ne mažiau griežti už tuos, kurie nurodyti 18 ir 20 straipsniuose.

Taikydamos b punktą, kompetentingos institucijos gali šio straipsnio netaikyti, jeigu investicinė įmonė yra laikinai įsigijusi kredito ar finansų įstaigos akcijų ir jeigu tai traktuojama kaip finansinė parama, skirta atitinkamai įstaigai reorganizuoti ir išgelbėti. Kompetentingos institucijos gali netaikyti šio straipsnio ir tuo atveju, jeigu akcijos yra įtrauktos į investicinės įmonės prekybos knygą.

16 straipsnis

Investicinės įmonės, priskiriamos įstaigoms, kurioms suteikta teisė netaikyti 22 straipsnyje numatytų reikalavimų, savo nuosavas lėšas apskaičiuoja pagal 13-15 straipsnius taikydamos toliau pateikiamas nuostatas:

| a) | atimamas 13 straipsnio 2 dalies d punkte nurodytas nelikvidus turtas; |
| --- | --- |

a)

atimamas 13 straipsnio 2 dalies d punkte nurodytas nelikvidus turtas;

| b) | 13 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta išimtis neapima tų Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio l-p punktuose nurodytų investicinės įmonės turto dalių įmonėse, kurioms taikoma šios direktyvos 2 straipsnio 1 dalyje apibūdinta konsoliduota priežiūra; |
| --- | --- |

b)

13 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta išimtis neapima tų Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio l-p punktuose nurodytų investicinės įmonės turto dalių įmonėse, kurioms taikoma šios direktyvos 2 straipsnio 1 dalyje apibūdinta konsoliduota priežiūra;

| c) | apribojimai, nurodyti Direktyvos 2000/.../EB 66 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, apskaičiuojami iš pirminių nuosavų lėšų atimant šio straipsnio b punkte nurodytų tos direktyvos 57 straipsnio l-p punktų komponentus, kurie priskiriami tų įmonių pirminėms nuosavoms lėšoms; ir |
| --- | --- |

c)

apribojimai, nurodyti Direktyvos 2000/.../EB 66 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, apskaičiuojami iš pirminių nuosavų lėšų atimant šio straipsnio b punkte nurodytų tos direktyvos 57 straipsnio l-p punktų komponentus, kurie priskiriami tų įmonių pirminėms nuosavoms lėšoms; ir

| d) | Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio l-p punktų elementai, apibūdinti c punkte, yra atimami iš pirminių nuosavų lėšų, o ne iš bendros visų elementų sumos, kaip nustatyta tos direktyvos 66 straipsnio 1 dalies c punkte, ypač kai tai susiję su reikalavimų, išdėstytų šios direktyvos 13 straipsnio 4 ir 5 dalyse bei 14 straipsnyje, vykdymu. |
| --- | --- |

d)

Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio l-p punktų elementai, apibūdinti c punkte, yra atimami iš pirminių nuosavų lėšų, o ne iš bendros visų elementų sumos, kaip nustatyta tos direktyvos 66 straipsnio 1 dalies c punkte, ypač kai tai susiję su reikalavimų, išdėstytų šios direktyvos 13 straipsnio 4 ir 5 dalyse bei 14 straipsnyje, vykdymu.

17 straipsnis

1.   Jeigu įstaiga, taikydama II priedą, pagal riziką įvertintas pozicijas apskaičiuoja pagal Direktyvos 2000/.../EB 84-89 straipsnius, apskaičiavimo, numatyto Direktyvos 2000/.../EB VII priedo 1 dalies 4 punkte, tikslais taikomos šios nuostatos:

| a) | vertės koregavimai, atlikti atsižvelgiant į sandorio šalies kredito kokybę, gali būti įtraukti į vertės koregavimų ir atidėjinių, atliekamų dėl II priede nurodytų pozicijų, sumą; ir |
| --- | --- |

a)

vertės koregavimai, atlikti atsižvelgiant į sandorio šalies kredito kokybę, gali būti įtraukti į vertės koregavimų ir atidėjinių, atliekamų dėl II priede nurodytų pozicijų, sumą; ir

| b) | jei kompetentingos institucijos leidžia, tuo atveju, kai, vertinant į prekybos knygą įtrauktą poziciją, deramai atsižvelgiama į sandorio šalies kredito riziką, sandorio šalies rizikos pozicijos tikėtinas nuostolis yra lygus nuliui. |
| --- | --- |

b)

jei kompetentingos institucijos leidžia, tuo atveju, kai, vertinant į prekybos knygą įtrauktą poziciją, deramai atsižvelgiama į sandorio šalies kredito riziką, sandorio šalies rizikos pozicijos tikėtinas nuostolis yra lygus nuliui.

Taikant a punktą, tokie vertės koregavimai neįtraukiami į minėtų įstaigų nuosavas lėšas, išskyrus atvejus, kai tai daroma pagal šios dalies nuostatas.

2.   Taikant šį straipsnį, taikomi Direktyvos 2000/.../EB 153 ir 154 straipsniai.

V SKYRIUS

1 skirsnis

Nuostatos dėl rizikos

18 straipsnis

1.   Įstaigos turi turėti nuosavų lėšų, kurios visais atvejais viršija arba yra lygios bendrai sumai, gaunamai sudėjus:

| a) | jų prekybos knygoje apskaitomai veiklai nustatyto kapitalo poreikio sumą, kuri skaičiuojama pagal metodus ir pasirinkimo galimybes, nustatytus 28-32 straipsniuose bei I, II ir VI prieduose ir prireikus V priede; ir |
| --- | --- |

a)

jų prekybos knygoje apskaitomai veiklai nustatyto kapitalo poreikio sumą, kuri skaičiuojama pagal metodus ir pasirinkimo galimybes, nustatytus 28-32 straipsniuose bei I, II ir VI prieduose ir prireikus V priede; ir

| b) | visoms jų veiklos rūšims nustatyto kapitalo poreikio sumą, kuri skaičiuojama pagal metodus ir pasirinkimo galimybes, nustatytus III ir IV prieduose ir prireikus V priede. |
| --- | --- |

b)

visoms jų veiklos rūšims nustatyto kapitalo poreikio sumą, kuri skaičiuojama pagal metodus ir pasirinkimo galimybes, nustatytus III ir IV prieduose ir prireikus V priede.

2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies, kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms apskaičiuoti jų prekybos knygoje apskaitomai veiklai taikomą kapitalo poreikį pagal Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio a punktą ir šios direktyvos II priedo 6, 7 ir 9 punktus, jeigu prekybos knygoje apskaitomos veiklos apimtis atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | tokių įstaigų prekybos knygoje apskaitoma veikla paprastai neviršija 5 proc. visos įstaigų veiklos; |
| --- | --- |

a)

tokių įstaigų prekybos knygoje apskaitoma veikla paprastai neviršija 5 proc. visos įstaigų veiklos;

| b) | visos jų prekybos knygos pozicijos paprastai neviršija 15 milijonų euro; |
| --- | --- |

b)

visos jų prekybos knygos pozicijos paprastai neviršija 15 milijonų euro;

| c) | tokių įstaigų prekybos knygoje apskaitoma veikla jokiais atvejais neviršija 6 proc. visos įstaigų veiklos, o jų prekybos knygos visos pozicijos jokiais atvejais neviršija 20 milijonų euro. |
| --- | --- |

c)

tokių įstaigų prekybos knygoje apskaitoma veikla jokiais atvejais neviršija 6 proc. visos įstaigų veiklos, o jų prekybos knygos visos pozicijos jokiais atvejais neviršija 20 milijonų euro.

3.   Siekdamos apskaičiuoti prekybos knygoje apskaitomos veiklos santykį su visa veikla, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalies a ir c punktuose, kompetentingos institucijos gali remtis balansinės ir nebalansinės veiklos bendra apimtimi, pelno ir nuostolio ataskaita arba atitinkamų įstaigų nuosavomis lėšomis, arba visais minėtais vertinimais kartu. Apskaičiavus balansinės ir nebalansinės veiklos apimtis, skolos finansinės priemonės įvertinamos pagal jų rinkos kainas arba pagal jų nominalias vertes, akcijos įvertinamos pagal jų rinkos kainą, o išvestinės priemonės — pagal jų pagrindinių priemonių nominalias arba rinkos vertes. Ilgosios ir trumposios pozicijos yra susumuojamos nepaisant jų ženklo.

4.   Tuo atveju, jeigu įstaiga ilgesnį laikotarpį viršija šio straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nustatytą vieną arba abu apribojimus arba jeigu ji viršija 2 dalies c punkte nustatytus vieną arba abu apribojimus, iš jos reikalaujama įvykdyti 1 dalies a punkte išdėstytus reikalavimus, susijusius su jos prekybos knygoje apskaitoma veikla, ir apie tai informuoti kompetentingą instituciją.

19 straipsnis

1.   Taikant I priedo 14 punktą, I priedo 1 lentelėje pateiktų subjektų išleistiems skolos vertybiniams popieriams
  ,
  jei šie yra išreikšti ir finansuoti nacionaline valiuta, nacionalinių institucijų nuožiūra gali būti taikomas 0 proc. rizikos koeficientas.

2.   Nukrypdamos nuo šios direktyvos I priedo 13 ir 14 punktų, valstybės narės gali nustatyti kapitalo poreikį specifinei rizikai padengti visoms obligacijoms, kurioms taikomi Direktyvos 2000/.../EB VI priedo 1 dalies 68-71 punktai, lygų kapitalo poreikiui specifinei rizikai padengti, numatytam pripažįstamai pozicijai, kurios likęs išpirkimo terminas yra toks pat, kaip ir likęs iki šios obligacijos išpirkimo, sumažintą tos direktyvos VI priedo 1 dalies 71 punkte nurodytais procentiniais dydžiais.

3.   Jeigu, kaip nurodyta I priedo 52 punkte, viena kompetentinga institucija patvirtina, kad trečiosios šalies kolektyvinio investavimo įmonė atitinka reikalavimus, kitos valstybės narės kompetentinga institucija gali pasinaudoti šiuo patvirtinimu ir pati vertinimo neatlikti.

20 straipsnis

1.   Atsižvelgiant į šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalis bei šios direktyvos 34 straipsnį, investicinėms įmonėms taikomi Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio reikalavimai.

2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies, kompetentingos institucijos gali leisti, kad investicinės įmonės, neturinčios leidimo teikti Direktyvos 2004/39/EB I priedo A skirsnio 3 ir 6 punktuose išvardytas investicines paslaugas, turėtų nuosavų lėšų, kurios visais atvejais būtų didesnės už didesniąją iš toliau nurodytų sumų arba jai lygios:

| a) | Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio a-c punktuose nurodyto kapitalo poreikio sumą(-ai); ir |
| --- | --- |

a)

Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio a-c punktuose nurodyto kapitalo poreikio sumą(-ai); ir

| b) | šios direktyvos 21 straipsnyje nustatytą(-ai) sumą(-ai). |
| --- | --- |

b)

šios direktyvos 21 straipsnyje nustatytą(-ai) sumą(-ai).

3.   Nukrypdamos nuo 1 dalies, kompetentingos institucijos gali leisti, kad investicinės įmonės, turinčios 9 straipsnyje nurodytą pradinį kapitalą, bet priskiriamos toliau nurodytoms kategorijoms, turėtų nuosavų lėšų, kurios visais atvejais būtų didesnės už tas, kurios gaunamos sudėjus kapitalo poreikį, apskaičiuotą pagal Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio a-c punktų reikalavimus ir šios direktyvos 21 straipsnyje nustatytą sumą, arba joms lygios:

| a) | investicinės įmonės, veikiančios savo sąskaita tik tam, kad įvykdytų kliento pavedimą, arba siekdamos galimybės naudotis kliringo ir atsiskaitymo sistema arba pripažinta birža, kai veikia kaip tarpininkės arba vykdo kliento pavedimą; ir |
| --- | --- |

a)

investicinės įmonės, veikiančios savo sąskaita tik tam, kad įvykdytų kliento pavedimą, arba siekdamos galimybės naudotis kliringo ir atsiskaitymo sistema arba pripažinta birža, kai veikia kaip tarpininkės arba vykdo kliento pavedimą; ir

| b) | investicinės įmonės:






  i) | kurios nelaiko klientų pinigų ar vertybinių popierių; |
| --- | --- | --- |

b)

investicinės įmonės:

i)

kurios nelaiko klientų pinigų ar vertybinių popierių;

| ii) | kurios veikia tik savo sąskaita; |
| --- | --- |

ii)

kurios veikia tik savo sąskaita;

| iii) | kurios neturi išorės klientų; |
| --- | --- |

iii)

kurios neturi išorės klientų;

| iv) | už kurių sandorių įvykdymą ir apmokėjimą atsako kliringo įstaiga ir už kurių sandorius garantuoja ta kliringo įstaiga. |
| --- | --- |

iv)

už kurių sandorių įvykdymą ir apmokėjimą atsako kliringo įstaiga ir už kurių sandorius garantuoja ta kliringo įstaiga.

4.   Visos kitos Direktyvos 2000/.../EB V priedo nuostatos, susijusios su operacine rizika, 2 ir 3 dalyse nurodytoms investicinėms įmonėms taikomos ir toliau.

5.   21 straipsnis taikomas tik investicinėms įmonėms, kurioms taikomos 2 arba 3 dalys ten atitinkamai aprašytu būdu.

21 straipsnis

Investicinių įmonių nuosavos lėšos turi sudaryti vieną ketvirtadalį jų praėjusių metų nustatytų pridėtinių išlaidų.

Kompetentingos institucijos gali šį reikalavimą patikslinti tuo atveju, jeigu nuo praėjusių metų įmonės veikloje įvyko esminių pokyčių.

Jeigu įmonė dar nėra baigusi vienerių metų veiklos, pradedant nuo tos dienos, kai ji pradėjo veikti, tuomet reikalavimas yra lygus vienam ketvirtadaliui nustatytų pridėtinių išlaidų, kurios nurodomos jos verslo plane, jeigu kompetentingos institucijos nereikalauja šį planą patikslinti.

2 skirsnis

Konsoliduotas reikalavimų taikymas

22 straipsnis

1.   Kompetentingos institucijos, iš kurių reikalaujama arba kurioms pavesta vykdyti konsoliduotą 2 straipsnyje nurodytų grupių priežiūrą, įvertinusios kiekvieną atvejį atskirai, gali kapitalo reikalavimų netaikyti visai grupei, jeigu:

| a) | kiekviena tokiai grupei priklausanti ES investicinė įmonė taiko 16 straipsnyje pateiktą nuosavų lėšų apskaičiavimą; |
| --- | --- |

a)

kiekviena tokiai grupei priklausanti ES investicinė įmonė taiko 16 straipsnyje pateiktą nuosavų lėšų apskaičiavimą;

| b) | visos tokiai grupei priklausančios investicinės įmonės gali būti priskirtos 20 straipsnio 2 ir 3 dalyse minimoms kategorijoms; |
| --- | --- |

b)

visos tokiai grupei priklausančios investicinės įmonės gali būti priskirtos 20 straipsnio 2 ir 3 dalyse minimoms kategorijoms;

| c) | tokiai grupei priklausančios ES investicinės įmonės kiekviena atskirai atitinka 18 ir 20 straipsnių reikalavimus ir tuo pat metu iš savo nuosavų lėšų atima visus įsipareigojimus investicinėms įmonėms, finansų įstaigoms, turto valdymo bendrovėms ir papildomas paslaugas teikiančioms įmonėms, kurie kitaip būtų konsoliduoti; ir |
| --- | --- |

c)

tokiai grupei priklausančios ES investicinės įmonės kiekviena atskirai atitinka 18 ir 20 straipsnių reikalavimus ir tuo pat metu iš savo nuosavų lėšų atima visus įsipareigojimus investicinėms įmonėms, finansų įstaigoms, turto valdymo bendrovėms ir papildomas paslaugas teikiančioms įmonėms, kurie kitaip būtų konsoliduoti; ir

| d) | bet kuri finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, kuri yra bet kurios tokiai grupei priklausančios investicinės įmonės patronuojanti įmonė, turi ne mažiau kapitalo, apibrėžiamo kaip Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio a-h punktų suma, už tą, kuris gaunamas sudėjus visą turtą, subordinuotas pretenzijas ir finansines priemones buhalterine verte, nurodytas tos direktyvos 57 straipsnyje, investicinėse įmonėse, finansų įstaigose, turto valdymo bendrovėse ir papildomas paslaugas teikiančiose įmonėse, kurios kitaip būtų konsoliduotos, ir visus galimus įsipareigojimus investicinėms įmonėms, finansų įstaigoms, turto valdymo bendrovėms ir papildomas paslaugas teikiančioms įmonėms, kurie kitaip būtų konsoliduoti; |
| --- | --- |

d)

bet kuri finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, kuri yra bet kurios tokiai grupei priklausančios investicinės įmonės patronuojanti įmonė, turi ne mažiau kapitalo, apibrėžiamo kaip Direktyvos 2000/.../EB 57 straipsnio a-h punktų suma, už tą, kuris gaunamas sudėjus visą turtą, subordinuotas pretenzijas ir finansines priemones buhalterine verte, nurodytas tos direktyvos 57 straipsnyje, investicinėse įmonėse, finansų įstaigose, turto valdymo bendrovėse ir papildomas paslaugas teikiančiose įmonėse, kurios kitaip būtų konsoliduotos, ir visus galimus įsipareigojimus investicinėms įmonėms, finansų įstaigoms, turto valdymo bendrovėms ir papildomas paslaugas teikiančioms įmonėms, kurie kitaip būtų konsoliduoti;

Jeigu įvykdomos pirmoje pastraipoje nustatytos sąlygos, kiekviena ES investicinė įmonė turi turėti sistemas, reikalingas kapitalo šaltinių bei visų tai grupei priklausančių finansų kontroliuojančiųjų (holdingo) bendrovių, investicinių įmonių, finansų įstaigų, turto valdymo bendrovių ir papildomas paslaugas teikiančių įmonių finansavimo valdymui bei kontrolei užtikrinti.

2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies, kompetentingos institucijos gali leisti, kad bet kuri finansų kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė, kuri yra tokiai grupei priklausančios investicinės įmonės patronuojanti įmonė valstybėje narėje, naudotų mažesnę vertę nei ta, kuri apskaičiuojama pagal 1 dalies d punktą, tačiau jokiu atveju ne mažesnę už tą, kuri gaunama sudėjus reikalavimus, taikomus pagal 18 ir 20 straipsnius atskirai kiekvienai investicinei įmonei, finansų įstaigai, turto valdymo bendrovei ir papildomas paslaugas teikiančiai įmonei, kurie kitaip būtų konsoliduoti, ir visus galimus įsipareigojimus investicinėms įmonėms, finansų įstaigoms, turto valdymo bendrovėms ir papildomas paslaugas teikiančioms įmonėms, kurie kitaip būtų konsoliduoti. Taikant šią dalį, trečiųjų šalių investicinėms įmonėms
  ,
  finansų įstaigoms, turto valdymo bendrovėms ir papildomas paslaugas teikiančioms įmonėms taikomi kapitalo reikalavimai yra sąlyginiai kapitalo reikalavimai.

23 straipsnis

Kompetentingos institucijos reikalauja, kad investicinės įmonės, priklausančios atitinkamai grupei, kuriai netaikomas 22 straipsnyje pateiktas reikalavimas, informuotų jas apie riziką, įskaitant su jų kapitalo šaltiniais bei finansavimu susijusią riziką, kuri gali pabloginti jų finansinę būklę. Jeigu kompetentingos institucijos, remdamosi gauta informacija, nusprendžia, jog minėtų investicinių įmonių finansinė padėtis nėra pakankamai apsaugota, tuomet jos reikalauja, kad investicinės įmonės imtųsi priemonių, o prireikus taikytų ir atitinkamus apribojimus tokių įmonių kapitalo pervedimui tai grupei priklausančioms įstaigoms.

Jeigu kompetentingos institucijos netaiko 22 straipsnyje nurodyto reikalavimo atlikti konsoliduotą priežiūrą, jos imasi kitų reikiamų priemonių visos įstaigų grupės, įskaitant ir visų už valstybės narės ribų esančių įmonių, rizikai, pirmiausia didelių pozicijų rizikai, valdyti.

Jeigu kompetentingos institucijos netaiko kapitalo reikalavimų konsoliduotu pagrindu pagal 22 straipsnį
  ,
  kiekvienai įmonei atskirai taikomi Direktyvos 2000/.../EB 123 straipsnio ir V antraštinės dalies 5 skyriaus reikalavimai, o investicinių įmonių priežiūrai, kuri atliekama kiekvienai įmonei atskirai, taikomi 124 straipsnio reikalavimai.

24 straipsnis

1.   Nukrypdamos nuo 2 straipsnio 2 dalies, kompetentingos institucijos investicinėms įmonėms gali netaikyti tame straipsnyje nustatyto konsoliduoto kapitalo reikalavimo, jeigu visoms grupei priklausančios investicinėms įmonėms taikoma 20 straipsnio 2 dalis ir jeigu grupėje nėra kredito įstaigų.

2.   Jeigu įvykdomos 1 dalies sąlygos, reikalaujama, kad vienoje valstybėje narėje patronuojančios investicinės įmonės nuosavos konsoliduotos lėšos visais atvejais būtų didesnės už didesniąją iš nurodytų dviejų sumų, apskaičiuotų remiantis investicinės įmonės konsoliduota finansine padėtimi pagal šio skyriaus 3 skirsnį, arba jai lygios:

| a) | Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio a-c punktuose nurodytų kapitalo poreikio sumą(-ai); ir |
| --- | --- |

a)

Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio a-c punktuose nurodytų kapitalo poreikio sumą(-ai); ir

| b) | 21 straipsnyje nustatytą(-ai) sumą(-ai). |
| --- | --- |

b)

21 straipsnyje nustatytą(-ai) sumą(-ai).

3.   Jeigu įvykdomos 1 dalies sąlygos, finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės prižiūrimos investicinės įmonės konsoliduotos nuolatinės nuosavos lėšos turi būti bent lygios arba didesnės nei abi toliau paminėtos sumos, kurios apskaičiuojamos remiantis finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės konsoliduota finansine padėtimi ir atitinka šio skyriaus 3 skirsnį:

| a) | Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio a–c punktuose paminėtus nuosavo kapitalo reikalavimus; ir |
| --- | --- |

a)

Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio a–c punktuose paminėtus nuosavo kapitalo reikalavimus; ir

| b) | šios direktyvos 21 straipsnyje nurodytą sumą. |
| --- | --- |

b)

šios direktyvos 21 straipsnyje nurodytą sumą.

25 straipsnis

Nukrypdamos nuo 2 straipsnio 2 dalies, kompetentingos institucijos investicinėms įmonėms gali netaikyti tame straipsnyje nustatyto konsoliduoto kapitalo reikalavimo, jeigu visos grupei priklausančios investicinės įmonės gali būti priskirtos 20 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytoms investicinėms įmonėms ir jeigu grupėje nėra kredito įstaigų.

Jeigu įvykdomos pirmos pastraipos sąlygos, reikalaujama, kad valstybėje narėje esančios patronuojančios investicinės įmonės konsoliduotos nuosavos lėšos visais atvejais būtų didesnės arba lygios Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio a-c punktuose ir šios direktyvos 21 straipsnyje nustatytai sumai, kuri apskaičiuojama remiantis patronuojančios investicinės įmonės konsoliduota finansine padėtimi ir atitinka šio skyriaus 3 skirsnį.

Jeigu įvykdomos pirmos pastraipos sąlygos, finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės prižiūrimos investicinės įmonės konsoliduotos nuolatinės nuosavos lėšos turi būti bent lygios arba didesnės nei Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio a-c punktuose ir šios direktyvos 21 straipsnyje nustatyta suma, kuri apskaičiuojama remiantis finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės konsoliduota finansine padėtimi ir atitinka šio skyriaus 3 skirsnį.

3 skirsnis

Konsoliduotų reikalavimų apskaičiavimas

26 straipsnis

1.   Jeigu nesinaudojama 22 straipsnyje numatyta teise netaikyti nustatytų reikalavimų, kompetentingos institucijos, norėdamos konsoliduotai skaičiuoti I ir V prieduose nustatytą kapitalo poreikį ir 28-32 straipsniuose bei VI priede nurodytas pozicijas klientams, gali leisti tarpusavyje užskaityti vienos įstaigos prekybos knygos grynąsias pozicijas ir kitos įstaigos prekybos knygos pozicijas pagal 28-32 straipsniuose bei I, V ir VI prieduose nustatytas taisykles.

Be to, kompetentingos institucijos gali leisti tarpusavyje užskaityti vienos įstaigos užsienio valiutos pozicijas ir kitos įstaigos užsienio valiutos pozicijas pagal III ir (arba) V priede nustatytas taisykles. Jos taip pat gali leisti tarpusavyje užskaityti vienos įstaigos biržos prekių pozicijas ir kitos įstaigos biržos prekių pozicijas pagal IV ir (arba) V priede nustatytas taisykles.

2.   Kompetentingos institucijos gali leisti atitinkamai tarpusavyje užskaityti įmonių, esančių trečiosiose šalyse, prekybos knygos pozicijas ir užsienio valiutos bei biržos prekių pozicijas, jeigu tuo pačiu metu įvykdomos toliau išvardytos sąlygos:

| a) | tokios įmonės yra gavusios leidimus veiklai trečiojoje šalyje ir atitinka Direktyvos 2000/.../EB 4 straipsnio 1 dalyje pateiktą kredito įstaigų apibrėžimą arba yra pripažintos trečiosios šalies investicinės įmonės; |
| --- | --- |

a)

tokios įmonės yra gavusios leidimus veiklai trečiojoje šalyje ir atitinka Direktyvos 2000/.../EB 4 straipsnio 1 dalyje pateiktą kredito įstaigų apibrėžimą arba yra pripažintos trečiosios šalies investicinės įmonės;

| b) | tokios įstaigos individualiai vykdo kapitalo pakankamumo reikalavimus, atitinkančius šios direktyvos reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

tokios įstaigos individualiai vykdo kapitalo pakankamumo reikalavimus, atitinkančius šios direktyvos reikalavimus;

| c) | aptariamosiose trečiosiose šalyse nėra priimtų teisės aktų, kurie galėtų turėti rimtos įtakos nuosavų lėšų perdavimui grupėje. |
| --- | --- |

c)

aptariamosiose trečiosiose šalyse nėra priimtų teisės aktų, kurie galėtų turėti rimtos įtakos nuosavų lėšų perdavimui grupėje.

3.   Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti atlikti tarpusavio užskaitymus, kurie nurodyti šio straipsnio 1 dalyje, tarp atitinkamai grupei priklausančių įstaigų, kurioms leidimai veiklai išduoti atitinkamoje valstybėje narėje, jeigu:

| a) | tokios grupės įstaigų kapitalas yra tinkamai paskirstomas; ir |
| --- | --- |

a)

tokios grupės įstaigų kapitalas yra tinkamai paskirstomas; ir

| b) | įstatymų, teisinė ir sutarčių sistema, kuria vadovaujasi įstaigos, gali užtikrinti finansinę tarpusavio paramą grupėje. |
| --- | --- |

b)

įstatymų, teisinė ir sutarčių sistema, kuria vadovaujasi įstaigos, gali užtikrinti finansinę tarpusavio paramą grupėje.

4.   Be to, kompetentingos institucijos gali leisti atlikti tarpusavio užskaitymus, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, tarp atitinkamos grupės įstaigos, kuri atitinka šio straipsnio 3 dalies sąlygas, ir bet kurios tai pačiai grupei priklausančios įstaigos, kuriai leidimas veiklai buvo išduotas kitoje valstybėje narėje, tada, kai tokia įstaiga privalo individualiai vykdyti kapitalo reikalavimus, numatytus šios direktyvos 18, 20 ir 28 straipsniuose.

27 straipsnis

1.   Konsoliduotai apskaičiuojant nuosavas lėšas, vadovaujamasi Direktyvos 2000/.../EB 65 straipsniu.

2.   Kompetentingos institucijos, atsakingos už konsoliduotos priežiūros vykdymą, gali pripažinti galiojančiais IV skyriuje nurodytoms atitinkamoms įstaigoms taikomus tam tikrus nuosavų lėšų apibrėžimus, kai skaičiuojamos minėtų įstaigų konsoliduotos nuosavos lėšos.

4 skirsnis

Didelių pozicijų stebėjimas ir kontrolė

28 straipsnis

1.   Įstaigos stebi ir kontroliuoja savo dideles pozicijas pagal Direktyvos 2000/.../EB 106-118 straipsnius.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, tos įstaigos, kurios skaičiuoja kapitalo poreikį savo prekybos knygoje apskaitomai veiklai pagal šios direktyvos I ir II priedus ir prireikus pagal V priedą, stebi ir kontroliuoja savo dideles pozicijas pagal Direktyvos 2000/.../EB 106-118 straipsnius, atsižvelgdamos į šios direktyvos 29-32 straipsniuose nustatytus pakeitimus.

3.   Komisija iki 2007 m. gruodžio 31 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio skirsnio veikimo ataskaitą ir atitinkamus pasiūlymus.

29 straipsnis

1.   Prekybos knygos pozicija atskirų klientų atžvilgiu apskaičiuojama sudedant toliau apibūdintus punktus:

| a) | perviršį, kuriuo įstaigos ilgosios pozicijos, sudarančios visas atitinkamo kliento išleistas finansines priemones, viršija jos trumpąsias pozicijas, jeigu toks perviršis yra teigiamas, o visų atskirų finansinių priemonių grynoji pozicija apskaičiuojama pagal šios direktyvos I priede išdėstytus metodus; |
| --- | --- |

a)

perviršį, kuriuo įstaigos ilgosios pozicijos, sudarančios visas atitinkamo kliento išleistas finansines priemones, viršija jos trumpąsias pozicijas, jeigu toks perviršis yra teigiamas, o visų atskirų finansinių priemonių grynoji pozicija apskaičiuojama pagal šios direktyvos I priede išdėstytus metodus;

| b) | grynąją poziciją, jeigu įstaiga organizuoja skolos ar nuosavybės finansinių priemonių platinimą; |
| --- | --- |

b)

grynąją poziciją, jeigu įstaiga organizuoja skolos ar nuosavybės finansinių priemonių platinimą;

| c) | poziciją, atsirandančią su atitinkamu klientu sudarant šios direktyvos II priede nurodytus sandorius, susitarimus bei sutartis, kuri apskaičiuojama minėtame priede nurodytu pozicijų vertės apskaičiavimo būdu. |
| --- | --- |

c)

poziciją, atsirandančią su atitinkamu klientu sudarant šios direktyvos II priede nurodytus sandorius, susitarimus bei sutartis, kuri apskaičiuojama minėtame priede nurodytu pozicijų vertės apskaičiavimo būdu.

Taikant b punktą, grynoji pozicija apskaičiuojama atimant tas platinamas pozicijas, kurias yra pasirašiusios ar kurių nupirkimą oficialiais susitarimais patvirtino trečiosios šalys, ir sumažinama šios direktyvos I priedo 41 punkte nurodytais koeficientais.

Taikant b punktą, tol, kol bus imtasi tolesnių koordinavimo veiksmų, kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaigos sukurtų sistemas, padedančias stebėti bei kontroliuoti jų pozicijas, susijusias su garantavimu išplatinti vertybinius popierius laikotarpiu nuo pradinio įsipareigojimo ir pirmosios darbo dienos, atsižvelgiant į prisiimamos rinkos rizikos pobūdį.

Taikant c punktą, Direktyvos 2000/.../EB 84-89 straipsniams netaikoma šios direktyvos II priedo 6 punkte pateikta nuoroda.

2.   Prekybos knygos pozicija susijusių klientų grupių atžvilgiu apskaičiuojama susumuojant pozicijas pagal kiekvieną grupei priklausantį klientą, kaip nurodyta 1 dalyje.

30 straipsnis

1.   Bendroji kiekvieno atskiro kliento ar susijusių klientų grupių pozicija apskaičiuojama sudedant prekybos knygos ir ne prekybos knygos pozicijas atsižvelgiant į Direktyvos 2000/.../EB 112-117 straipsnius.

Norėdamos apskaičiuoti ne prekybos knygos poziciją, įstaigos vadovaujasi tuo, jog pozicija, atsirandanti dėl turto, apskaičiuojamo iš jų nuosavų lėšų pagal šios direktyvos 13 straipsnio 2 dalies antros pastraipos d punktą, yra lygi nuliui.

2.   Įstaigos teikia ataskaitas apie bendrąją atskirų klientų arba susijusių klientų grupių poziciją, apskaičiuojamą pagal 4 dalį, Direktyvos 2000/.../EB 110 straipsnyje nustatyta tvarka.

Išskyrus atpirkimo sandorius ir vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo ar skolinimosi sandorius, ataskaitų sudarymo tikslais apskaičiuojant dideles atskirų klientų ir susijusių klientų grupių pozicijas, neatsižvelgiama į kredito rizikos mažinimo pripažinimą.

3.   Pozicijų, susijusių su 1 dalyje minėtais atskirais klientais arba susijusių klientų grupėmis, suma ribojama pagal Direktyvos 2000/.../EB 111-117 straipsnius.

4.   Nukrypdamos nuo 3 dalies, kompetentingos institucijos gali leisti, kad turtas, kurį sudaro pretenzijos pripažintoms trečiųjų šalių investicinėms įmonėms bei pripažintiems kliringo namams ir biržoms bei kitos su jais susijusios pozicijos, būtų traktuojamas kaip pretenzijos kredito įstaigoms arba su jomis susijusios pozicijos, vadovaujantis Direktyvos 2000/.../EB 113 straipsnio 3 dalies i punktu, 115 straipsnio 3 dalimi ir 116 straipsniu.

31 straipsnis

Kompetentingos institucijos gali leisti viršyti Direktyvos 2000/.../EB 111-117 straipsniuose nurodytas ribas, jeigu vykdomos toliau išvardytos sąlygos:

| a) | prekybos knygos pozicija atitinkamam klientui arba susijusių klientų grupei neviršija Direktyvos 2000/.../EB 111-117 straipsniuose nustatytų dydžių, apskaičiuotų atsižvelgiant į nuosavas lėšas, nurodytas toje direktyvoje taip, kad perviršis būtų susijęs tik su prekybos knyga; |
| --- | --- |

a)

prekybos knygos pozicija atitinkamam klientui arba susijusių klientų grupei neviršija Direktyvos 2000/.../EB 111-117 straipsniuose nustatytų dydžių, apskaičiuotų atsižvelgiant į nuosavas lėšas, nurodytas toje direktyvoje taip, kad perviršis būtų susijęs tik su prekybos knyga;

| b) | įstaiga įvykdo papildomo kapitalo poreikį dėl Direktyvos 2000/.../EB 111 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyto dydžio perviršio, apskaičiuotą pagal tos direktyvos VI priedą; |
| --- | --- |

b)

įstaiga įvykdo papildomo kapitalo poreikį dėl Direktyvos 2000/.../EB 111 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyto dydžio perviršio, apskaičiuotą pagal tos direktyvos VI priedą;

| c) | jeigu nuo perviršio atsiradimo praėjo 10 arba mažiau dienų, prekybos knygos pozicija, susijusi su atitinkamu klientu arba susijusių klientų grupe, neviršija 500 proc. įstaigos nuosavų lėšų; |
| --- | --- |

c)

jeigu nuo perviršio atsiradimo praėjo 10 arba mažiau dienų, prekybos knygos pozicija, susijusi su atitinkamu klientu arba susijusių klientų grupe, neviršija 500 proc. įstaigos nuosavų lėšų;

| d) | bet kuris bendras perviršis, egzistuojantis daugiau kaip 10 dienų, neviršija 600 proc. įstaigos nuosavų lėšų; ir |
| --- | --- |

d)

bet kuris bendras perviršis, egzistuojantis daugiau kaip 10 dienų, neviršija 600 proc. įstaigos nuosavų lėšų; ir

| e) | įstaigos kas tris mėnesius pateikia kompetentingoms institucijoms ataskaitas apie visus Direktyvos 2000/.../EB 111 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų dydžių viršijimo atvejus per praėjusius tris mėnesius. |
| --- | --- |

e)

įstaigos kas tris mėnesius pateikia kompetentingoms institucijoms ataskaitas apie visus Direktyvos 2000/.../EB 111 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų dydžių viršijimo atvejus per praėjusius tris mėnesius.

Taikant e punktą, kiekvienu dydžių viršijimo atveju nurodoma perviršio suma ir atitinkamo kliento pavardė (pavadinimas).

32 straipsnis

1.   Kompetentingos institucijos nustato procedūras, kad būtų užkirstas kelias sąmoningam įstaigų bandymui išvengti papildomo kapitalo reikalavimų, kuriuos joms tektų įvykdyti dėl pozicijų, viršijančių Direktyvos 2000/.../EB 111 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytus dydžius, jeigu šios pozicijos išlieka ilgiau kaip 10 dienų, laikinai atitinkamas pozicijas perduodant kitai bendrovei, kuri nebūtinai turi priklausyti tai pačiai grupei, ir (arba) sudarant dirbtinius sandorius, kurių tikslas — panaikinti poziciją per 10 dienų ir sukurti naują poziciją.

Kompetentingos institucijos praneša Tarybai ir Komisijai apie šias procedūras.

Įstaigos turi turėti sistemas, kurios užtikrintų, kad kompetentingos institucijos būtų iš karto informuojamos apie visus tokio pobūdžio perdavimus, turinčius pirmoje pastraipoje nurodytą poveikį.

2.   Kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms, kurios, kaip numatyta 13 straipsnio 2 dalyje, gali naudoti alternatyvų nuosavų lėšų nustatymą, šį nustatymą naudoti pagal 30 straipsnio 2 ir 3 dalių bei 31 straipsnius, jeigu iš atitinkamų įstaigų reikalaujama įvykdyti visus Direktyvos 2000/.../EB 110-117 straipsniuose išdėstytus įpareigojimus, kurie susiję su ne prekybos knygos pozicija, naudojant nuosavas lėšas, kaip nurodyta toje direktyvoje.

5 skirsnis

Pozicijų vertinimas dėl atskaitomybės

33 straipsnis

1.   Visoms prekybos knygos pozicijoms taikomos vertinimo, kuriuo siekiama riboti riziką, taisyklės, kaip nurodyta VII priedo B dalyje. Laikydamosi šių taisyklių, įstaigos užtikrina, kad kiekviena prekybos knygos pozicija būtų atvaizduota rinkos verte. Ši vertė turi būti pakankamai tiksli, atsižvelgiant į dinamišką prekybos knygos pozicijų pobūdį, rizikos taisyklių kokybės poreikį ir kapitalo poreikio veikimo būdą bei tikslą prekybos knygos pozicijų atžvilgiu.

2.   Prekybos knygos pozicijos vertinamos ne rečiau kaip kartą per dieną.

3.   Jeigu rinkos kainos nėra nustatytos kompetentingos institucijos gali laikinai atidėti šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatyto reikalavimo vykdymą ir reikalauja, kad įstaigos naudotų alternatyvius įvertinimo metodus, jeigu pastarieji yra pakankamai pagrįsti ir buvo patvirtinti kompetentingų institucijų.

6 skirsnis

Rizikos valdymas ir kapitalo vertinimas

34 straipsnis

Kompetentingos institucijos reikalauja, kad kiekviena investicinė įmonė atitiktų ne tik Direktyvos 2004/39/EB 13 straipsnio reikalavimus, bet ir Direktyvos 2000/.../EB 22 ir 123 straipsnių reikalavimus atsižvelgiant į tos direktyvos 68–73 straipsnių nuostatos dėl taikymo apimties.

7 skirsnis

Atskaitomybės reikalavimai

35 straipsnis

1.   Valstybės narės reikalauja, kad investicinės įmonės ir kredito įstaigos pateiktų savo valstybių narių kompetentingoms institucijoms visą informaciją, kuri reikalinga vertinant, kaip laikomasi taisyklių, priimtų pagal šią direktyvą. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad įstaigų vidaus kontrolės mechanizmai, administracinės ir apskaitos procedūros leistų bet kuriuo metu patikrinti, kaip jos laikosi tokių taisyklių reikalavimų.

2.   Investicinės įmonės pateikia kompetentingoms institucijoms ataskaitas pastarųjų nustatyta tvarka, būtent: šios direktyvos 9 straipsnyje nurodytos įmonės atsiskaito kompetentingoms institucijoms mažiausiai kartą per mėnesį, 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos įmonės — mažiausiai kartą per tris mėnesius, o įmonės, nurodytos 5 straipsnio 3 dalyje, ataskaitas kompetentingoms institucijoms turi pateikti ne rečiau kaip kartą per pusę metų.

3.   Nepaisant šio straipsnio 2 dalies reikalavimų, šios direktyvos 5 straipsnio 1 dalyje ir 9 straipsnyje nurodytos investicinės įmonės pateikia konsoliduotą ar iš dalies konsoliduotą informaciją tik kartą per pusę metų.

4.   Kredito įstaigos privalo teikti ataskaitas kompetentingų institucijų nustatyta tvarka ir Direktyvoje 2000/.../EB numatytu dažnumu.

5.   Kompetentingos institucijos įpareigoja įstaigas nedelsiant pranešti apie bet kurį atvejį, kai šių įstaigų sandorio šalys, su kuriomis sudaryti atpirkimo ir atvirkštiniai atpirkimo sandoriai arba vertybinių popierių ir biržos prekių skolinimo ir skolinimosi operacijos, nevykdo savo įsipareigojimų.

VI SKYRIUS

1 skirsnis

Kompetentingos institucijos

36 straipsnis

1.   Valstybės narės paskiria institucijas, kompetentingas vykdyti šioje direktyvoje numatytas pareigas. Valstybės narės apie paskirtas institucijas ir apie bet kokį pareigų paskirstymą informuoja Komisiją.

2.   Kompetentingos institucijos yra valstybinės institucijos, kurios nacionalinės teisės aktais arba valstybinių institucijų oficialiai yra pripažintos kaip atitinkamoje valstybėje narėje veikiančios priežiūros sistemos dalis.

3.   Kompetentingoms institucijoms suteikiami visi įgaliojimai, kurie reikalingi jų užduočių įvykdymui, ypač tų, kurios susijusios su prekybos knygos sudėties priežiūra.

2 skirsnis

Priežiūra

37 straipsnis

1.   Direktyvos 2000/.../EB V antraštinės dalies 4 skyrius mutatis mutandis taikomas investicinių įmonių priežiūrai laikantis šių nuostatų:

| a) | nuorodos į Direktyvos 2000/.../EB 6 straipsnį laikomos nuorodomis į Direktyvos 2004/39/EB 5 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

nuorodos į Direktyvos 2000/.../EB 6 straipsnį laikomos nuorodomis į Direktyvos 2004/39/EB 5 straipsnį;

| b) | nuorodos į Direktyvos 2000/.../EB 22 ir 123 straipsnius laikomos nuorodomis į šios direktyvos 34 straipsnį; ir |
| --- | --- |

b)

nuorodos į Direktyvos 2000/.../EB 22 ir 123 straipsnius laikomos nuorodomis į šios direktyvos 34 straipsnį; ir

| c) | nuorodos į Direktyvos 2000/.../EB 44-52 straipsnius laikomos nuorodomis į Direktyvos 2004/39/EB 54 ir 58 straipsnius. |
| --- | --- |

c)

nuorodos į Direktyvos 2000/.../EB 44-52 straipsnius laikomos nuorodomis į Direktyvos 2004/39/EB 54 ir 58 straipsnius.

Tuo atveju, kai ES patronuojančios finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės dukterinė įmonė yra kredito įstaiga ir investicinė įmonė, Direktyvos 2000/.../EB V antraštinės dalies 4 skyriaus nuostatos taikomos įstaigų priežiūrai, tarsi sąvoka „kredito įstaigos“ reikštų „įstaigos“.

2.   Direktyvos 2000/.../EB 129 straipsnio 2 dalis taip pat taikoma įstaigų vidaus modelių pripažinimui pagal šios direktyvos V priedą, jeigu ES patronuojanti kredito įmonė ir jos dukterinės įmonės arba ES patronuojanti investicinė įmonė ir jos dukterinės įmonės, arba ES pagrindinės finansų kontroliuojančiosios (holdingo) bendrovės dukterinės įmonės kartu įteikia su tuo susijusį pareiškimą.

Pirmoje pastraipoje nurodyto pripažinimo terminas yra šeši mėnesiai.

38 straipsnis

1.   Valstybių narių kompetentingos institucijos artimai bendradarbiauja, vykdydamos šioje direktyvoje numatytas pareigas, ypač tais atvejais, kai investicinės paslaugos yra teikiamos laisvės teikti paslaugas pagrindu arba steigiant filialus.

Paprašius, kompetentingos institucijos suteikia vienos kitoms informaciją, kuri gali padėti vykdyti įstaigų kapitalo pakankamumo priežiūrą, o ypač tikrinant, kaip jos laikosi šioje direktyvoje išdėstytų taisyklių.

2.   Kiekvienu pasikeitimo informacija tarp kompetentingų institucijų atveju, kuris numatytas šioje direktyvoje, turi būti laikomasi šių profesinių paslapčių saugojimo reikalavimų:

| a) | investicinių įmonių atveju — reikalavimų, kurie numatyti Direktyvos 2004/39/EB 54 ir 58 straipsniuose; ir |
| --- | --- |

a)

investicinių įmonių atveju — reikalavimų, kurie numatyti Direktyvos 2004/39/EB 54 ir 58 straipsniuose; ir

| b) | kredito įstaigų atveju — įsipareigojimų, numatytų Direktyvos 2000/.../EB 44-52 straipsniuose. |
| --- | --- |

b)

kredito įstaigų atveju — įsipareigojimų, numatytų Direktyvos 2000/.../EB 44-52 straipsniuose.

VII SKYRIUS

INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS

39 straipsnis

Investicinėms įmonėms taikomi Direktyvos 2000/.../EB V antraštinės dalies 5 skyriuje nustatyti reikalavimai.

VIII SKYRIUS

1 skirsnis

40 straipsnis

Apskaičiuojant šioje direktyvoje numatytus minimalius kapitalo poreikius, susijusius su sandorio šalies rizika, ir Direktyvos 2000/.../EB numatytus minimalius kapitalo poreikius, susijusius su kredito rizikos apskaičiavimu, taip pat nepažeidžiant tos direktyvos III priedo 2-6 punktų nuostatų, trečiųjų šalių investicinių įmonių pozicijos ir pripažintų kliringo namų bei biržų pozicijos vertinamos kaip įstaigų pozicijos.

2 skirsnis

Vykdymo įgaliojimai

41 straipsnis

1.   Komisija priima sprendimą dėl toliau išvardytų techninių patikslinimų laikydamasi 42 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros:

| a) | paaiškinti šios direktyvos 3 straipsnyje pateiktus apibrėžimus, kad būtų užtikrintas vienodas šios direktyvos taikymas; |
| --- | --- |

a)

paaiškinti šios direktyvos 3 straipsnyje pateiktus apibrėžimus, kad būtų užtikrintas vienodas šios direktyvos taikymas;

| b) | paaiškinti šios direktyvos 3 straipsnyje pateiktus apibrėžimus, kad būtų atsižvelgta į poslinkius finansų rinkose; |
| --- | --- |

b)

paaiškinti šios direktyvos 3 straipsnyje pateiktus apibrėžimus, kad būtų atsižvelgta į poslinkius finansų rinkose;

| c) | patikslinti šios direktyvos 5-9 straipsniuose bei 18 straipsnio 2 dalyje nurodytas pradinio kapitalo sumas, kad būtų atsižvelgta į pasikeitimus ekonomikos bei monetarinėje srityse; |
| --- | --- |

c)

patikslinti šios direktyvos 5-9 straipsniuose bei 18 straipsnio 2 dalyje nurodytas pradinio kapitalo sumas, kad būtų atsižvelgta į pasikeitimus ekonomikos bei monetarinėje srityse;

| d) | patikslinti 20 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytas investicinių įmonių kategorijas, kad būtų atsižvelgta į pokyčius finansų rinkose; |
| --- | --- |

d)

patikslinti 20 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytas investicinių įmonių kategorijas, kad būtų atsižvelgta į pokyčius finansų rinkose;

| e) | paaiškinti 21 straipsnyje nustatytą reikalavimą, kad būtų užtikrintas vienodas šios direktyvos taikymas; |
| --- | --- |

e)

paaiškinti 21 straipsnyje nustatytą reikalavimą, kad būtų užtikrintas vienodas šios direktyvos taikymas;

| f) | suderinti terminologiją ir patikslinti apibrėžimus pagal vėliau priimtus dokumentus, reguliuojančius institucinius ir panašius dalykus; |
| --- | --- |

f)

suderinti terminologiją ir patikslinti apibrėžimus pagal vėliau priimtus dokumentus, reguliuojančius institucinius ir panašius dalykus;

| g) | patikslinti I-VII priedų technines nuostatas, kurios priklauso nuo pokyčių finansų rinkose, rizikos valdyme, apskaitos standartuose ar reikalavimuose, kuriais atsižvelgiama į Bendrijos teisės aktus arba į priežiūros praktikų konvergenciją; |
| --- | --- |

g)

patikslinti I-VII priedų technines nuostatas, kurios priklauso nuo pokyčių finansų rinkose, rizikos valdyme, apskaitos standartuose ar reikalavimuose, kuriais atsižvelgiama į Bendrijos teisės aktus arba į priežiūros praktikų konvergenciją;

| h) | techniniai patikslinimai, siekiant atsižvelgti į direktyvos 2004/39/EB 65 straipsnio 3 dalyje minimo patikrinimo rezultatus. |
| --- | --- |

h)

techniniai patikslinimai, siekiant atsižvelgti į direktyvos 2004/39/EB 65 straipsnio 3 dalyje minimo patikrinimo rezultatus.

2.   Nė viena priimta įgyvendinimo priemonė negali pakeisti esminių šios direktyvos nuostatų.

42 straipsnis

1.   Komisijai padeda 2003 m. lapkričio 5 d. Komisijos nutarimu 2004/10/EB (12) paskirtas Europos bankininkystės komitetas (toliau — komitetas).

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnyje nustatyta procedūra, atsižvelgiant į to sprendimo 7 straipsnio 3 dalies ir 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Nepažeidžiant jau priimtų įgyvendinimo priemonių, pasibaigus dvejų metų laikotarpiui po šios direktyvos priėmimo ir ne vėliau kaip iki 2008 m. balandžio 1 d. nebetaikomos šios direktyvos nuostatos, reikalaujančios priimti technines taisykles, pakeitimus ir sprendimus pagal 2 dalį. Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, gali pratęsti nuostatų taikymo laikotarpį Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, šiuo tikslu jie peržiūri šias nuostatas iki šioje dalyje minėto laikotarpio pabaigos ar minėtos datos, kas bebūtų anksčiau.

4.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

3 skirsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

43 straipsnis

Atsižvelgus į šios direktyvos 2 straipsnį ir V skyriaus 2 ir 3 skirsnius, Direktyvos 2000/.../EB 152 straipsnio 1-7 dalys taikomos investicinėms įmonėms, kurios, taikydamos šios direktyvos II priedą, pagal riziką įvertintas pozicijas skaičiuoja pagal Direktyvos 2000/.../EB 84-89 straipsnius arba kurios, skaičiuodamos kapitalo poreikį operacinei rizikai padengti, naudoja direktyvos 105 straipsnyje numatytą Pažangųjį vertinimo metodą.

44 straipsnis

Valstybės narės iki 2012 m. gruodžio 31 d. investicinių įmonių, kurių verslo linijos „prekybinė veikla“ atitinkamas rodiklis sudaro ne mažiau kaip 50 proc. visų tų įmonių verslo linijų atitinkamų rodiklių, apskaičiuotų pagal šios direktyvos 20 straipsnį ir Direktyvos 2000/.../EB X priedo 2 dalies 1-4 punktus, verslo linijai „prekybinė veikla“ gali taikyti 15 proc. procentinį dydį.

45 straipsnis

1.   Kompetentingos institucijos gali investicinėms įmonėms leisti viršyti Direktyvos 2000/.../EB 111 straipsnyje nustatytų didelių pozicijų ribas. Kaip išdėstyta tos direktyvos 75 b straipsnyje, investicinės įmonės neprivalo įtraukti bet kurio perviršio į savo kapitalo poreikio apskaičiavimus, kai šios ribos viršijamos. Kaip nurodoma Direktyvos 2006/.../EB 119 straipsnyje, ši veiksmų laisvė galios iki 2010 m. gruodžio 31 d., arba bet kokio kito pakeitimo dėl didelių pozicijų skaičiavimo įsigaliojimo datos, priklausomai nuo to kas įvyks anksčiau. Norint pasinaudoti šia laisve, turi būti laikomasi a–d punktuose nurodytų sąlygų:

| a) | investicinės įmonės teikia investavimo paslaugas arba atlieka investicinę veiklą, susijusią su finansinėmis priemonėmis, išvardytomis Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skyriaus 5, 6, 7, 9 ir 10 punktuose; |
| --- | --- |

a)

investicinės įmonės teikia investavimo paslaugas arba atlieka investicinę veiklą, susijusią su finansinėmis priemonėmis, išvardytomis Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skyriaus 5, 6, 7, 9 ir 10 punktuose;

| b) | investicinės įmonės neteikia tokių investavimo paslaugų arba nevykdo tokios investicinės veiklos mažmeniniams klientams arba jų vardu; |
| --- | --- |

b)

investicinės įmonės neteikia tokių investavimo paslaugų arba nevykdo tokios investicinės veiklos mažmeniniams klientams arba jų vardu;

| c) | Įžanginėje šios dalies dalyje minimas ribų viršijimas atsiranda dėl pozicijų, kylančių iš sutarčių, kurios yra a punkte išdėstytos finansinės priemonės ir yra susijusios su biržos prekėmis arba pagrindiniais vertybiniais popieriais Direktyvos 2004/39/EB (MiFID) I priedo C skyriaus 10 punkto prasme bei apskaičiuojami pagal Direktyvos 2000/.../EB III ir IV priedus arba atsiranda dėl pozicijų, kylančių iš sutarčių, susijusių su biržos prekių tiekimu arba emisijų išmokomis; |
| --- | --- |

c)

Įžanginėje šios dalies dalyje minimas ribų viršijimas atsiranda dėl pozicijų, kylančių iš sutarčių, kurios yra a punkte išdėstytos finansinės priemonės ir yra susijusios su biržos prekėmis arba pagrindiniais vertybiniais popieriais Direktyvos 2004/39/EB (MiFID) I priedo C skyriaus 10 punkto prasme bei apskaičiuojami pagal Direktyvos 2000/.../EB III ir IV priedus arba atsiranda dėl pozicijų, kylančių iš sutarčių, susijusių su biržos prekių tiekimu arba emisijų išmokomis;

| d) | investicinės įmonės turi dokumentais pagrįstą strategiją, skirtą valdyti ir kontroliuoti bei riboti pozicijų koncentracijos riziką. Investicinė įmonė nedelsiant informuoja kompetentingas institucijas apie šią strategiją ir visus šios strategijos esminius pokyčius. Investicinė įmonė atlieka reikiamus veiksmus vertindama koncentracijos riziką ir užtikrindama nuolatinį skolininkų finansinės būklės stebėjimą. Šie veiksmai sudaro investicinei įmonei galimybę tinkamai ir pakankamai greitai reaguoti į skolininkų finansinės būklės blogėjimo atvejus. |
| --- | --- |

d)

investicinės įmonės turi dokumentais pagrįstą strategiją, skirtą valdyti ir kontroliuoti bei riboti pozicijų koncentracijos riziką. Investicinė įmonė nedelsiant informuoja kompetentingas institucijas apie šią strategiją ir visus šios strategijos esminius pokyčius. Investicinė įmonė atlieka reikiamus veiksmus vertindama koncentracijos riziką ir užtikrindama nuolatinį skolininkų finansinės būklės stebėjimą. Šie veiksmai sudaro investicinei įmonei galimybę tinkamai ir pakankamai greitai reaguoti į skolininkų finansinės būklės blogėjimo atvejus.

2.   Kai investicinė įmonė viršija vidines ribas, nustatytas vadovaujantis 1 dalies d punkte išdėstyta strategija, ji nedelsdama įspėja kompetentingą instituciją apie perviršio dydį ir tipą, bei kitą šalį.

46 straipsnis

Nukrypstant nuo 20 straipsnio 1 dalies, iki 2011 m. gruodžio 31 d. kompetentingos institucijos kiekvienu atskiru atveju gali pasirinkti netaikyti kapitalo poreikio pagal Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio d punktą investicinėms įmonėms, kurioms netaikomos 20 straipsnio 2 ir 3 dalys ir kurių bendros prekybos suma niekada neviršijo 50 mln. euro, o vidutinis darbuotojų skaičius finansiniais metais neviršijo 100 asmenų.

Vietoje to, kapitalo poreikis tokioms investicinėms įmonėms turi būti bent jau mažesnis nei:

| a) | kapitalo poreikis pagal Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio d punktą; ir |
| --- | --- |

a)

kapitalo poreikis pagal Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio d punktą; ir

| b) | didesnė 12/88 vertė šių elementų:






  i) | Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio a-c punktuose nurodyta kapitalo poreikio suma; ir |
| --- | --- | --- |

b)

didesnė 12/88 vertė šių elementų:

i)

Direktyvos 2000/.../EB 75 straipsnio a-c punktuose nurodyta kapitalo poreikio suma; ir

| ii) | šios direktyvos 21 straipsnyje numatyta suma, nepaisant 20 straipsnio 5 dalies. |
| --- | --- |

ii)

šios direktyvos 21 straipsnyje numatyta suma, nepaisant 20 straipsnio 5 dalies.

Jeigu taikomas b punktas, į pelno padidėjimą turi būti atsižvelgta bent jau kartą į metus.

Taikant šią leidžiančią nukrypti nuostatą nereikėtų sumažinti bendro kapitalo poreikio investicinėms įmonėms palyginus su 2006 m. gruodžio 31 d. poreikiu, nebent toks sumažėjimas yra pateisinamas investicinės įmonės verslo apimties sumažėjimu.

47 straipsnis

Įstaigos, kurių konkretus rizikos modelis pagal V priedo 1 dalį buvo patvirtintas iki 2007 m. sausio 1 d., gali remdamosi patvirtintu modeliu iki 2009 m. gruodžio 31 d. arba iki kompetentingų institucijų atskiriems atvejams patvirtintos datos laikytis Direktyvos 93/6/EEB V priedo 4 ir 8 dalių pagal tai, kas buvo jose numatyta iki 2007 m. sausio 1 d.

48 straipsnis

1.   Nuostatos dėl kapitalo poreikio, išdėstytos šioje direktyvoje ir Direktyvoje 2000/.../EB netaikomos investicinėms įmonėms, kurių pagrindinis verslas yra tik investicinių paslaugų teikimas arba veikla, susijusi su finansinėmis priemonėmis, išdėstytomis Direktyvos 2004/39/EB I priedo, C skyriaus 5, 6, 7, 9 ir 10 punktuose, ir kurioms 2006 m. gruodžio 31 d. nebus taikoma Direktyva 93/22/EEB (13). Ši išlyga taikoma iki 2010 m. gruodžio 31 d. arba iki bet kokio pakeitimo priimto vadovaujantis 2 ir 3 dalimis, įsigaliojimo datos, priklausomai nuo to kas įvyks anksčiau.

2.   Kaip dalis peržiūros, kuri būtina pagal Direktyvos 2004/39/EB 65 straipsnio 3 dalies nuostatas, Komisija, remiantis viešosiomis konsultacijomis bei atsižvelgiant į diskusijas su kompetentingomis institucijomis, Europos Parlamentą ir Tarybą informuoja apie:

| a) | tinkamą tvarką, kuri reikalinga protingai priežiūrai investicinių įmonių, kurių pagrindinis verslas yra išskirtinai investicinių paslaugų teikimas arba veikla, susijusi su biržos prekių išvestinėmis priemonėmis arba išvestinių priemonių sutartimis, išdėstytomis Direktyvos 2004/39/EB I priedo, C skyriaus 5, 6, 7, 9 ir 10 punktuose; ir |
| --- | --- |

a)

tinkamą tvarką, kuri reikalinga protingai priežiūrai investicinių įmonių, kurių pagrindinis verslas yra išskirtinai investicinių paslaugų teikimas arba veikla, susijusi su biržos prekių išvestinėmis priemonėmis arba išvestinių priemonių sutartimis, išdėstytomis Direktyvos 2004/39/EB I priedo, C skyriaus 5, 6, 7, 9 ir 10 punktuose; ir

| b) | Direktyvos 2004/39/EB pakeitimo poreikis siekiant sukurti dar vieną investicinių įmonių, kurių pagrindinis verslas yra tik investicinės paslaugos arba veikla, susijusi su finansinėmis priemonėmis, išdėstytomis Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skyriaus 5, 6, 7, 9 ir 10 punktuose, kategoriją, susijusią su energijos tiekimu (įskaitant elektros energiją, akmens anglį, dujas ir naftą). |
| --- | --- |

b)

Direktyvos 2004/39/EB pakeitimo poreikis siekiant sukurti dar vieną investicinių įmonių, kurių pagrindinis verslas yra tik investicinės paslaugos arba veikla, susijusi su finansinėmis priemonėmis, išdėstytomis Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skyriaus 5, 6, 7, 9 ir 10 punktuose, kategoriją, susijusią su energijos tiekimu (įskaitant elektros energiją, akmens anglį, dujas ir naftą).

3.   Remiantis 2 dalyje nurodytu pranešimu, Komisija gali pateikti pasiūlymus dėl šios direktyvos ir Direktyvos 2000/.../EB pakeitimų.

4 skirsnis

Baigiamosios nuostatos

49 straipsnis

1.   Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki 2006 m. gruodžio 31 d., įgyvendina 2, 3, 11, 13, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25, 29, 30, 33, 34, 35, 37, 39, 40, 41, 43, 44, 50 straipsnius ir I, II, III, V, VII priedus. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai šių nuostatų tekstus ir tų nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę.

Jos taiko šias nuostatas nuo 2007 m. sausio 1 d.

Valstybės narės, patvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jose taip pat nurodoma, kad nuorodos galiojančiuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose į minėtas direktyvas, panaikintas šia direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų tekstus.

50 straipsnis

1.   Taikant šią direktyvą, mutatis mutandis taikomos Direktyvos 2000/.../EB 152 straipsnio 8-14 dalys, atsižvelgiant į toliau pateiktas nuostatas, kurios taikomos tuo atveju, kai pasinaudojama Direktyvos 2000/.../EB 152 straipsnio 8 dalyje numatyta galimybe:

| a) | šios direktyvos II priedo 7 dalyje esančios nuorodos į Direktyvą 2000/.../EB laikomos nuorodomis į Direktyvą 2000/12/EB, kokia ji buvo iki 2007 m. sausio 1 d.; ir |
| --- | --- |

a)

šios direktyvos II priedo 7 dalyje esančios nuorodos į Direktyvą 2000/.../EB laikomos nuorodomis į Direktyvą 2000/12/EB, kokia ji buvo iki 2007 m. sausio 1 d.; ir

| b) | šios direktyvos II priedo 4 dalis taikoma tokia, kokia ji buvo iki 2007 m. sausio 1 d.. |
| --- | --- |

b)

šios direktyvos II priedo 4 dalis taikoma tokia, kokia ji buvo iki 2007 m. sausio 1 d..

2.   Taikant šios direktyvos 18 ir 20 straipsnius, mutatis mutandis taikoma Direktyvos 2000/.../EB 157 straipsnio 2 dalis.

51 straipsnis

Iki 2011 m. sausio 1 d. Komisija peržiūrės ir paruoš ataskaitą apie šios direktyvos taikymą bei pateiks ataskaitą su galimais pasiūlymais dėl pakeitimų Europos Parlamentui ir Tarybai.

52 straipsnis

Direktyva 93/6/EEB su pakeitimais, padarytais VIII priedo A dalyje išvardytomis direktyvomis, yra panaikinama nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų dėl VIII priedo B dalyje išvardytų direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminų.

Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir turėtų būti skaitomos vadovaujantis IX priede pateikta atitikmenų lentele.

53 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

54 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta, ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 234, 2005 9 22, p. 8.

1

(2)  OL C 52, 2005 3 2, p. 37.

2

(3)  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento nuomonė.

3

(4)  OL L 141, 1993 6 11, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/1/EB (OL L 79, 2005 3 24, p. 9).

4

(5)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

5

(6)  OL L ...

6

(7)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

7

(8)  OL C 284 E, 2002 11 21, p. 115.

8

(9)  OL L 35, 2003 2 11, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2005/1/EB.

9

(10)  OL L 9, 2003 1 15, p. 3.

10

(11)  OL L 222, 1978 8 14, p. 11. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/51/EB (OL L 178, 2003 7 17, p. 16).

11

(12)  OL L 3, 2004 1 7, p. 36.

12

(13)  1993 m. gegužės 10 d. Tarybos direktyva 93/22/EEB dėl investicinių paslaugų vertybinių popierių srityje (OL L 141, 1993 6 11, p. 27). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2002/87/EB.

13

I PRIEDAS

KAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS POZICIJŲ RIZIKAI PADENGTI

BENDROSIOS NUOSTATOS

Užskaita

| 1. | Įstaigos ilgųjų (trumpųjų) pozicijų perviršis, palyginti su trumposiomis (ilgosiomis) tos pačios emisijos akcijų, skolos finansinių priemonių ar konvertuojamų finansinių priemonių pozicijomis bei identiškais finansiniais ateities sandoriais, pasirinkimo sandoriais, varantais ir padengtais varantais, yra kiekvienos iš šių atskirų finansinių priemonių įstaigos grynoji pozicija. Apskaičiuojant grynąją poziciją, kompetentingos institucijos leidžia išvestinių finansinių priemonių pozicijas vertinti pagal šio priedo 4-7 punktus kaip pagrindinio (arba sąlyginio) vertybinio popieriaus pozicijas. Apskaičiuojant specifinę riziką pagal šio priedo 14 punktą, neatsižvelgiama į įstaigos turimas nuosavas skolos finansines priemones. |
| --- | --- |

1.

Įstaigos ilgųjų (trumpųjų) pozicijų perviršis, palyginti su trumposiomis (ilgosiomis) tos pačios emisijos akcijų, skolos finansinių priemonių ar konvertuojamų finansinių priemonių pozicijomis bei identiškais finansiniais ateities sandoriais, pasirinkimo sandoriais, varantais ir padengtais varantais, yra kiekvienos iš šių atskirų finansinių priemonių įstaigos grynoji pozicija. Apskaičiuojant grynąją poziciją, kompetentingos institucijos leidžia išvestinių finansinių priemonių pozicijas vertinti pagal šio priedo 4-7 punktus kaip pagrindinio (arba sąlyginio) vertybinio popieriaus pozicijas. Apskaičiuojant specifinę riziką pagal šio priedo 14 punktą, neatsižvelgiama į įstaigos turimas nuosavas skolos finansines priemones.

| 2. | Neleidžiama tarpusavyje užskaityti konvertuojamos finansinės priemonės ir pagrindinės ją sudarančios finansinės priemonės priešingų pozicijų, išskyrus atvejus, kai kompetentingos institucijos vadovaujasi nuostata, pagal kurią atsižvelgiama į tikimybę, kad tam tikra konvertuojama finansinė priemonė bus konvertuojama, arba jeigu šios institucijos yra nustačiusios kapitalo poreikį, kuriuo bus padengti bet kokie nuostoliai, galintys atsirasti atliekant konvertavimą. |
| --- | --- |

2.

Neleidžiama tarpusavyje užskaityti konvertuojamos finansinės priemonės ir pagrindinės ją sudarančios finansinės priemonės priešingų pozicijų, išskyrus atvejus, kai kompetentingos institucijos vadovaujasi nuostata, pagal kurią atsižvelgiama į tikimybę, kad tam tikra konvertuojama finansinė priemonė bus konvertuojama, arba jeigu šios institucijos yra nustačiusios kapitalo poreikį, kuriuo bus padengti bet kokie nuostoliai, galintys atsirasti atliekant konvertavimą.

| 3. | Prieš susumuojant grynąsias pozicijas, visos jos turi būti kiekvieną dieną konvertuojamos į valiutą, naudojamą įstaigos ataskaitose, pagal dabartinį rinkos kursą nepaisant jų ženklo. |
| --- | --- |

3.

Prieš susumuojant grynąsias pozicijas, visos jos turi būti kiekvieną dieną konvertuojamos į valiutą, naudojamą įstaigos ataskaitose, pagal dabartinį rinkos kursą nepaisant jų ženklo.

Konkrečios priemonės

| 4. | Ateities palūkanų normos sandoriai, išankstiniai palūkanų normos sandoriai bei išankstiniai įsipareigojimai pirkti ar parduoti skolos finansines priemones yra laikomi atitinkamų ilgųjų ir trumpųjų pozicijų kombinacijomis. Todėl ilgoji ateities palūkanų normos sandorio pozicija yra laikoma skolinimosi, kurio terminas baigiasi ateities sandorio įvykdymo dieną, ir turimo turto, kurio terminas sutampa su atitinkamu pagrindinės finansinės priemonės arba tariamosios pozicijos, kuria paremtas minėtas ateities sandoris, terminu, kombinacija. Panašiai parduotas išankstinis palūkanų normos sandoris laikomas ilgosios pozicijos, kurios terminas sutampa su atsiskaitymo diena pridedant sandorio laikotarpį, ir trumposios pozicijos, kurios terminas sutampa su atsiskaitymo diena, kombinacija. Ir skolinimasis, ir turimas turtas įtraukiami į šio priedo 14 punkte pateiktos 1 lentelės pirmąją kategoriją norint apskaičiuoti kapitalo poreikį, reikalingą specifinei rizikai, susijusiai su ateities palūkanų normos sandoriais ir išankstiniais palūkanų normos sandoriais, padengti. Išankstinis įsipareigojimas pirkti skolos finansinę priemonę yra laikomas skolinimosi, kurio terminas baigiasi pristatymo dieną, ir pačios skolos finansinės priemonės ilgosios (dabartinės) pozicijos kombinacija. Skolinimasis įtraukiamas į šio priedo 14 punkto 1 lentelės pirmąją kategoriją, kad būtų galima įvertinti specifinę riziką, o skolos finansinė priemonė įrašoma į atitinkamą tos pačios lentelės skiltį.
  Kompetentingos institucijos gali leisti, kad kapitalo poreikis ateities sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, būtų lygus biržos nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi ateities sandorio riziką, ir kad jis yra bent jau lygus ateities sandorio kapitalo poreikiui, kuris būtų gautas skaičiuojant pagal toliau šiame priede nustatytą metodą arba pagal V priede apibūdintą vidaus modelių metodą. Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti, kad šioje dalyje nurodytos rūšies ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorių, kurių kliringą vykdo minėtų institucijų pripažinti kliringo namai, kapitalo poreikis būtų lygus kliringo namų reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi išvestinių finansinių priemonių sandorių riziką, ir kad jis yra bent jau lygus atitinkamų sandorių kapitalo poreikiui, skaičiuojamam pagal toliau šiame priede nustatytą metodą arba taikant V priede apibūdintą vidaus modelių metodą.
  Šiame punkte „ilgoji pozicija“ yra tokia pozicija, kuriai įstaiga yra nustačiusi palūkanų normą, kurią ji gaus tam tikru laiku ateityje, o „trumpoji pozicija“ yra tokia pozicija, kuriai įstaiga nustato palūkanų normą, kurią ji mokės tam tikru metu ateityje. |
| --- | --- |

4.

Ateities palūkanų normos sandoriai, išankstiniai palūkanų normos sandoriai bei išankstiniai įsipareigojimai pirkti ar parduoti skolos finansines priemones yra laikomi atitinkamų ilgųjų ir trumpųjų pozicijų kombinacijomis. Todėl ilgoji ateities palūkanų normos sandorio pozicija yra laikoma skolinimosi, kurio terminas baigiasi ateities sandorio įvykdymo dieną, ir turimo turto, kurio terminas sutampa su atitinkamu pagrindinės finansinės priemonės arba tariamosios pozicijos, kuria paremtas minėtas ateities sandoris, terminu, kombinacija. Panašiai parduotas išankstinis palūkanų normos sandoris laikomas ilgosios pozicijos, kurios terminas sutampa su atsiskaitymo diena pridedant sandorio laikotarpį, ir trumposios pozicijos, kurios terminas sutampa su atsiskaitymo diena, kombinacija. Ir skolinimasis, ir turimas turtas įtraukiami į šio priedo 14 punkte pateiktos 1 lentelės pirmąją kategoriją norint apskaičiuoti kapitalo poreikį, reikalingą specifinei rizikai, susijusiai su ateities palūkanų normos sandoriais ir išankstiniais palūkanų normos sandoriais, padengti. Išankstinis įsipareigojimas pirkti skolos finansinę priemonę yra laikomas skolinimosi, kurio terminas baigiasi pristatymo dieną, ir pačios skolos finansinės priemonės ilgosios (dabartinės) pozicijos kombinacija. Skolinimasis įtraukiamas į šio priedo 14 punkto 1 lentelės pirmąją kategoriją, kad būtų galima įvertinti specifinę riziką, o skolos finansinė priemonė įrašoma į atitinkamą tos pačios lentelės skiltį.

Kompetentingos institucijos gali leisti, kad kapitalo poreikis ateities sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, būtų lygus biržos nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi ateities sandorio riziką, ir kad jis yra bent jau lygus ateities sandorio kapitalo poreikiui, kuris būtų gautas skaičiuojant pagal toliau šiame priede nustatytą metodą arba pagal V priede apibūdintą vidaus modelių metodą. Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti, kad šioje dalyje nurodytos rūšies ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorių, kurių kliringą vykdo minėtų institucijų pripažinti kliringo namai, kapitalo poreikis būtų lygus kliringo namų reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi išvestinių finansinių priemonių sandorių riziką, ir kad jis yra bent jau lygus atitinkamų sandorių kapitalo poreikiui, skaičiuojamam pagal toliau šiame priede nustatytą metodą arba taikant V priede apibūdintą vidaus modelių metodą.

Šiame punkte „ilgoji pozicija“ yra tokia pozicija, kuriai įstaiga yra nustačiusi palūkanų normą, kurią ji gaus tam tikru laiku ateityje, o „trumpoji pozicija“ yra tokia pozicija, kuriai įstaiga nustato palūkanų normą, kurią ji mokės tam tikru metu ateityje.

| 5. | Palūkanų normų, skolos finansinių priemonių, akcijų, akcijų indeksų, finansinių ateities sandorių, apsikeitimo sandorių ir užsienio valiutos pasirinkimo sandoriai yra traktuojami kaip pozicijos, lygios pagrindinės pasirinkimo sandorio finansinės priemonės vertei, padaugintai iš šio pasirinkimo sandorio delta koeficiento, kaip nurodoma šiame priede. Pastarosios pozicijos gali būti tarpusavyje užskaitomos su visomis identiškų pagrindinių vertybinių popierių arba pagrindinių išvestinių finansinių priemonių priešingomis pozicijomis. Gali būti naudojamas atitinkamos biržos taikomas delta arba tas, kurį apskaičiuoja kompetentingos institucijos, o tais atvejais, kai delta nėra nustatytas, arba ne biržos sandorių atveju, naudojamas pačios įstaigos apskaičiuotas delta, jeigu kompetentingos institucijos mano, kad įstaigos taikomas delta skaičiavimo modelis yra priimtinas.
  Vis dėlto kompetentingos institucijos taip pat gali reikalauti, kad įstaigos skaičiuotų savo delta pagal kompetentingų institucijų nustatytą metodologiją.
  Turi būti apsisaugoma ne tik nuo delta rizikos, bet ir nuo visos kitos su pasirinkimo sandoriais susijusios rizikos. Kompetentingos institucijos gali leisti, kad pasirašytam pasirinkimo sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, nustatytas kapitalo poreikis būtų lygus biržos reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi su atskiru sandoriu susijusią riziką ir kad jis yra bent jau lygus pasirinkimo sandorio kapitalo poreikiui, skaičiuojamam pagal toliau šiame priede nustatytą skaičiavimo metodą arba taikant V priede apibūdintą vidaus modelių metodą. Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti, kad kapitalo poreikis, skaičiuojamas ne biržos prekių pasirinkimo sandoriams, kurių kliringą atlieka minėtų institucijų pripažinti kliringo namai, būtų lygus kliringo namų nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi su pasirinkimo sandoriu susijusią riziką ir kad jis yra bent jau lygus nebiržinio pasirinkimo sandorio kapitalo poreikiui, kuris būtų gautas pagal toliau šiame priede nustatytą skaičiavimo metodą arba taikant V priede apibūdintą vidaus modelių metodą. Be to, kompetentingos institucijos gali leisti, kad reikalavimas nupirktam pasirinkimo sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, arba nebiržiniam pasirinkimo sandoriui atitiktų pagrindinei finansinei priemonei nustatytą reikalavimą, jeigu gautas reikalavimas neviršija pasirinkimo sandorio rinkos vertės. Reikalavimas pasirašytam nebiržiniam pasirinkimo sandoriui nustatomas atsižvelgiant į pagrindinę pasirinkimo sandorio finansinę priemonę. |
| --- | --- |

5.

Palūkanų normų, skolos finansinių priemonių, akcijų, akcijų indeksų, finansinių ateities sandorių, apsikeitimo sandorių ir užsienio valiutos pasirinkimo sandoriai yra traktuojami kaip pozicijos, lygios pagrindinės pasirinkimo sandorio finansinės priemonės vertei, padaugintai iš šio pasirinkimo sandorio delta koeficiento, kaip nurodoma šiame priede. Pastarosios pozicijos gali būti tarpusavyje užskaitomos su visomis identiškų pagrindinių vertybinių popierių arba pagrindinių išvestinių finansinių priemonių priešingomis pozicijomis. Gali būti naudojamas atitinkamos biržos taikomas delta arba tas, kurį apskaičiuoja kompetentingos institucijos, o tais atvejais, kai delta nėra nustatytas, arba ne biržos sandorių atveju, naudojamas pačios įstaigos apskaičiuotas delta, jeigu kompetentingos institucijos mano, kad įstaigos taikomas delta skaičiavimo modelis yra priimtinas.

Vis dėlto kompetentingos institucijos taip pat gali reikalauti, kad įstaigos skaičiuotų savo delta pagal kompetentingų institucijų nustatytą metodologiją.

Turi būti apsisaugoma ne tik nuo delta rizikos, bet ir nuo visos kitos su pasirinkimo sandoriais susijusios rizikos. Kompetentingos institucijos gali leisti, kad pasirašytam pasirinkimo sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, nustatytas kapitalo poreikis būtų lygus biržos reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi su atskiru sandoriu susijusią riziką ir kad jis yra bent jau lygus pasirinkimo sandorio kapitalo poreikiui, skaičiuojamam pagal toliau šiame priede nustatytą skaičiavimo metodą arba taikant V priede apibūdintą vidaus modelių metodą. Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti, kad kapitalo poreikis, skaičiuojamas ne biržos prekių pasirinkimo sandoriams, kurių kliringą atlieka minėtų institucijų pripažinti kliringo namai, būtų lygus kliringo namų nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi su pasirinkimo sandoriu susijusią riziką ir kad jis yra bent jau lygus nebiržinio pasirinkimo sandorio kapitalo poreikiui, kuris būtų gautas pagal toliau šiame priede nustatytą skaičiavimo metodą arba taikant V priede apibūdintą vidaus modelių metodą. Be to, kompetentingos institucijos gali leisti, kad reikalavimas nupirktam pasirinkimo sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, arba nebiržiniam pasirinkimo sandoriui atitiktų pagrindinei finansinei priemonei nustatytą reikalavimą, jeigu gautas reikalavimas neviršija pasirinkimo sandorio rinkos vertės. Reikalavimas pasirašytam nebiržiniam pasirinkimo sandoriui nustatomas atsižvelgiant į pagrindinę pasirinkimo sandorio finansinę priemonę.

| 6. | Varantai, susiję su skolos finansinėmis priemonėmis ir nuosavybės vertybiniais popieriais, vertinami taip pat kaip ir pasirinkimo sandoriai pagal 5 punktą. |
| --- | --- |

6.

Varantai, susiję su skolos finansinėmis priemonėmis ir nuosavybės vertybiniais popieriais, vertinami taip pat kaip ir pasirinkimo sandoriai pagal 5 punktą.

| 7. | Vertinant palūkanų normos riziką, apsikeitimo sandoriai vertinami taip pat kaip ir balanse apskaitomos finansinės priemonės. Todėl palūkanų normos apsikeitimo sandoriai, kurių metu įstaiga gauna kintančią palūkanų normą ir moka fiksuotą palūkanų normą, vertinami kaip ekvivalentiški kintančios palūkanų normos finansinės priemonės, kurios terminas sutampa su laikotarpiu iki kito palūkanų nustatymo, ilgosios pozicijos ir fiksuotos palūkanų normos finansinės priemonės trumposios pozicijos kombinacijai, kai tokios finansinės priemonės terminas sutampa su paties apsikeitimo sandorio terminu. |
| --- | --- |

7.

Vertinant palūkanų normos riziką, apsikeitimo sandoriai vertinami taip pat kaip ir balanse apskaitomos finansinės priemonės. Todėl palūkanų normos apsikeitimo sandoriai, kurių metu įstaiga gauna kintančią palūkanų normą ir moka fiksuotą palūkanų normą, vertinami kaip ekvivalentiški kintančios palūkanų normos finansinės priemonės, kurios terminas sutampa su laikotarpiu iki kito palūkanų nustatymo, ilgosios pozicijos ir fiksuotos palūkanų normos finansinės priemonės trumposios pozicijos kombinacijai, kai tokios finansinės priemonės terminas sutampa su paties apsikeitimo sandorio terminu.

A.   Apsaugos pardavėjo traktavimas

| 8. | Skaičiuojant šalies, kuri prisiima kredito riziką („apsaugos pardavėjo“), rinkos rizikos kapitalo poreikį, jei nenurodyta kitaip, turi būti naudojama tariamoji kredito išvestinių finansinių priemonių sutarties suma. Skaičiuojant specifinės rizikos kapitalo poreikį, išskyrus rizikos kapitalo poreikį apsikeitimo grąžomis sandoriams, kredito išvestinės finansinės priemonės sutarties terminas taikomas vietoje įsipareigojimo termino. Pozicijos nustatomos taip:






  i) | apsikeitimo grąžomis sandoris sukuria ilgąją poziciją referentinės pozicijos ir trumpąją poziciją vyriausybės obligacijos, kurios terminas yra tapatus laikotarpiui iki kito palūkanų nustatymo ir kuriai pagal Direktyvos 2006/.../EB VI priedą priskiriamas 0 proc. rizikos koeficientas, skaičiuojant bendrąją rinkos riziką. Jis taip pat sukuria ilgąją referentinės pozicijos poziciją, skaičiuojant specifinę riziką. |
| --- | --- | --- |

8.

Skaičiuojant šalies, kuri prisiima kredito riziką („apsaugos pardavėjo“), rinkos rizikos kapitalo poreikį, jei nenurodyta kitaip, turi būti naudojama tariamoji kredito išvestinių finansinių priemonių sutarties suma. Skaičiuojant specifinės rizikos kapitalo poreikį, išskyrus rizikos kapitalo poreikį apsikeitimo grąžomis sandoriams, kredito išvestinės finansinės priemonės sutarties terminas taikomas vietoje įsipareigojimo termino. Pozicijos nustatomos taip:

i)

apsikeitimo grąžomis sandoris sukuria ilgąją poziciją referentinės pozicijos ir trumpąją poziciją vyriausybės obligacijos, kurios terminas yra tapatus laikotarpiui iki kito palūkanų nustatymo ir kuriai pagal Direktyvos 2006/.../EB VI priedą priskiriamas 0 proc. rizikos koeficientas, skaičiuojant bendrąją rinkos riziką. Jis taip pat sukuria ilgąją referentinės pozicijos poziciją, skaičiuojant specifinę riziką.

| ii) | kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris nesukuria pozicijos skaičiuojant bendrąją rinkos riziką. Vertindama specifinę riziką, įstaiga turi atvaizduoti sintetinę ilgąją poziciją, išskyrus atvejus, kai išvestinė finansinė priemonė turi reitingą ir atitinka sąlygas, taikomas pripažįstamai skolos pozicijai, tuomet išvestinė finansinė priemonė pavaizduojama kaip ilgoji pozicija. Jei už minėtą produktą mokamos įmokos ar palūkanos, šie pinigų srautai turi būti pavaizduoti kaip faktinė vyriausybės obligacijų pozicija. |
| --- | --- |

ii)

kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris nesukuria pozicijos skaičiuojant bendrąją rinkos riziką. Vertindama specifinę riziką, įstaiga turi atvaizduoti sintetinę ilgąją poziciją, išskyrus atvejus, kai išvestinė finansinė priemonė turi reitingą ir atitinka sąlygas, taikomas pripažįstamai skolos pozicijai, tuomet išvestinė finansinė priemonė pavaizduojama kaip ilgoji pozicija. Jei už minėtą produktą mokamos įmokos ar palūkanos, šie pinigų srautai turi būti pavaizduoti kaip faktinė vyriausybės obligacijų pozicija.

| iii) | su kreditu susijęs vardinis vekselis yra palūkanų normos produktas, kuris sukuria ilgąją poziciją skaičiuojant paties vekselio bendrąją rinkos riziką. Vertindama specifinę riziką, įstaiga turi atvaizduoti sintetinę ilgąją poziciją. Papildoma ilgoji pozicija pavaizduojama ir vekselio emitentui. Jei su kreditu susijęs vekselis turi išorinį reitingą ir atitinka reikalavimus, taikomus pripažįstamai skolos pozicijai, vertinant specifinę riziką, gali būti pavaizduota tik viena ilgoji vekselio pozicija. |
| --- | --- |

iii)

su kreditu susijęs vardinis vekselis yra palūkanų normos produktas, kuris sukuria ilgąją poziciją skaičiuojant paties vekselio bendrąją rinkos riziką. Vertindama specifinę riziką, įstaiga turi atvaizduoti sintetinę ilgąją poziciją. Papildoma ilgoji pozicija pavaizduojama ir vekselio emitentui. Jei su kreditu susijęs vekselis turi išorinį reitingą ir atitinka reikalavimus, taikomus pripažįstamai skolos pozicijai, vertinant specifinę riziką, gali būti pavaizduota tik viena ilgoji vekselio pozicija.

| iv) | papildomai prie ilgosios pozicijos, skaičiuojant vekselio emitento specifinę riziką, vardinis su kreditu susijęs vekselis, suteikiantis proporcingą apsaugą, sukuria poziciją kiekvienai pagrindinio įsipareigojimo sudėtinei daliai, o bendra tariamoji sutarties suma paskirstoma visoms pozicijoms proporcingai. Jei galima pasirinkti daugiau nei vieną atitinkamo pagrindinio įsipareigojimo sudėtinę dalį, skaičiuojant specifinę riziką visam pagrindiniam įsipareigojimui taikomas sudėtinės dalies, turinčios didžiausią rizikos koeficientą, koeficientas.
  Jei paprastasis su kreditu susijęs vekselis turi išorinį reitingą ir atitinka reikalavimus, taikomus pripažįstamoms skolos pozicijoms, vertinant vekselio specifinę riziką, gali būti pavaizduota tik viena ilgoji pozicija ir |
| --- | --- |

iv)

papildomai prie ilgosios pozicijos, skaičiuojant vekselio emitento specifinę riziką, vardinis su kreditu susijęs vekselis, suteikiantis proporcingą apsaugą, sukuria poziciją kiekvienai pagrindinio įsipareigojimo sudėtinei daliai, o bendra tariamoji sutarties suma paskirstoma visoms pozicijoms proporcingai. Jei galima pasirinkti daugiau nei vieną atitinkamo pagrindinio įsipareigojimo sudėtinę dalį, skaičiuojant specifinę riziką visam pagrindiniam įsipareigojimui taikomas sudėtinės dalies, turinčios didžiausią rizikos koeficientą, koeficientas.

Jei paprastasis su kreditu susijęs vekselis turi išorinį reitingą ir atitinka reikalavimus, taikomus pripažįstamoms skolos pozicijoms, vertinant vekselio specifinę riziką, gali būti pavaizduota tik viena ilgoji pozicija ir

| v) | pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinė finansinė priemonė sukuria kiekvienos pagrindinio įsipareigojimo sudėtinės dalies poziciją tariamąja verte. Jeigu didžiausias mokėjimas įsipareigojimų neįvykdymo atveju yra mažesnis už kapitalo poreikį, apskaičiuotą pagal šio punkto pirmajame sakinyje nurodytą metodą, didžiausia mokėjimo suma gali būti laikoma kapitalo poreikiu specifinei rizikai.
  Antrojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinė finansinė priemonė sukuria kiekvienos pagrindinio įsipareigojimo sudėtinės dalies poziciją nominalia verte, atėmus vieną poziciją (tą, kurios kapitalo poreikis specifinei rizikai yra mažiausias). Jeigu didžiausias mokėjimas įsipareigojimų neįvykdymo atveju yra mažesnis už kapitalo poreikį, apskaičiuotą pagal šio punkto pirmajame sakinyje nurodytą metodą, ši suma gali būti laikoma kapitalo poreikiu specifinei rizikai.
  Jei pirmojo ar antrojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinė finansinė priemonė turi išorinį reitingą ir atitinka reikalavimus, taikomus pripažįstamoms skolos pozicijoms, apsaugos pardavėjas gali apskaičiuoti tik vieną kapitalo poreikį specifinei rizikai, atspindintį išvestinės finansinės priemonės reitingą. |
| --- | --- |

v)

pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinė finansinė priemonė sukuria kiekvienos pagrindinio įsipareigojimo sudėtinės dalies poziciją tariamąja verte. Jeigu didžiausias mokėjimas įsipareigojimų neįvykdymo atveju yra mažesnis už kapitalo poreikį, apskaičiuotą pagal šio punkto pirmajame sakinyje nurodytą metodą, didžiausia mokėjimo suma gali būti laikoma kapitalo poreikiu specifinei rizikai.

Antrojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinė finansinė priemonė sukuria kiekvienos pagrindinio įsipareigojimo sudėtinės dalies poziciją nominalia verte, atėmus vieną poziciją (tą, kurios kapitalo poreikis specifinei rizikai yra mažiausias). Jeigu didžiausias mokėjimas įsipareigojimų neįvykdymo atveju yra mažesnis už kapitalo poreikį, apskaičiuotą pagal šio punkto pirmajame sakinyje nurodytą metodą, ši suma gali būti laikoma kapitalo poreikiu specifinei rizikai.

Jei pirmojo ar antrojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinė finansinė priemonė turi išorinį reitingą ir atitinka reikalavimus, taikomus pripažįstamoms skolos pozicijoms, apsaugos pardavėjas gali apskaičiuoti tik vieną kapitalo poreikį specifinei rizikai, atspindintį išvestinės finansinės priemonės reitingą.

B.   Apsaugos pirkėjo traktavimas

Pozicijos kredito riziką perleidžiančiai šaliai („apsaugos pirkėjui“) nustatomos pagal apsaugos pardavėjo pozicijas, išskyrus su kreditu susijusį vekselį (kuris emitentui nesukuria trumposios pozicijos). Jeigu tam tikru metu kartu su pasirinkimo pirkti sandoriu numatomas vertės padidėjimas, šis terminas laikomas apsaugos terminu. N-osios eilės kredito išvestinių finansinių priemonių atveju apsaugos pirkėjams leidžiama tarpusavyje užskaityti n-1 pagrindinio turto specifinę riziką (t. y. n-1 turtas, kurio kapitalo poreikis specifinei rizikai yra mažiausias).

| 9. | Įstaigos, kurios išvestinių finansinių priemonių, nurodytų šio priedo 4-7 punktuose, palūkanų normos riziką įvertina ir valdo pagal rinkos kainas diskontuotų pinigų srautų pagrindu, apskaičiuodamos tuose punktuose nurodytas pozicijas gali naudotis jautrumo modeliais ir juos taikyti bet kuriai obligacijai, kuri išperkama ne sumokant nominalo vertę termino pabaigoje, o mokant dalimis per likusį terminą. Įstaigos pasirinktą modelį bei jo naudojimą turi patvirtinti kompetentingos institucijos. Tokie modeliai turi imituoti pozicijas, kurios į palūkanų normos pasikeitimus reaguotų taip pat jautriai, kaip ir pagrindiniai grynųjų pinigų srautai. Šis jautrumas palūkanų normos pasikeitimams turi būti įvertintas atsižvelgiant į nepriklausomus pagrindinių palūkanų normų pokyčius visoje pelningumo kreivėje numatant bent po vieną jautrumo tašką kiekvienoje terminų grupėje, pateiktoje šio priedo 20 punkto 2 lentelėje. Pozicijos, skaičiuojant kapitalo poreikį, turi būti įtraukiamos pagal šio priedo 17-32 punktus išdėstytas nuostatas. |
| --- | --- |

9.

Įstaigos, kurios išvestinių finansinių priemonių, nurodytų šio priedo 4-7 punktuose, palūkanų normos riziką įvertina ir valdo pagal rinkos kainas diskontuotų pinigų srautų pagrindu, apskaičiuodamos tuose punktuose nurodytas pozicijas gali naudotis jautrumo modeliais ir juos taikyti bet kuriai obligacijai, kuri išperkama ne sumokant nominalo vertę termino pabaigoje, o mokant dalimis per likusį terminą. Įstaigos pasirinktą modelį bei jo naudojimą turi patvirtinti kompetentingos institucijos. Tokie modeliai turi imituoti pozicijas, kurios į palūkanų normos pasikeitimus reaguotų taip pat jautriai, kaip ir pagrindiniai grynųjų pinigų srautai. Šis jautrumas palūkanų normos pasikeitimams turi būti įvertintas atsižvelgiant į nepriklausomus pagrindinių palūkanų normų pokyčius visoje pelningumo kreivėje numatant bent po vieną jautrumo tašką kiekvienoje terminų grupėje, pateiktoje šio priedo 20 punkto 2 lentelėje. Pozicijos, skaičiuojant kapitalo poreikį, turi būti įtraukiamos pagal šio priedo 17-32 punktus išdėstytas nuostatas.

| 10. | Įstaigos, kurios nesinaudoja šio priedo 9 punkte apibūdintais modeliais, gavusios kompetentingų institucijų pritarimą, gali traktuoti kaip visiškai tarpusavyje užskaitytas tas šio priedo 4-7 punktuose išvardytas išvestinių finansinių priemonių pozicijas, kurios atitinka bent tokias sąlygas:






  a) | pozicijų vertės yra vienodos ir išreikštos ta pačia valiuta; |
| --- | --- | --- |

10.

Įstaigos, kurios nesinaudoja šio priedo 9 punkte apibūdintais modeliais, gavusios kompetentingų institucijų pritarimą, gali traktuoti kaip visiškai tarpusavyje užskaitytas tas šio priedo 4-7 punktuose išvardytas išvestinių finansinių priemonių pozicijas, kurios atitinka bent tokias sąlygas:

a)

pozicijų vertės yra vienodos ir išreikštos ta pačia valiuta;

| b) | pagrindinė norma (kintančios palūkanų normos pozicijoms) ir atkarpos (fiksuotos palūkanų normos pozicijoms) palūkanų norma atitinka viena kitą; ir |
| --- | --- |

b)

pagrindinė norma (kintančios palūkanų normos pozicijoms) ir atkarpos (fiksuotos palūkanų normos pozicijoms) palūkanų norma atitinka viena kitą; ir

| c) | kito palūkanų normos perkainojimo diena arba fiksuotų atkarpų pozicijų atveju — laikotarpis, liekantis iki termino pabaigos, atitinka toliau nurodytas ribas:






  i) | trumpesnis kaip vienas mėnuo — tą pačią dieną; |
| --- | --- | --- |

c)

kito palūkanų normos perkainojimo diena arba fiksuotų atkarpų pozicijų atveju — laikotarpis, liekantis iki termino pabaigos, atitinka toliau nurodytas ribas:

i)

trumpesnis kaip vienas mėnuo — tą pačią dieną;

| ii) | nuo vieno mėnesio iki vienerių metų — septynias dienas; |
| --- | --- |

ii)

nuo vieno mėnesio iki vienerių metų — septynias dienas;

| iii) | ilgiau kaip vieneri metai — 30 dienų. |
| --- | --- |

iii)

ilgiau kaip vieneri metai — 30 dienų.

| 11. | Jeigu vertybiniai popieriai arba garantuotos teisės į vertybinių popierių nuosavybę perduodami atpirkimo sandoriu arba jeigu vertybiniai popieriai skolinami skolinimo sandoriu, jų perdavėjas arba skolintojas įtraukia šiuos vertybinius popierius į savo kapitalo poreikio skaičiavimus vadovaudamasis šiuo priedu tada, kai tokie vertybiniai popieriai atitinka šios direktyvos 11 straipsnyje išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

11.

Jeigu vertybiniai popieriai arba garantuotos teisės į vertybinių popierių nuosavybę perduodami atpirkimo sandoriu arba jeigu vertybiniai popieriai skolinami skolinimo sandoriu, jų perdavėjas arba skolintojas įtraukia šiuos vertybinius popierius į savo kapitalo poreikio skaičiavimus vadovaudamasis šiuo priedu tada, kai tokie vertybiniai popieriai atitinka šios direktyvos 11 straipsnyje išdėstytus reikalavimus.

Specifinė ir bendroji rizika

| 12. | Skolos finansinių priemonių arba akcijų (arba skolos ar akcijų išvestinių finansinių priemonių), kuriomis prekiaujama, pozicijų rizika, siekiant apskaičiuoti, kiek kapitalo reikia jų rizikai padengti, yra suskirstoma į du komponentus. Vienas jų — jos specifinė rizika, t. y. atitinkamos finansinės priemonės kainos pasikeitimo rizika dėl veiksnių, susijusių su jos emitentu, arba (išvestinės finansinės priemonės atveju) rizika, susijusi su pagrindinės finansinės priemonės emitentu. Antrasis pozicijų rizikos komponentas -– bendroji pozicijos rizika, t. y. tokia finansinės priemonės (prekybinės skolos finansinės priemonės arba skolos finansinės priemonės išvestinės finansinės priemonės atveju) kainos svyravimo rizika, kuri priklauso nuo palūkanų normos pasikeitimo arba (akcijų ar akcijų išvestinių finansinių priemonių atveju) nuo bendrų visos akcijų rinkos svyravimų, nesusijusių su jokiais specifiniais atskirų vertybinių popierių požymiais. |
| --- | --- |

12.

Skolos finansinių priemonių arba akcijų (arba skolos ar akcijų išvestinių finansinių priemonių), kuriomis prekiaujama, pozicijų rizika, siekiant apskaičiuoti, kiek kapitalo reikia jų rizikai padengti, yra suskirstoma į du komponentus. Vienas jų — jos specifinė rizika, t. y. atitinkamos finansinės priemonės kainos pasikeitimo rizika dėl veiksnių, susijusių su jos emitentu, arba (išvestinės finansinės priemonės atveju) rizika, susijusi su pagrindinės finansinės priemonės emitentu. Antrasis pozicijų rizikos komponentas -– bendroji pozicijos rizika, t. y. tokia finansinės priemonės (prekybinės skolos finansinės priemonės arba skolos finansinės priemonės išvestinės finansinės priemonės atveju) kainos svyravimo rizika, kuri priklauso nuo palūkanų normos pasikeitimo arba (akcijų ar akcijų išvestinių finansinių priemonių atveju) nuo bendrų visos akcijų rinkos svyravimų, nesusijusių su jokiais specifiniais atskirų vertybinių popierių požymiais.

SKOLOS FINANSINĖS PRIEMONĖS, KURIOMIS PREKIAUJAMA

| 13. | Grynosios pozicijos suskirstomos pagal valiutą, kuria jos yra išreikštos, ir apskaičiuoja kapitalo poreikį bendrajai ir specifinei rizikai pagal kiekvieną valiutą atskirai. |
| --- | --- |

13.

Grynosios pozicijos suskirstomos pagal valiutą, kuria jos yra išreikštos, ir apskaičiuoja kapitalo poreikį bendrajai ir specifinei rizikai pagal kiekvieną valiutą atskirai.

Specifinė rizika

| 14. | Į staiga priskiria savo prekybos knygos grynąsias pozicijas, apskaičiuotas pagal 1 punktą, atitinkamoms 1 lentelėje nurodytoms kategorijoms pagal jų emitentą (įsipareigojantįjį asmenį), išorinį arba vidinį kredito vertinimą ir likusį iki išpirkimo terminą, tuomet jas padaugina iš toje lentelėje nurodytų koeficientų. Po to, norėdama apskaičiuoti kapitalo poreikį specifinei rizikai, įstaiga sudeda pagal riziką įvertintas pozicijas, nesvarbu, ar jos ilgosios, ar trumposios.
  1 lentelė






  Kategorijos | Specifinės rizikos kapitalo poreikio koeficientas |
| --- | --- | --- |
| Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės 1 žingsnį arba kuriems būtų suteiktas 0 proc. rizikos koeficientas pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose. | 0 proc. |
| Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 2 ir 3 žingsnius pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja institucijos, kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 1 ir 2 žingsnius pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja institucijos, kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 3 žingsnį pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB VI priedo 1 dalies 28 punkte, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja institucijos, kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 1 ir 2 žingsnius pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose.
  Kitos pripažįstamos pozicijos, kaip apibrėžta 15 punkte. | 0,25 proc. (likęs terminas iki išpirkimo — šeši mėnesiai arba mažiau)
  1,00 proc. (likęs terminas iki išpirkimo — daugiau kaip šeši mėnesiai ir ne daugiau kaip 24 mėnesiai, įskaitant 24 mėnesius)
  1,60 proc. (likęs terminas iki išpirkimo — daugiau kaip 24 mėnesiai) |
| Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 4 ir 5 žingsnius pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 2 ir 3 žingsnius ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja institucijos, kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 3 žingsnį pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 26 punkto 1 dalies VI priede ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įmonės, kurios suteikia kredito kokybės vertinimo 3 ir 4 žingsnius pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose.
  Pozicijos, kurioms neįmanoma taikyti išorinės kredito vertinimo institucijos (IKVI) atliekamo kredito rizikos vertinimo. | 8 proc. |
| Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės 6 žingsnį pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įmonės, kuriems galima taikyti kredito kokybės 5 ir 6 žingsnius pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose. | 12 proc. |

14.

Į staiga priskiria savo prekybos knygos grynąsias pozicijas, apskaičiuotas pagal 1 punktą, atitinkamoms 1 lentelėje nurodytoms kategorijoms pagal jų emitentą (įsipareigojantįjį asmenį), išorinį arba vidinį kredito vertinimą ir likusį iki išpirkimo terminą, tuomet jas padaugina iš toje lentelėje nurodytų koeficientų. Po to, norėdama apskaičiuoti kapitalo poreikį specifinei rizikai, įstaiga sudeda pagal riziką įvertintas pozicijas, nesvarbu, ar jos ilgosios, ar trumposios.

1 lentelė

Kategorijos

Specifinės rizikos kapitalo poreikio koeficientas

Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės 1 žingsnį arba kuriems būtų suteiktas 0 proc. rizikos koeficientas pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose.

0 proc.

Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 2 ir 3 žingsnius pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja institucijos, kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 1 ir 2 žingsnius pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja institucijos, kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 3 žingsnį pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB VI priedo 1 dalies 28 punkte, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja institucijos, kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 1 ir 2 žingsnius pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose.

Kitos pripažįstamos pozicijos, kaip apibrėžta 15 punkte.

0,25 proc. (likęs terminas iki išpirkimo — šeši mėnesiai arba mažiau)

1,00 proc. (likęs terminas iki išpirkimo — daugiau kaip šeši mėnesiai ir ne daugiau kaip 24 mėnesiai, įskaitant 24 mėnesius)

1,60 proc. (likęs terminas iki išpirkimo — daugiau kaip 24 mėnesiai)

Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 4 ir 5 žingsnius pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 2 ir 3 žingsnius ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja institucijos, kuriems galima taikyti kredito kokybės vertinimo 3 žingsnį pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 26 punkto 1 dalies VI priede ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įmonės, kurios suteikia kredito kokybės vertinimo 3 ir 4 žingsnius pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose.

Pozicijos, kurioms neįmanoma taikyti išorinės kredito vertinimo institucijos (IKVI) atliekamo kredito rizikos vertinimo.

8 proc.

Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės 6 žingsnį pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įmonės, kuriems galima taikyti kredito kokybės 5 ir 6 žingsnius pagal rizikos koeficiento pozicijos taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose.

12 proc.

Kad įstaigos, kurios taiko rizikos koeficiento pozicijos taisykles, numatytas Direktyvos 2006/.../EB 84–89 straipsniuose, galėtų pritaikyti kredito kokybės žingsnį, įsipareigojančioji pozicija turi turėti vidaus reitingą, pagal kurį PD yra toks pats arba mažesnis nei tas, kuris susijęs su kredito kokybės žingsniu pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas tos direktyvos 78–83 straipsniuose.

Atsižvelgiant į 1 lentelę, nelikvidžių emitentų finansinėms priemonėms taikomas 8 ar 12 proc. specifinis rizikos kapitalo poreikis. Kompetentingos institucijos gali reikalauti įmones taikyti aukštesnį kapitalo poreikį specifinei rizikai tokioms priemonėms ir (arba) drausti užskaitymus tarp tokių priemonių ir kitų skolos finansinių priemonių, kad būtų galima nustatyti bendrąją rinkos riziką.

Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų, kurioms taikomas išskaitymas pagal Direktyvos 2006/.../EB 66 straipsnio 2 dalį, arba rizikai, kurios koeficientas yra 1250 proc., kaip nustatyta šios direktyvos IX priedo 4 dalyje, taikomas kapitalo poreikis, kuris yra nemažesnis nei tas, kuris numatytas pagal šiuos veiksmus. Neklasifikuotoms likvidumo sutartims taikomas kapitalo poreikis, kuris yra ne mažesnis nei Direktyvos 2006/.../EB IX priedo 4 dalyje numatytas kapitalo poreikis.

| 15. | Taikant 14 punktą, pripažįstamos pozicijos apima:






  a) | ilgąsias ir trumpąsias pozicijas turto, kuriam suteiktas kredito kokybės žingsnis, atitinkantis ne žemesnę nei investicinę reitingų kategoriją, nustatomą priskyrimo proceso, aprašyto Direktyvos 2006/.../EB V antraštinės dalies, 2 skyriaus 3 skirsnio 1 poskirsnyje, metu; |
| --- | --- | --- |

15.

Taikant 14 punktą, pripažįstamos pozicijos apima:

a)

ilgąsias ir trumpąsias pozicijas turto, kuriam suteiktas kredito kokybės žingsnis, atitinkantis ne žemesnę nei investicinę reitingų kategoriją, nustatomą priskyrimo proceso, aprašyto Direktyvos 2006/.../EB V antraštinės dalies, 2 skyriaus 3 skirsnio 1 poskirsnyje, metu;

| b) | ilgąsias ir trumpąsias pozicijas turto, kurio įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė dėl emitento mokumo yra ne didesnė už a punkte nurodyto turto pagal Direktyvos 2006/.../EB V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnyje aprašytą metodą; |
| --- | --- |

b)

ilgąsias ir trumpąsias pozicijas turto, kurio įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė dėl emitento mokumo yra ne didesnė už a punkte nurodyto turto pagal Direktyvos 2006/.../EB V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnyje aprašytą metodą;

| c) | ilgąsias ir trumpąsias pozicijas turto, kurio nėra įvertinusi išorinė kredito vertinimo institucija ir kuris atitinka toliau nurodytas sąlygas:






  i) | atitinkamos įstaigos jį laiko pakankamai likvidžiu; |
| --- | --- | --- |

c)

ilgąsias ir trumpąsias pozicijas turto, kurio nėra įvertinusi išorinė kredito vertinimo institucija ir kuris atitinka toliau nurodytas sąlygas:

i)

atitinkamos įstaigos jį laiko pakankamai likvidžiu;

| ii) | jo investicinė kokybė, įstaigos vertinimu, bent jau prilygsta a punkte nurodyto turto investicinio reitingo kokybei; ir |
| --- | --- |

ii)

jo investicinė kokybė, įstaigos vertinimu, bent jau prilygsta a punkte nurodyto turto investicinio reitingo kokybei; ir

| iii) | jis yra įregistruotas bent vienoje reguliuojamoje valstybės narės rinkoje arba vertybinių popierių biržoje, esančioje trečiojoje šalyje, jeigu tą biržą pripažįsta atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

iii)

jis yra įregistruotas bent vienoje reguliuojamoje valstybės narės rinkoje arba vertybinių popierių biržoje, esančioje trečiojoje šalyje, jeigu tą biržą pripažįsta atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos;

| d) | ilgosios ir trumposios turto, kurio emitentas yra įstaigos, kurioms taikomi Direktyvos 2006/.../EB nustatyti kapitalo pakankamumo reikalavimai, pozicijos, kurias minėtos institucijos laiko pakankamai likvidžiomis ir kurių investavimo kokybė, anot įstaigos nuosavo vertinimo, atitinka bent jau a punkte minėtų pozicijų investavimo kokybę; ir |
| --- | --- |

d)

ilgosios ir trumposios turto, kurio emitentas yra įstaigos, kurioms taikomi Direktyvos 2006/.../EB nustatyti kapitalo pakankamumo reikalavimai, pozicijos, kurias minėtos institucijos laiko pakankamai likvidžiomis ir kurių investavimo kokybė, anot įstaigos nuosavo vertinimo, atitinka bent jau a punkte minėtų pozicijų investavimo kokybę; ir

| e) | vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia įstaigos, priskiriami atitinkamai ar aukštesnei kredito kokybės klasei nei tie, kuriems galima taikyti kredito kokybės 2 žingsnį pagal įstaigų pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose, ir kurioms taikoma šią direktyvą atitinkanti reguliavimo ir priežiūros sistema. |
| --- | --- |

e)

vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia įstaigos, priskiriami atitinkamai ar aukštesnei kredito kokybės klasei nei tie, kuriems galima taikyti kredito kokybės 2 žingsnį pagal įstaigų pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/.../EB 78–83 straipsniuose, ir kurioms taikoma šią direktyvą atitinkanti reguliavimo ir priežiūros sistema.

Skolos finansinių priemonių įvertinimo būdą turi nuodugniai išnagrinėti kompetentingos institucijos, kurios atmeta įstaigos sprendimą, jeigu, jų nuomone, su atitinkamomis finansinėmis priemonėmis susijęs rizikos laipsnis yra per didelis, kad jas būtų galima priskirti pripažįstamoms pozicijoms.

| 16. | Kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaiga taikytų maksimalų kapitalo poreikio koeficientą, nurodytą 14 punkto 1 lentelėje, toms finansinėms priemonėms, kurios susijusios su ypatinga rizika dėl nepakankamo jų emitento mokumo. |
| --- | --- |

16.

Kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaiga taikytų maksimalų kapitalo poreikio koeficientą, nurodytą 14 punkto 1 lentelėje, toms finansinėms priemonėms, kurios susijusios su ypatinga rizika dėl nepakankamo jų emitento mokumo.

Bendroji rizika

a)   Terminų atitikimo metodas

| 17. | Kapitalo poreikio bendrajai rizikai apskaičiavimas apima du pagrindinius etapus. Pirma, visos pozicijos yra padauginamos iš rizikos koeficiento priklausomai nuo termino (kaip paaiškinta šio priedo 18 punkte), kad būtų galima apskaičiuoti kapitalo poreikį jų rizikai padengti. Antra, šį kapitalo poreikį leidžiama sumažinti, jeigu iš rizikos koeficiento padauginta pozicija turi priešingą iš rizikos koeficiento padaugintą poziciją, kuri patenka į tą pačią terminų grupę kaip ir pirmoji pozicija. Sumažinti kapitalo poreikį leidžiama ir tuo atveju, kai priešingos iš rizikos koeficiento padaugintos pozicijos terminų ribos skiriasi, o šio sumažinimo dydis priklausys nuo to, ar abi minėtos pozicijos priklauso tai pačiai zonai, ar ne, taip pat nuo pačių zonų. Iš viso yra trys zonos, sudarytos iš kelių terminų grupių. |
| --- | --- |

17.

Kapitalo poreikio bendrajai rizikai apskaičiavimas apima du pagrindinius etapus. Pirma, visos pozicijos yra padauginamos iš rizikos koeficiento priklausomai nuo termino (kaip paaiškinta šio priedo 18 punkte), kad būtų galima apskaičiuoti kapitalo poreikį jų rizikai padengti. Antra, šį kapitalo poreikį leidžiama sumažinti, jeigu iš rizikos koeficiento padauginta pozicija turi priešingą iš rizikos koeficiento padaugintą poziciją, kuri patenka į tą pačią terminų grupę kaip ir pirmoji pozicija. Sumažinti kapitalo poreikį leidžiama ir tuo atveju, kai priešingos iš rizikos koeficiento padaugintos pozicijos terminų ribos skiriasi, o šio sumažinimo dydis priklausys nuo to, ar abi minėtos pozicijos priklauso tai pačiai zonai, ar ne, taip pat nuo pačių zonų. Iš viso yra trys zonos, sudarytos iš kelių terminų grupių.

| 18. | Įstaiga priskiria savo grynąsias pozicijas atitinkamoms terminų grupėms, nurodytoms šio priedo 20 punkte pateikiamos 2 lentelės 2 arba 3 skiltyje. Priskirdama fiksuotos palūkanų normos finansines priemones, ji remiasi likusiu iki išpirkimo terminu, o priskirdama finansines priemones, kurių palūkanų norma prieš galutinį išpirkimo terminą keičiasi, — laikotarpiu, likusiu iki kito palūkanų normos perkainojimo. Įstaiga taip pat išskiria skolos finansines priemones su 3 proc. arba didesnėmis atkarpos palūkanomis bei tas finansines priemones, kurių atkarpos palūkanos nesiekia 3 proc., ir kiekvieną iš jų įrašo į 2 lentelės 2 arba 3 skiltį. Po to kiekvieną jų padaugina iš 2 lentelės 4 skiltyje nurodyto koeficiento pagal atitinkamą termino grupę. |
| --- | --- |

18.

Įstaiga priskiria savo grynąsias pozicijas atitinkamoms terminų grupėms, nurodytoms šio priedo 20 punkte pateikiamos 2 lentelės 2 arba 3 skiltyje. Priskirdama fiksuotos palūkanų normos finansines priemones, ji remiasi likusiu iki išpirkimo terminu, o priskirdama finansines priemones, kurių palūkanų norma prieš galutinį išpirkimo terminą keičiasi, — laikotarpiu, likusiu iki kito palūkanų normos perkainojimo. Įstaiga taip pat išskiria skolos finansines priemones su 3 proc. arba didesnėmis atkarpos palūkanomis bei tas finansines priemones, kurių atkarpos palūkanos nesiekia 3 proc., ir kiekvieną iš jų įrašo į 2 lentelės 2 arba 3 skiltį. Po to kiekvieną jų padaugina iš 2 lentelės 4 skiltyje nurodyto koeficiento pagal atitinkamą termino grupę.

| 19. | Po to įstaiga atskirai susumuoja ilgąsias pozicijas, padaugintas iš rizikos koeficiento, ir trumpąsias pozicijas, padaugintas iš rizikos koeficiento pagal kiekvieną termino grupę. Iš rizikos koeficiento padaugintos ilgosios pozicijos suma, kuri atitinka iš rizikos koeficiento padaugintos trumposios pozicijos sumą toje pačioje terminų grupėje, yra suderinta ir pagal riziką įvertinta vienos terminų grupės pozicija, o likusi ilgoji arba trumpoji pozicija yra tos pačios terminų grupės nesuderinta pagal riziką įvertinta pozicija. Po to apskaičiuojama bendra visų suderintų ir pagal riziką įvertintų visų terminų grupių pozicija. |
| --- | --- |

19.

Po to įstaiga atskirai susumuoja ilgąsias pozicijas, padaugintas iš rizikos koeficiento, ir trumpąsias pozicijas, padaugintas iš rizikos koeficiento pagal kiekvieną termino grupę. Iš rizikos koeficiento padaugintos ilgosios pozicijos suma, kuri atitinka iš rizikos koeficiento padaugintos trumposios pozicijos sumą toje pačioje terminų grupėje, yra suderinta ir pagal riziką įvertinta vienos terminų grupės pozicija, o likusi ilgoji arba trumpoji pozicija yra tos pačios terminų grupės nesuderinta pagal riziką įvertinta pozicija. Po to apskaičiuojama bendra visų suderintų ir pagal riziką įvertintų visų terminų grupių pozicija.

| 20. | Įstaiga apskaičiuoja nesuderintų pagal riziką įvertintų ilgųjų pozicijų sumas kiekvienos 2 lentelėje nurodytos zonos terminų grupėje, kad galėtų apskaičiuoti nesuderintą pagal riziką įvertintą ilgąją poziciją kiekvienai zonai. Panašiai, norint apskaičiuoti atitinkamos zonos nesuderintą pagal riziką įvertintą trumpąją poziciją, apskaičiuojama nesuderintų pagal riziką įvertintų trumpųjų pozicijų suma kiekvienoje konkrečios zonos terminų grupėje. Ta atitinkamos zonos nesuderintos ilgosios pozicijos, įvertintos pagal riziką, dalis, kuri yra suderinta su tos pačios zonos nesuderinta pagal riziką įvertinta trumpąja pozicija, yra suderinta pagal riziką įvertinta tos zonos pozicija. Ta dalis atitinkamos zonos nesuderintos pagal riziką įvertintos ilgosios arba nesuderintos pagal riziką įvertintos trumposios pozicijos, kuri negali būti suderinta, kaip nurodyta anksčiau, laikoma nesuderinta pagal riziką įvertinta tos zonos pozicija.
  2 lentelė









  Zona | Terminas | Rizikos koeficientas
  (proc.) | Tikėtinas palūkanų normos pasikeitimas
  (proc.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atkarpos palūkanų norma 3 proc. ar daugiau | Atkarpos palūkanų norma < 3 proc. |
| Pirmoji zona | 0 mėn. ≤ 1 mėn. | 0 mėn. ≤ 1 mėn. | 0,00 | — |
| > 1 mėn. ≤ 3 mėn. | > 1 mėn. ≤ 3 mėn. | 0,20 | 1,00 |
| > 3 mėn. ≤ 6 mėn. | > 3 mėn. ≤ 6 mėn. | 0,40 | 1,00 |
| > 6 mėn. ≤ 12 mėn. | > 6 mėn. ≤ 12 mėn. | 0,70 | 1,00 |
| Antroji zona | > 1 m. ≤ 2 m. | > 1,0 m. ≤ 1,9 m. | 1,25 | 0,90 |
| > 2 m. ≤ 3 m. | > 1,9 m. ≤ 2,8 m. | 1,75 | 0,80 |
| > 3 m. ≤ 4 m. | > 2,8 m. ≤ 3,6 m. | 2,25 | 0,75 |
| Trečioji zona | > 4 m. ≤ 5 m. | > 3,6 m. ≤ 4,3 m. | 2,75 | 0,75 |
| > 5 m. ≤ 7 m. | > 4,3 m. ≤ 5,7 m. | 3,25 | 0,70 |
| > 7 m. ≤ 10 m. | > 5,7 m. ≤ 7,3 m. | 3,75 | 0,65 |
| > 10 m. ≤ 15 m. | > 7,3 m. ≤ 9,3 m. | 4,50 | 0,60 |
| > 15 m. ≤ 20 m. | > 9,3 m. ≤ 10,6 m. | 5,25 | 0,60 |
| > 20 m. | > 10,6 m. ≤ 12,0 m. | 6,00 | 0,60 |
| | > 12,0 m. ≤ 20,0 m. | 8,00 | 0,60 |
| | > 20 m. | 12,50 | 0,60 |

20.

Įstaiga apskaičiuoja nesuderintų pagal riziką įvertintų ilgųjų pozicijų sumas kiekvienos 2 lentelėje nurodytos zonos terminų grupėje, kad galėtų apskaičiuoti nesuderintą pagal riziką įvertintą ilgąją poziciją kiekvienai zonai. Panašiai, norint apskaičiuoti atitinkamos zonos nesuderintą pagal riziką įvertintą trumpąją poziciją, apskaičiuojama nesuderintų pagal riziką įvertintų trumpųjų pozicijų suma kiekvienoje konkrečios zonos terminų grupėje. Ta atitinkamos zonos nesuderintos ilgosios pozicijos, įvertintos pagal riziką, dalis, kuri yra suderinta su tos pačios zonos nesuderinta pagal riziką įvertinta trumpąja pozicija, yra suderinta pagal riziką įvertinta tos zonos pozicija. Ta dalis atitinkamos zonos nesuderintos pagal riziką įvertintos ilgosios arba nesuderintos pagal riziką įvertintos trumposios pozicijos, kuri negali būti suderinta, kaip nurodyta anksčiau, laikoma nesuderinta pagal riziką įvertinta tos zonos pozicija.

2 lentelė

Zona

Terminas

Rizikos koeficientas

(proc.)

Tikėtinas palūkanų normos pasikeitimas

(proc.)

Atkarpos palūkanų norma 3 proc. ar daugiau

Atkarpos palūkanų norma < 3 proc.

Pirmoji zona

0 mėn. ≤ 1 mėn.

0 mėn. ≤ 1 mėn.

0,00

—

> 1 mėn. ≤ 3 mėn.

> 1 mėn. ≤ 3 mėn.

0,20

1,00

> 3 mėn. ≤ 6 mėn.

> 3 mėn. ≤ 6 mėn.

0,40

1,00

> 6 mėn. ≤ 12 mėn.

> 6 mėn. ≤ 12 mėn.

0,70

1,00

Antroji zona

> 1 m. ≤ 2 m.

> 1,0 m. ≤ 1,9 m.

1,25

0,90

> 2 m. ≤ 3 m.

> 1,9 m. ≤ 2,8 m.

1,75

0,80

> 3 m. ≤ 4 m.

> 2,8 m. ≤ 3,6 m.

2,25

0,75

Trečioji zona

> 4 m. ≤ 5 m.

> 3,6 m. ≤ 4,3 m.

2,75

0,75

> 5 m. ≤ 7 m.

> 4,3 m. ≤ 5,7 m.

3,25

0,70

> 7 m. ≤ 10 m.

> 5,7 m. ≤ 7,3 m.

3,75

0,65

> 10 m. ≤ 15 m.

> 7,3 m. ≤ 9,3 m.

4,50

0,60

> 15 m. ≤ 20 m.

> 9,3 m. ≤ 10,6 m.

5,25

0,60

> 20 m.

> 10,6 m. ≤ 12,0 m.

6,00

0,60

> 12,0 m. ≤ 20,0 m.

8,00

0,60

> 20 m.

12,50

0,60

| 21. | Po to apskaičiuojama nesuderintos pagal riziką įvertintos ilgosios (trumposios) pozicijos pirmoje zonoje, kuri derinama su nesuderinta pagal riziką įvertinta ilgąja (trumpąja) pozicija antroje zonoje, suma. Šio priedo 25 punkte tai vadinama pagal riziką įvertinta pirmosios ir antrosios zonų suderinta pozicija. Tokiu pat būdu apskaičiuojama nesuderintos pagal riziką įvertintos likusios dalies antroje zonoje ir nesuderintos pagal riziką įvertintos pozicijos trečioje zonoje suderinta pagal riziką įvertinta antrosios ir trečiosios zonų pozicija. |
| --- | --- |

21.

Po to apskaičiuojama nesuderintos pagal riziką įvertintos ilgosios (trumposios) pozicijos pirmoje zonoje, kuri derinama su nesuderinta pagal riziką įvertinta ilgąja (trumpąja) pozicija antroje zonoje, suma. Šio priedo 25 punkte tai vadinama pagal riziką įvertinta pirmosios ir antrosios zonų suderinta pozicija. Tokiu pat būdu apskaičiuojama nesuderintos pagal riziką įvertintos likusios dalies antroje zonoje ir nesuderintos pagal riziką įvertintos pozicijos trečioje zonoje suderinta pagal riziką įvertinta antrosios ir trečiosios zonų pozicija.

| 22. | Įstaiga gali, jeigu ji to pageidauja, pakeisti šio priedo 21 punkte nurodytą tvarką pirmiausia apskaičiuodama pagal riziką įvertintą antrosios ir trečiosios zonų suderintą poziciją, o vėliau pirmosios ir antrosios zonų suderintą poziciją. |
| --- | --- |

22.

Įstaiga gali, jeigu ji to pageidauja, pakeisti šio priedo 21 punkte nurodytą tvarką pirmiausia apskaičiuodama pagal riziką įvertintą antrosios ir trečiosios zonų suderintą poziciją, o vėliau pirmosios ir antrosios zonų suderintą poziciją.

| 23. | Po to nesuderintos pagal riziką įvertintos pozicijos likusi dalis pirmoje zonoje yra suderinama su nesuderinta pozicijos dalimi trečioje zonoje, kuri lieka po pastarosios zonos pozicijos suderinimo su antrosios zonos pozicija, taip apskaičiuojant pagal riziką įvertintą pirmosios ir trečiosios zonų suderintą poziciją. |
| --- | --- |

23.

Po to nesuderintos pagal riziką įvertintos pozicijos likusi dalis pirmoje zonoje yra suderinama su nesuderinta pozicijos dalimi trečioje zonoje, kuri lieka po pastarosios zonos pozicijos suderinimo su antrosios zonos pozicija, taip apskaičiuojant pagal riziką įvertintą pirmosios ir trečiosios zonų suderintą poziciją.

| 24. | Atlikus šio priedo 21, 22 ir 23 punktuose nurodytus atskirus suderinimo apskaičiavimus, likusios pozicijos yra susumuojamos. |
| --- | --- |

24.

Atlikus šio priedo 21, 22 ir 23 punktuose nurodytus atskirus suderinimo apskaičiavimus, likusios pozicijos yra susumuojamos.

| 25. | Įstaigos kapitalo poreikis apskaičiuojamas susumuojant:






  a) | 10 proc. visų terminų grupių pagal riziką įvertintų suderintų pozicijų sumos; |
| --- | --- | --- |

25.

Įstaigos kapitalo poreikis apskaičiuojamas susumuojant:

a)

10 proc. visų terminų grupių pagal riziką įvertintų suderintų pozicijų sumos;

| b) | 40 proc. pirmosios zonos pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos; |
| --- | --- |

b)

40 proc. pirmosios zonos pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos;

| c) | 30 proc. antrosios zonos pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos; |
| --- | --- |

c)

30 proc. antrosios zonos pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos;

| d) | 30 proc. trečiosios zonos pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos; |
| --- | --- |

d)

30 proc. trečiosios zonos pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos;

| e) | 40 proc. pirmosios ir antrosios bei antrosios ir trečiosios zonų pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos (žr. šio priedo 21 punktą); |
| --- | --- |

e)

40 proc. pirmosios ir antrosios bei antrosios ir trečiosios zonų pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos (žr. šio priedo 21 punktą);

| f) | 150 proc. pirmosios ir trečiosios zonų pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos; ir |
| --- | --- |

f)

150 proc. pirmosios ir trečiosios zonų pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos; ir

| g) | 100 proc. pagal riziką įvertintų nesuderintų pozicijų likusios dalies. |
| --- | --- |

g)

100 proc. pagal riziką įvertintų nesuderintų pozicijų likusios dalies.

b)   Trukmės metodas

| 26. | Kompetentingos institucijos visoms arba kai kurioms įstaigoms bendrosios prekybinių skolos vertybinių popierių kapitalo poreikio rizikos skaičiavimui gali leisti naudoti trukmės metodą, kuris, skirtingai nuo šio priedo 17-25 punktuose nurodyto metodo, atspindi finansinės priemonės trukmę, su sąlyga, kad įstaiga šį metodą taikys nuosekliai. |
| --- | --- |

26.

Kompetentingos institucijos visoms arba kai kurioms įstaigoms bendrosios prekybinių skolos vertybinių popierių kapitalo poreikio rizikos skaičiavimui gali leisti naudoti trukmės metodą, kuris, skirtingai nuo šio priedo 17-25 punktuose nurodyto metodo, atspindi finansinės priemonės trukmę, su sąlyga, kad įstaiga šį metodą taikys nuosekliai.

| 27. | Naudodama 26 punkte nurodytą metodą, įstaiga pagal kiekvienos fiksuotos palūkanų normos skolos finansinės priemonės rinkos vertę apskaičiuoja jos pelningumą termino, kuris yra teorinė to vertybinio popieriaus diskonto norma, pabaigoje. Skaičiuodama kintančios palūkanų normos finansinių priemonių pelningumą, įstaiga pagal kiekvienos finansinės priemonės rinkos vertę apskaičiuoja jos pelningumą vadovaudamasi prielaida, jog pagrindinė suma bus grąžinta tada, kai bus galima iš naujo nustatyti palūkanas. |
| --- | --- |

27.

Naudodama 26 punkte nurodytą metodą, įstaiga pagal kiekvienos fiksuotos palūkanų normos skolos finansinės priemonės rinkos vertę apskaičiuoja jos pelningumą termino, kuris yra teorinė to vertybinio popieriaus diskonto norma, pabaigoje. Skaičiuodama kintančios palūkanų normos finansinių priemonių pelningumą, įstaiga pagal kiekvienos finansinės priemonės rinkos vertę apskaičiuoja jos pelningumą vadovaudamasi prielaida, jog pagrindinė suma bus grąžinta tada, kai bus galima iš naujo nustatyti palūkanas.

| 28. | Po to įstaiga apskaičiuoja kiekvienos skolos finansinės priemonės modifikuotą trukmę pagal formulę: modifikuota trukmė = ((trukmė (T))/(1 + r)), čia:







  D | = | ((Σt = 1
  m((t Ct)/((1 + r)t)))/(Σt = 1
  m((Ct)/((1 + r)t)))) |
| --- | --- | --- | --- |

28.

Po to įstaiga apskaičiuoja kiekvienos skolos finansinės priemonės modifikuotą trukmę pagal formulę: modifikuota trukmė = ((trukmė (T))/(1 + r)), čia:

D

=

((Σt = 1
  m((t Ct)/((1 + r)t)))/(Σt = 1
  m((Ct)/((1 + r)t))))

čia:

| r | = | pelningumas (žr. šio priedo 25 punktą), |
| --- | --- | --- |
| Cl | = | pinigų srauto vertė laikotarpiu t, |
| m | = | laikotarpių iki termino skaičius terminas (žr. 25 punktą). |

r

=

pelningumas (žr. šio priedo 25 punktą),

Cl

=

pinigų srauto vertė laikotarpiu t,

m

=

laikotarpių iki termino skaičius terminas (žr. 25 punktą).

| 29. | Atlikusi šiuos apskaičiavimus, įstaiga kiekvieną skolos finansinę priemonę priskiria atitinkamai zonai, nurodytai šio priedo 3 lentelėje. Ji tai daro vadovaudamasi modifikuota kiekvieno vertybinio popieriaus trukme.
  3 lentelė







  Zona | Modifikuota trukmė
  (metais) | Tikėtina palūkanų norma
  (pokytis proc.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pirmoji zona | > 0 ≤ 1,0 | 1,0 |
| Antroji zona | > 1,0 ≤ 3,6 | 0,85 |
| Trečioji zona | > 3,6 | 0,7 |

29.

Atlikusi šiuos apskaičiavimus, įstaiga kiekvieną skolos finansinę priemonę priskiria atitinkamai zonai, nurodytai šio priedo 3 lentelėje. Ji tai daro vadovaudamasi modifikuota kiekvieno vertybinio popieriaus trukme.

3 lentelė

Zona

Modifikuota trukmė

(metais)

Tikėtina palūkanų norma

(pokytis proc.)

Pirmoji zona

> 0 ≤ 1,0

1,0

Antroji zona

> 1,0 ≤ 3,6

0,85

Trečioji zona

> 3,6

0,7

| 30. | Tuomet įstaiga apskaičiuoja kiekvienos finansinės priemonės pagal trukmę įvertintą poziciją, padaugindama šios finansinės priemonės rinkos kainą iš jos modifikuotos trukmės bei iš tokios modifikuotos trukmės priemonei taikomo tikėtino palūkanų normos pokyčio (žr. 3 lentelės 3 skiltį). |
| --- | --- |

30.

Tuomet įstaiga apskaičiuoja kiekvienos finansinės priemonės pagal trukmę įvertintą poziciją, padaugindama šios finansinės priemonės rinkos kainą iš jos modifikuotos trukmės bei iš tokios modifikuotos trukmės priemonei taikomo tikėtino palūkanų normos pokyčio (žr. 3 lentelės 3 skiltį).

| 31. | Įstaiga apskaičiuoja kiekvienos zonos pagal trukmę įvertintas ilgąsias ir trumpąsias pozicijas. Ilgųjų pozicijų suma, kurią atitinka trumpųjų pozicijų suma kiekvienoje zonoje, laikoma tos zonos suderinta pagal trukmę įvertinta pozicija.
  Po to įstaiga apskaičiuoja kiekvienos zonos nesuderintas pagal trukmę įvertintas pozicijas. Tai darydama, ji vadovaujasi nesuderintų pozicijų apskaičiavimo tvarka, išdėstyta šio priedo 21-24 punktuose. |
| --- | --- |

31.

Įstaiga apskaičiuoja kiekvienos zonos pagal trukmę įvertintas ilgąsias ir trumpąsias pozicijas. Ilgųjų pozicijų suma, kurią atitinka trumpųjų pozicijų suma kiekvienoje zonoje, laikoma tos zonos suderinta pagal trukmę įvertinta pozicija.

Po to įstaiga apskaičiuoja kiekvienos zonos nesuderintas pagal trukmę įvertintas pozicijas. Tai darydama, ji vadovaujasi nesuderintų pozicijų apskaičiavimo tvarka, išdėstyta šio priedo 21-24 punktuose.

| 32. | Įstaigos kapitalo poreikis apskaičiuojamas susumuojant:






  a) | 2 proc. kiekvienos zonos suderintos ir pagal trukmę įvertintos pozicijos; |
| --- | --- | --- |

32.

Įstaigos kapitalo poreikis apskaičiuojamas susumuojant:

a)

2 proc. kiekvienos zonos suderintos ir pagal trukmę įvertintos pozicijos;

| b) | 40 proc. suderintų ir pagal trukmę įvertintų pirmosios ir antrosios bei antrosios ir trečiosios zonų tarpusavio pozicijų; |
| --- | --- |

b)

40 proc. suderintų ir pagal trukmę įvertintų pirmosios ir antrosios bei antrosios ir trečiosios zonų tarpusavio pozicijų;

| c) | 150 proc. suderintos ir pagal trukmę įvertintos pirmosios ir trečiosios zonų tarpusavio pozicijos; ir |
| --- | --- |

c)

150 proc. suderintos ir pagal trukmę įvertintos pirmosios ir trečiosios zonų tarpusavio pozicijos; ir

| d) | 100 proc. likusios nesuderintų ir pagal trukmę įvertintų pozicijų dalies. |
| --- | --- |

d)

100 proc. likusios nesuderintų ir pagal trukmę įvertintų pozicijų dalies.

NUOSAVYBĖS VERTYBINIAI POPIERIAI

| 33. | Įstaiga susumuoja visas savo ilgąsias atviras ir trumpąsias atviras pozicijas taip, kaip nurodyta šio priedo 1 punkte. Abiejų šių pozicijų suma yra įstaigos bendroji pozicija. Skirtumas tarp šių dviejų pozicijų yra įstaigos grynoji pozicija. |
| --- | --- |

33.

Įstaiga susumuoja visas savo ilgąsias atviras ir trumpąsias atviras pozicijas taip, kaip nurodyta šio priedo 1 punkte. Abiejų šių pozicijų suma yra įstaigos bendroji pozicija. Skirtumas tarp šių dviejų pozicijų yra įstaigos grynoji pozicija.

Specifinė rizika

| 34. | Įstaiga susumuoja visas savo ilgąsias atviras ir trumpąsias atviras pozicijas taip, kaip nurodyta šio priedo 1 punkte. Norėdama apskaičiuoti kapitalo poreikį specifinei rizikai, įstaiga padaugina bendrąją poziciją iš 4 proc. |
| --- | --- |

34.

Įstaiga susumuoja visas savo ilgąsias atviras ir trumpąsias atviras pozicijas taip, kaip nurodyta šio priedo 1 punkte. Norėdama apskaičiuoti kapitalo poreikį specifinei rizikai, įstaiga padaugina bendrąją poziciją iš 4 proc.

| 35. | Nukrypdamos nuo šio priedo 34 punkto reikalavimų, kompetentingos institucijos gali numatyti ne 4 proc., bet 2 proc. kapitalo poreikį specifinei rizikai padengti tiems įstaigos turimiems akcijų portfeliams, kurie tenkina tokias sąlygas:






  a) | tai negali būti tik skolos finansines priemones, kuriomis prekiaujama ir kurioms pagal 14 punkto 1 lentelę šiuo metu taikomas 8 proc. arba 12 proc. arba mažesnis kapitalo poreikio koeficientas, išleidusių emitentų nuosavybės vertybiniai popieriai tik dėl to, kad jie yra garantuoti arba apdrausti; |
| --- | --- | --- |

35.

Nukrypdamos nuo šio priedo 34 punkto reikalavimų, kompetentingos institucijos gali numatyti ne 4 proc., bet 2 proc. kapitalo poreikį specifinei rizikai padengti tiems įstaigos turimiems akcijų portfeliams, kurie tenkina tokias sąlygas:

a)

tai negali būti tik skolos finansines priemones, kuriomis prekiaujama ir kurioms pagal 14 punkto 1 lentelę šiuo metu taikomas 8 proc. arba 12 proc. arba mažesnis kapitalo poreikio koeficientas, išleidusių emitentų nuosavybės vertybiniai popieriai tik dėl to, kad jie yra garantuoti arba apdrausti;

| b) | laikantis objektyvių kriterijų, atitinkamos akcijos turi būti kompetentingų institucijų laikomos labai likvidžiomis; ir |
| --- | --- |

b)

laikantis objektyvių kriterijų, atitinkamos akcijos turi būti kompetentingų institucijų laikomos labai likvidžiomis; ir

| c) | jokia atskira pozicija negali sudaryti daugiau kaip 5 proc. viso įstaigos akcijų portfelio vertės. |
| --- | --- |

c)

jokia atskira pozicija negali sudaryti daugiau kaip 5 proc. viso įstaigos akcijų portfelio vertės.

Taikydamos c punktą, kompetentingos institucijos gali leisti, kad atskiros pozicijos sudarytų iki 10 proc. portfelio vertės, jeigu bendra tokių pozicijų suma neviršija 50 proc. portfelio vertės.

Bendroji rizika

| 36. | Įstaigos kapitalo poreikis bendrajai rizikai padengti yra jos visa grynoji pozicija padauginta iš 8 proc. |
| --- | --- |

36.

Įstaigos kapitalo poreikis bendrajai rizikai padengti yra jos visa grynoji pozicija padauginta iš 8 proc.

Ateities akcijų indekso sandoriai

| 37. | Ateities akcijų indekso sandoriai pagal delta koeficientą įvertinti sandoriai, ekvivalentiški ateities akcijų indekso pasirinkimo sandoriams bei akcijų indekso pasirinkimo sandoriams, kurie toliau tekste bendrai vadinami „ateities akcijų indekso sandoriais“, gali būti suskirstyti į pozicijas pagal visas juos sudarančias akcijas. Šios pozicijos gali būti traktuojamos kaip pagrindinės pozicijos, išreikštos atitinkamomis akcijomis, ir, kurios, gavus kompetentingų institucijų pritarimą, gali būti tarpusavyje užskaitomos su priešingomis tų pagrindinių akcijų pozicijomis. |
| --- | --- |

37.

Ateities akcijų indekso sandoriai pagal delta koeficientą įvertinti sandoriai, ekvivalentiški ateities akcijų indekso pasirinkimo sandoriams bei akcijų indekso pasirinkimo sandoriams, kurie toliau tekste bendrai vadinami „ateities akcijų indekso sandoriais“, gali būti suskirstyti į pozicijas pagal visas juos sudarančias akcijas. Šios pozicijos gali būti traktuojamos kaip pagrindinės pozicijos, išreikštos atitinkamomis akcijomis, ir, kurios, gavus kompetentingų institucijų pritarimą, gali būti tarpusavyje užskaitomos su priešingomis tų pagrindinių akcijų pozicijomis.

| 38. | Kompetentingos institucijos užtikrina, kad visos įstaigos, kurios yra tarpusavyje užskaičiusios vienos ar kelių akcijų, sudarančių ateities akcijų indeksų sandorį, pozicijas su viena ar keliomis pozicijomis, kurias sudaro pats ateities akcijų indeksų sandoris, turi pakankamai kapitalo padengti nuostolių riziką, galinčią atsirasti dėl to, kad tokių ateities sandorių vertė keisis taip, kad šie pokyčiai nesutaps su juos sudarančių akcijų vertės pokyčiais; kompetentingos institucijos šį reikalavimą taiko ir tada, kai įstaigos turi priešingų ateities akcijų indeksų sandorių pozicijas, kurios skiriasi savo terminais arba sudėtimi arba ir terminais, ir sudėtimi. |
| --- | --- |

38.

Kompetentingos institucijos užtikrina, kad visos įstaigos, kurios yra tarpusavyje užskaičiusios vienos ar kelių akcijų, sudarančių ateities akcijų indeksų sandorį, pozicijas su viena ar keliomis pozicijomis, kurias sudaro pats ateities akcijų indeksų sandoris, turi pakankamai kapitalo padengti nuostolių riziką, galinčią atsirasti dėl to, kad tokių ateities sandorių vertė keisis taip, kad šie pokyčiai nesutaps su juos sudarančių akcijų vertės pokyčiais; kompetentingos institucijos šį reikalavimą taiko ir tada, kai įstaigos turi priešingų ateities akcijų indeksų sandorių pozicijas, kurios skiriasi savo terminais arba sudėtimi arba ir terminais, ir sudėtimi.

| 39. | Nukrypstant nuo šio priedo 37 ir 38 punktų reikalavimų, tiems ateities akcijų indeksų sandoriams, kuriais prekiaujama biržoje ir kurių indeksai, kompetentingų institucijų nuomone, yra plačiai diversifikuoti, taikomas 8 proc. kapitalo poreikis bendrajai rizikai padengti, tačiau specifinei rizikai kapitalo poreikis netaikomas. Tokie ateities akcijų indeksų sandoriai įtraukiami į šio priedo 33 punkte nurodytus grynosios pozicijos apskaičiavimus, tačiau neįtraukiami į tame pačiame punkte nurodytus bendrosios pozicijos apskaičiavimus. |
| --- | --- |

39.

Nukrypstant nuo šio priedo 37 ir 38 punktų reikalavimų, tiems ateities akcijų indeksų sandoriams, kuriais prekiaujama biržoje ir kurių indeksai, kompetentingų institucijų nuomone, yra plačiai diversifikuoti, taikomas 8 proc. kapitalo poreikis bendrajai rizikai padengti, tačiau specifinei rizikai kapitalo poreikis netaikomas. Tokie ateities akcijų indeksų sandoriai įtraukiami į šio priedo 33 punkte nurodytus grynosios pozicijos apskaičiavimus, tačiau neįtraukiami į tame pačiame punkte nurodytus bendrosios pozicijos apskaičiavimus.

| 40. | Jeigu ateities akcijų indeksų sandoris neskirstomas į pagrindines jį sudarančias pozicijas, tuomet jis traktuojamas kaip atskira akcija. Tačiau šios atskiros akcijos specifinės rizikos galima nepaisyti, kai atitinkamu ateities akcijų indeksų sandoriu yra prekiaujama biržoje, o jo indeksas, kompetentingų institucijų nuomone, yra plačiai diversifikuotas. |
| --- | --- |

40.

Jeigu ateities akcijų indeksų sandoris neskirstomas į pagrindines jį sudarančias pozicijas, tuomet jis traktuojamas kaip atskira akcija. Tačiau šios atskiros akcijos specifinės rizikos galima nepaisyti, kai atitinkamu ateities akcijų indeksų sandoriu yra prekiaujama biržoje, o jo indeksas, kompetentingų institucijų nuomone, yra plačiai diversifikuotas.

FINANSINIŲ PRIEMONIŲ EMISIJOS PLATINIMAS

| 41. | Jeigu įstaiga organizuoja skolos ir nuosavybės finansinių priemonių platinimą, kompetentingos institucijos gali leisti jai naudoti toliau nurodytą kapitalo poreikio apskaičiavimo tvarką. Pirmiausia įstaiga apskaičiuoja savo grynąsias pozicijas atimdama platinamų finansinių priemonių pozicijas, kurias yra pasirašiusios ar kurių nupirkimą oficialiais susitarimais patvirtino trečiosios šalys. Antra, įstaiga sumažina savo grynąsias pozicijas 4 lentelėje nurodytais koeficientais.
  4 lentelė












  — | 0 darbo diena: |
| --- | --- | --- |

41.

Jeigu įstaiga organizuoja skolos ir nuosavybės finansinių priemonių platinimą, kompetentingos institucijos gali leisti jai naudoti toliau nurodytą kapitalo poreikio apskaičiavimo tvarką. Pirmiausia įstaiga apskaičiuoja savo grynąsias pozicijas atimdama platinamų finansinių priemonių pozicijas, kurias yra pasirašiusios ar kurių nupirkimą oficialiais susitarimais patvirtino trečiosios šalys. Antra, įstaiga sumažina savo grynąsias pozicijas 4 lentelėje nurodytais koeficientais.

4 lentelė

—

0 darbo diena:

100 proc.

| — | 1 darbo diena: |
| --- | --- |

—

1 darbo diena:

90 proc.

| — | 2–3 darbo dienos: |
| --- | --- |

—

2–3 darbo dienos:

75 proc.

| — | 4 darbo diena: |
| --- | --- |

—

4 darbo diena:

50 proc.

| — | 5 darbo diena: |
| --- | --- |

—

5 darbo diena:

25 proc.

| — | po 5 darbo dienos: |
| --- | --- |

—

po 5 darbo dienos:

0 proc.

Nulinė (0) darbo diena yra ta darbo diena, kurią įstaiga besąlygiškai įsipareigoja nupirkti žinomą kiekį vertybinių popierių už sutartą kainą.

Trečia, įstaiga apskaičiuoja savo kapitalo poreikį pagal sumažintas platinamos emisijos pozicijas.

Kompetentingos institucijos užtikrina, kad įstaiga turėtų pakankamai kapitalo padengti nuostolių rizikai, kuri atsiranda nuo pradinio įsipareigojimo iki 1 darbo dienos.

KAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS KREDITO IŠVESTINĖMIS FINANSINĖMIS PRIEMONĖMIS APDRAUSTŲ PREKYBOS KNYGOS POZICIJŲ SPECIFINEI RIZIKAI PADENGTI

| 42. | Apsidraudimas, kurį suteikia kredito išvestinės finansinės priemonės, pripažįstamas pagal 43-46 punktuose išdėstytus principus. |
| --- | --- |

42.

Apsidraudimas, kurį suteikia kredito išvestinės finansinės priemonės, pripažįstamas pagal 43-46 punktuose išdėstytus principus.

| 43. | Minėtas apsidraudimas visiškai pripažįstamas tuomet, kai dviejų pozicijos dalių vertė visada juda priešinga kryptimi ir daugiau ar mažiau tokiu pačiu mastu. Taip yra šiais atvejais:






  a) | abi dalis sudaro visiškai vienodos priemonės; arba |
| --- | --- | --- |

43.

Minėtas apsidraudimas visiškai pripažįstamas tuomet, kai dviejų pozicijos dalių vertė visada juda priešinga kryptimi ir daugiau ar mažiau tokiu pačiu mastu. Taip yra šiais atvejais:

a)

abi dalis sudaro visiškai vienodos priemonės; arba

| b) | ilgoji pinigų srauto pozicija yra apdrausta apsikeitimo grąžomis sandoriu (arba atvirkščiai) ir yra visiškas atitikimas tarp referentinės pozicijos ir pagrindinių pozicijų (t. y. pinigų srauto pozicijų). Apsikeitimo sandorio terminas gali skirtis nuo pagrindinės pozicijos termino. |
| --- | --- |

b)

ilgoji pinigų srauto pozicija yra apdrausta apsikeitimo grąžomis sandoriu (arba atvirkščiai) ir yra visiškas atitikimas tarp referentinės pozicijos ir pagrindinių pozicijų (t. y. pinigų srauto pozicijų). Apsikeitimo sandorio terminas gali skirtis nuo pagrindinės pozicijos termino.

Šiais atvejais kapitalo poreikis specifinei rizikai neturėtų būti skaičiuojamas nei vienai pozicijos daliai.

| 44. | Bus taikoma 80 proc. tarpusavio užskaita, kai abiejų pozicijos dalių vertė visada juda priešinga kryptimi ir kai tiksliai atitinka referentinė pozicija, referentinės pozicijos ir kredito išvestinės finansinės priemonės terminas ir pagrindinės pozicijos valiuta. Be to, dėl pagrindinių kredito išvestinės finansinės priemonės sutarties savybių kredito išvestinės finansinės priemonės kaina neturėtų keistis taip, kad realiai nukryptų nuo pinigų srauto pozicijos kainų pasikeitimo. Jeigu sandoriu perkeliama rizika, bus taikoma 80 proc. specifinės rizikos užskaita tai sandorio daliai, kurios kapitalo poreikis yra didesnis, tuo tarpu kapitalo poreikis specifinei rizikai kitai daliai yra lygus nuliui. |
| --- | --- |

44.

Bus taikoma 80 proc. tarpusavio užskaita, kai abiejų pozicijos dalių vertė visada juda priešinga kryptimi ir kai tiksliai atitinka referentinė pozicija, referentinės pozicijos ir kredito išvestinės finansinės priemonės terminas ir pagrindinės pozicijos valiuta. Be to, dėl pagrindinių kredito išvestinės finansinės priemonės sutarties savybių kredito išvestinės finansinės priemonės kaina neturėtų keistis taip, kad realiai nukryptų nuo pinigų srauto pozicijos kainų pasikeitimo. Jeigu sandoriu perkeliama rizika, bus taikoma 80 proc. specifinės rizikos užskaita tai sandorio daliai, kurios kapitalo poreikis yra didesnis, tuo tarpu kapitalo poreikis specifinei rizikai kitai daliai yra lygus nuliui.

| 45. | Apsidraudimas iš dalies pripažįstama tuo atveju, kai dviejų pozicijos dalių vertė dažniausiai juda skirtinga kryptimi. Taip yra šiais atvejais:






  a) | pozicijai taikomas 43 punkto b papunktis, tačiau yra neatitikimas tarp referentinės pozicijos ir pagrindinės pozicijos turto. Tačiau pozicijos atitinka šiuos reikalavimus:






  i) | palyginti su pagrindine pozicija referentinė pozicija yra to paties arba žemesnio rango; ir |
| --- | --- | --- | --- |

45.

Apsidraudimas iš dalies pripažįstama tuo atveju, kai dviejų pozicijos dalių vertė dažniausiai juda skirtinga kryptimi. Taip yra šiais atvejais:

a)

pozicijai taikomas 43 punkto b papunktis, tačiau yra neatitikimas tarp referentinės pozicijos ir pagrindinės pozicijos turto. Tačiau pozicijos atitinka šiuos reikalavimus:

i)

palyginti su pagrindine pozicija referentinė pozicija yra to paties arba žemesnio rango; ir

| ii) | pagrindinės pozicijos ir referentinės pozicijos tas pats įsipareigojantysis asmuo ir joms taikomos priešpriešinio įsipareigojimų neįvykdymo ir priešpriešinio išankstinio nutraukimo sąlygos, kurių vykdymas užtikrinamas teisinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

ii)

pagrindinės pozicijos ir referentinės pozicijos tas pats įsipareigojantysis asmuo ir joms taikomos priešpriešinio įsipareigojimų neįvykdymo ir priešpriešinio išankstinio nutraukimo sąlygos, kurių vykdymas užtikrinamas teisinėmis priemonėmis;

| b) | pozicijai taikomas 43 punkto a papunktis arba 44 punktas, bet yra neatitikimas tarp kredito užtikrinimo ir pagrindinio turto valiutos arba termino (informacija apie valiutų neatitikimus turėtų būti teikiama kartu su informacija apie užsienio valiutos kurso riziką pagal III priedą); arba |
| --- | --- |

b)

pozicijai taikomas 43 punkto a papunktis arba 44 punktas, bet yra neatitikimas tarp kredito užtikrinimo ir pagrindinio turto valiutos arba termino (informacija apie valiutų neatitikimus turėtų būti teikiama kartu su informacija apie užsienio valiutos kurso riziką pagal III priedą); arba

| c) | pozicijai taikomas 44 punktas, tačiau yra neatitikimas tarp pinigų srauto pozicijos ir kredito išvestinės finansinės priemonės turto. Tačiau atvaizduojant kredito išvestinę finansinę priemonę pagrindinis turtas priskiriamas įsipareigojimams. |
| --- | --- |

c)

pozicijai taikomas 44 punktas, tačiau yra neatitikimas tarp pinigų srauto pozicijos ir kredito išvestinės finansinės priemonės turto. Tačiau atvaizduojant kredito išvestinę finansinę priemonę pagrindinis turtas priskiriamas įsipareigojimams.

Kiekvienu iš šių atvejų kiekvienos sandorio dalies kapitalo poreikis specifinei rizikai ne sudedamas, o taikomas tik didesnysis iš dviejų kapitalo poreikių.

| 46. | Visais atvejais, kuriems netaikomi 43–45 punktai, kapitalo poreikis specifinei rizikai bus apskaičiuotas abiems pozicijų dalims. |
| --- | --- |

46.

Visais atvejais, kuriems netaikomi 43–45 punktai, kapitalo poreikis specifinei rizikai bus apskaičiuotas abiems pozicijų dalims.

KAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS KOLEKTYVINIO INVESTAVIMO ĮMONIŲ PREKYBOS KNYGOS POZICIJOMS

| 47. | Kapitalo poreikis kolektyvinio investavimo subjektų (KIS), atitinkančių 11 straipsnyje nustatytas sąlygas, prekybos knygos pozicijoms apskaičiuojamas taikant 48-56 punktuose nurodytus metodus. |
| --- | --- |

47.

Kapitalo poreikis kolektyvinio investavimo subjektų (KIS), atitinkančių 11 straipsnyje nustatytas sąlygas, prekybos knygos pozicijoms apskaičiuojamas taikant 48-56 punktuose nurodytus metodus.

| 48. | Nepažeidžiant kitų šio skirsnio nuostatų, KIS pozicijoms taikomas 32 proc. pozicijų rizikos (specifinės ir bendrosios) kapitalo poreikis. Nepažeidžiant III priedo 2.1 punkto ketvirtosios pastraipos arba V priedo 12 punkto šeštosios pastraipos (biržos prekių rizika) nuostatų kartu su III priedo 2.1 punkto ketvirtosios pastraipos nuostatomis, kai taikomas tose dalyse nustatytas modifikuotas aukso traktavimas, KIS pozicijoms taikomas ne didesnis kaip 40 proc. pozicijų rizikos (specifinės ir bendrosios) ir užsienio valiutos kurso rizikos kapitalo poreikis. |
| --- | --- |

48.

Nepažeidžiant kitų šio skirsnio nuostatų, KIS pozicijoms taikomas 32 proc. pozicijų rizikos (specifinės ir bendrosios) kapitalo poreikis. Nepažeidžiant III priedo 2.1 punkto ketvirtosios pastraipos arba V priedo 12 punkto šeštosios pastraipos (biržos prekių rizika) nuostatų kartu su III priedo 2.1 punkto ketvirtosios pastraipos nuostatomis, kai taikomas tose dalyse nustatytas modifikuotas aukso traktavimas, KIS pozicijoms taikomas ne didesnis kaip 40 proc. pozicijų rizikos (specifinės ir bendrosios) ir užsienio valiutos kurso rizikos kapitalo poreikis.

| 49. | Kapitalo poreikį, taikomą 51 punkte nustatytus kriterijus atitinkančioms KIS pozicijoms, įstaigos gali nustatyti taikydamos 53-56 punktuose nustatytus metodus. |
| --- | --- |

49.

Kapitalo poreikį, taikomą 51 punkte nustatytus kriterijus atitinkančioms KIS pozicijoms, įstaigos gali nustatyti taikydamos 53-56 punktuose nustatytus metodus.

| 50. | Jeigu nenurodyta kitaip, neleidžiama tarpusavyje užskaityti pagrindinių KIS investicijų ir kitų įstaigos turimų pozicijų. |
| --- | --- |

50.

Jeigu nenurodyta kitaip, neleidžiama tarpusavyje užskaityti pagrindinių KIS investicijų ir kitų įstaigos turimų pozicijų.

BENDRIEJI KRITERIJAI

| 51. | Bendrieji kriterijai, kurių pagrindu įgyjama teisė į KIS pozicijas, kurių emitentai yra Bendrijoje prižiūrimos ar įsisteigusios bendrovės, taikyti 53-56 punktuose nustatytuose metoduose, yra šie:






  a) | KIS prospekte ar lygiaverčiame dokumente pateikta ši informacija:






  i) | turto, į kurį KIS leidžiama investuoti, kategorijos; |
| --- | --- | --- | --- |

51.

Bendrieji kriterijai, kurių pagrindu įgyjama teisė į KIS pozicijas, kurių emitentai yra Bendrijoje prižiūrimos ar įsisteigusios bendrovės, taikyti 53-56 punktuose nustatytuose metoduose, yra šie:

a)

KIS prospekte ar lygiaverčiame dokumente pateikta ši informacija:

i)

turto, į kurį KIS leidžiama investuoti, kategorijos;

| ii) | jeigu KIS investicijoms taikomi apribojimai, — santykiniai apribojimai ir jų apskaičiavimo metodai; |
| --- | --- |

ii)

jeigu KIS investicijoms taikomi apribojimai, — santykiniai apribojimai ir jų apskaičiavimo metodai;

| iii) | jeigu KIS leidžiama skolintis, — didžiausias įsiskolinimo lygis; ir |
| --- | --- |

iii)

jeigu KIS leidžiama skolintis, — didžiausias įsiskolinimo lygis; ir

| iv) | jeigu KIS leidžiama investuoti į ne biržos išvestines finansines priemones arba vykdyti atpirkimo pobūdžio operacijas — priemonės, skirtos riboti sandorio šalies riziką, atsirandančią dėl tokių sandorių vykdymo; |
| --- | --- |

iv)

jeigu KIS leidžiama investuoti į ne biržos išvestines finansines priemones arba vykdyti atpirkimo pobūdžio operacijas — priemonės, skirtos riboti sandorio šalies riziką, atsirandančią dėl tokių sandorių vykdymo;

| b) | KIS teikia pusės metų ir metines verslo (finansines) ataskaitas, kurių pagrindu galima įvertinti jos turtą ir įsipareigojimus, pajamas ir operacijas per ataskaitinį laikotarpį; |
| --- | --- |

b)

KIS teikia pusės metų ir metines verslo (finansines) ataskaitas, kurių pagrindu galima įvertinti jos turtą ir įsipareigojimus, pajamas ir operacijas per ataskaitinį laikotarpį;

| c) | investicinio vieneto turėtojo prašymu, KIS investiciniai vienetai (arba akcijos) kiekvieną dieną iš KIS turto gali būti paversti grynaisiais pinigais; |
| --- | --- |

c)

investicinio vieneto turėtojo prašymu, KIS investiciniai vienetai (arba akcijos) kiekvieną dieną iš KIS turto gali būti paversti grynaisiais pinigais;

| d) | investicijos KIS atskiriamos nuo KIS valdytojo turto; ir |
| --- | --- |

d)

investicijos KIS atskiriamos nuo KIS valdytojo turto; ir

| e) | investuojančioji įstaiga atlieka tinkamą KIS rizikos vertinimą. |
| --- | --- |

e)

investuojančioji įstaiga atlieka tinkamą KIS rizikos vertinimą.

| 52. | Trečiųjų šalių KIS gali įgyti minėtą teisę, jeigu įvykdomi 51 punkto a-e papunkčiuose nustatyti reikalavimai ir jeigu tam pritaria atitinkamos įstaigos kompetentinga institucija. |
| --- | --- |

52.

Trečiųjų šalių KIS gali įgyti minėtą teisę, jeigu įvykdomi 51 punkto a-e papunkčiuose nustatyti reikalavimai ir jeigu tam pritaria atitinkamos įstaigos kompetentinga institucija.

SPECIFINIAI METODAI

| 53. | Jeigu įstaiga turi galimybę kiekvieną dieną susipažinti su informacija apie KIS pagrindines investicijas, ji į tas investicijas gali atsižvelgti skaičiuodama pozicijų rizikos (bendrosios ir specifinės) kapitalo poreikį šiame priede nustatytais metodais arba, jei turi leidimą, V priede nustatytais metodais. Taikant šį metodą, KIS pozicijos vertinamos kaip KIS pagrindinių investicijų pozicijos. Tarpusavyje užskaityti KIS pagrindinių investicijų pozicijas ir kitas įstaigos laikomas pozicijas leidžiama tuo atveju, jeigu įstaiga turi pakankamai investicinių vienetų, kad galėtų išpirkti (sukurti) pagrindines investicijas. |
| --- | --- |

53.

Jeigu įstaiga turi galimybę kiekvieną dieną susipažinti su informacija apie KIS pagrindines investicijas, ji į tas investicijas gali atsižvelgti skaičiuodama pozicijų rizikos (bendrosios ir specifinės) kapitalo poreikį šiame priede nustatytais metodais arba, jei turi leidimą, V priede nustatytais metodais. Taikant šį metodą, KIS pozicijos vertinamos kaip KIS pagrindinių investicijų pozicijos. Tarpusavyje užskaityti KIS pagrindinių investicijų pozicijas ir kitas įstaigos laikomas pozicijas leidžiama tuo atveju, jeigu įstaiga turi pakankamai investicinių vienetų, kad galėtų išpirkti (sukurti) pagrindines investicijas.

| 54. | Įstaigos gali skaičiuoti pozicijų rizikos (bendrosios ir specifinės) kapitalo poreikį, taikomą KIS pozicijoms, šiame priede nustatytais metodais arba, jei turi leidimą, V priede nustatytais metodais tariamoms pozicijoms, atitinkančioms tas, kurios būtinos, norint atkurti a punkte nurodytų nuosavybės vertybinių popierių arba skolos vertybinių popierių išorėje sukurtą indeksą arba fiksuotą krepšelį, jeigu laikomasi šių sąlygų:






  a) | KIS mandato tikslas yra atkurti nuosavybės vertybinių popierių arba skolos vertybinių popierių išoriškai sukurto indekso arba fiksuoto krepšelio sudėtį ir veikimą; ir |
| --- | --- | --- |

54.

Įstaigos gali skaičiuoti pozicijų rizikos (bendrosios ir specifinės) kapitalo poreikį, taikomą KIS pozicijoms, šiame priede nustatytais metodais arba, jei turi leidimą, V priede nustatytais metodais tariamoms pozicijoms, atitinkančioms tas, kurios būtinos, norint atkurti a punkte nurodytų nuosavybės vertybinių popierių arba skolos vertybinių popierių išorėje sukurtą indeksą arba fiksuotą krepšelį, jeigu laikomasi šių sąlygų:

a)

KIS mandato tikslas yra atkurti nuosavybės vertybinių popierių arba skolos vertybinių popierių išoriškai sukurto indekso arba fiksuoto krepšelio sudėtį ir veikimą; ir

| b) | mažiausiai 0,9 KIS ir nuosavybės vertybinių popierių arba skolos vertybinių popierių indekso ar krepšelio kainų pasikeitimo koreliacijos koeficientą galima aiškiai nustatyti ne mažesniam kaip šešių mėnesių laikotarpiui. „Koreliacija“ šiame kontekste reiškia koreliacijos tarp kiekvieną dieną gaunamo pelno iš KIS, kuriomis prekiaujama biržoje, ir nuosavybės vertybinių popierių ar skolos vertybinių popierių indekso ar krepšelio koeficientą. |
| --- | --- |

b)

mažiausiai 0,9 KIS ir nuosavybės vertybinių popierių arba skolos vertybinių popierių indekso ar krepšelio kainų pasikeitimo koreliacijos koeficientą galima aiškiai nustatyti ne mažesniam kaip šešių mėnesių laikotarpiui. „Koreliacija“ šiame kontekste reiškia koreliacijos tarp kiekvieną dieną gaunamo pelno iš KIS, kuriomis prekiaujama biržoje, ir nuosavybės vertybinių popierių ar skolos vertybinių popierių indekso ar krepšelio koeficientą.

| 55. | Jeigu įstaiga neturi galimybės kiekvieną dieną susipažinti su informacija apie KIS pagrindines investicijas, pozicijos rizikos (bendrosios ir specifinės) kapitalo reikalavimus ji gali skaičiuoti šiame priede nustatytais metodais, jei įvykdomos šios sąlygos:






  a) | bus laikoma, kad KIS pirmiausia didžiausiu jos mandatui leistinu lygiu investuoja į turto klases, kurioms nustatytas didžiausias pozicijos rizikos (bendrosios ir specifinės) kapitalo poreikis, ir tuomet tęsia investicijas mažėjančia tvarka tol, kol pasiekia didžiausią bendrą investavimo apribojimą. KIS pozicija bus vertinama kaip tiesioginis dalyvavimas tariamojoje pozicijoje; |
| --- | --- | --- |

55.

Jeigu įstaiga neturi galimybės kiekvieną dieną susipažinti su informacija apie KIS pagrindines investicijas, pozicijos rizikos (bendrosios ir specifinės) kapitalo reikalavimus ji gali skaičiuoti šiame priede nustatytais metodais, jei įvykdomos šios sąlygos:

a)

bus laikoma, kad KIS pirmiausia didžiausiu jos mandatui leistinu lygiu investuoja į turto klases, kurioms nustatytas didžiausias pozicijos rizikos (bendrosios ir specifinės) kapitalo poreikis, ir tuomet tęsia investicijas mažėjančia tvarka tol, kol pasiekia didžiausią bendrą investavimo apribojimą. KIS pozicija bus vertinama kaip tiesioginis dalyvavimas tariamojoje pozicijoje;

| b) | apskaičiuodamos pozicijos rizikos kapitalo poreikį, įstaigos atsižvelgia į didžiausią netiesioginę poziciją, su kuria jos gali susidurti per KIS proporcingai didindamos savo KIS poziciją iki didžiausios jos mandato leidžiamos pozicijos, susijusios su pagrindiniais investiciniais vienetais; ir |
| --- | --- |

b)

apskaičiuodamos pozicijos rizikos kapitalo poreikį, įstaigos atsižvelgia į didžiausią netiesioginę poziciją, su kuria jos gali susidurti per KIS proporcingai didindamos savo KIS poziciją iki didžiausios jos mandato leidžiamos pozicijos, susijusios su pagrindiniais investiciniais vienetais; ir

| c) | jeigu pagal šį punktą apskaičiuotas pozicijos rizikos (bendrosios ir specifinės) kapitalo poreikis viršytų 48 punkte nustatytą lygį, kapitalo poreikis paliekamas to lygio. |
| --- | --- |

c)

jeigu pagal šį punktą apskaičiuotas pozicijos rizikos (bendrosios ir specifinės) kapitalo poreikis viršytų 48 punkte nustatytą lygį, kapitalo poreikis paliekamas to lygio.

| 56. | Jei bus tinkamai užtikrintas skaičiavimo ir pateikiamų duomenų tikslumas, įstaigos gali pasitelkti trečiąją šalį, kad ši pagal šiame priede nustatytus metodus apskaičiuotų ir praneštų pozicijų rizikos (bendrosios ir specifinės) kapitalo poreikį, skaičiuojamą 53 ir 55 punktuose nustatytoms KIS pozicijoms. |
| --- | --- |

56.

Jei bus tinkamai užtikrintas skaičiavimo ir pateikiamų duomenų tikslumas, įstaigos gali pasitelkti trečiąją šalį, kad ši pagal šiame priede nustatytus metodus apskaičiuotų ir praneštų pozicijų rizikos (bendrosios ir specifinės) kapitalo poreikį, skaičiuojamą 53 ir 55 punktuose nustatytoms KIS pozicijoms.

II PRIEDAS

KAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS ATSISKAITYMŲ BEI SANDORIO ŠALIES KREDITO RIZIKAI PADENGTI

ATSISKAITYMŲ (PRISTATYMO) RIZIKA

| 1. | Tokiais atvejais, kada sudarius sandorius, kurių metu už skolos finansines priemones, nuosavybės vertybinius popierius, užsienio valiutą ir biržos prekes (išskyrus atpirkimo sandorius, atvirkštinius atpirkimo sandorius ir vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimą bei vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimąsi) neatsiskaitoma po jų pristatymo datos, įstaiga privalo apskaičiuoti kainų skirtumą, kurio ji negali gauti. Tai yra sutartos atsiskaitymo už atitinkamas skolos finansines priemones, nuosavybės vertybinius popierius, užsienio valiutą arba biržos prekes kainos ir dabartinės jų rinkos vertės skirtumas, dėl kurio įstaiga gali patirti nuostolių. Norėdama apskaičiuoti kapitalo poreikį, įstaiga turi padauginti šį skirtumą iš atitinkamo koeficiento, kuris nurodytas 1 lentelės A skiltyje.
  1 lentelė






  Darbo dienų skaičius po sutartyje numatytos atsiskaitymo datos | (proc.) |
| --- | --- | --- |
| 5 — 15 | 8 |
| 16 — 30 | 50 |
| 31 — 45 | 75 |
| 46 arba daugiau | 100 |

1.

Tokiais atvejais, kada sudarius sandorius, kurių metu už skolos finansines priemones, nuosavybės vertybinius popierius, užsienio valiutą ir biržos prekes (išskyrus atpirkimo sandorius, atvirkštinius atpirkimo sandorius ir vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimą bei vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimąsi) neatsiskaitoma po jų pristatymo datos, įstaiga privalo apskaičiuoti kainų skirtumą, kurio ji negali gauti. Tai yra sutartos atsiskaitymo už atitinkamas skolos finansines priemones, nuosavybės vertybinius popierius, užsienio valiutą arba biržos prekes kainos ir dabartinės jų rinkos vertės skirtumas, dėl kurio įstaiga gali patirti nuostolių. Norėdama apskaičiuoti kapitalo poreikį, įstaiga turi padauginti šį skirtumą iš atitinkamo koeficiento, kuris nurodytas 1 lentelės A skiltyje.

1 lentelė

Darbo dienų skaičius po sutartyje numatytos atsiskaitymo datos

(proc.)

5 — 15

8

16 — 30

50

31 — 45

75

46 arba daugiau

100

PRISTATYMAI BE ATSISKAITYMO (NEBAIGTI SANDORIAI)

| 2. | Įstaiga privalo turėti nuosavų lėšų, kaip nustatyta 2 lentelėje, jeigu:






  a) | ji sumokėjo už vertybinius popierius, užsienio valiutą arba biržos prekes iki jų gavimo arba pristatė vertybinius popierius, užsienio valiutą ar biržos prekes prieš gaudama užmokestį už juos; ir |
| --- | --- | --- |

2.

Įstaiga privalo turėti nuosavų lėšų, kaip nustatyta 2 lentelėje, jeigu:

a)

ji sumokėjo už vertybinius popierius, užsienio valiutą arba biržos prekes iki jų gavimo arba pristatė vertybinius popierius, užsienio valiutą ar biržos prekes prieš gaudama užmokestį už juos; ir

| b) | tarptautinių sandorių atveju po minėto atsiskaitymo arba pristatymo praėjo viena arba daugiau dienų. |
| --- | --- |

b)

tarptautinių sandorių atveju po minėto atsiskaitymo arba pristatymo praėjo viena arba daugiau dienų.

2 lentelė: Pristatymų be atsiskaitymo (nebaigtų sandorių) kapitalas

| Sandorių rūšis | Iki pirmo sutartinio mokėjimo arba pristatymo įsipareigojimo | Nuo pirmo sutartinio mokėjimo arba pristatymo įsipareigojimo iki keturių dienų po antro sutartinio mokėjimo arba pristatymo įsipareigojimo | 5 darbo dienos nuo antro sutartinio mokėjimo arba pristatymo įsipareigojimo iki sandorio įvykdymo |
| --- | --- | --- | --- |
| Pristatymas be atsiskaitymo (nebaigti sandoriai) | Be kapitalo mokesčio | Vertinama kaip pozicija | Perkelta vertė ir dabartinė pozityvi sandorio šalių rizika atimama iš turimų išteklių |

Sandorių rūšis

Iki pirmo sutartinio mokėjimo arba pristatymo įsipareigojimo

Nuo pirmo sutartinio mokėjimo arba pristatymo įsipareigojimo iki keturių dienų po antro sutartinio mokėjimo arba pristatymo įsipareigojimo

5 darbo dienos nuo antro sutartinio mokėjimo arba pristatymo įsipareigojimo iki sandorio įvykdymo

Pristatymas be atsiskaitymo (nebaigti sandoriai)

Be kapitalo mokesčio

Vertinama kaip pozicija

Perkelta vertė ir dabartinė pozityvi sandorio šalių rizika atimama iš turimų išteklių

| 3. | Institucijos, taikydamos pristatymų be atsiskaitymo (nebaigtų sandorių) pozicijoms nustatyti skirtą rizikos koeficientą, skaičiuojamą pagal 2 lentelės 3 skiltį, naudodamosi Direktyvos 2006/.../EB 84–89 straipsniuose nustatytu metodu, gali sandorio šalims priskirti PD, kuriai jos neturi kitų ne prekybos knygų pozicijų, remdamosi sandorio šalių išoriniu reitingu. Institucijos, kurios naudojasi savais nuostolio įsipareigojimų neįvykdymo atveju (LGD) įverčiais, gali taikyti LGD, nustatytus Direktyvos 2006/.../EB VII priedo 2 dalies 8 punkte, pristatymų be atsiskaitymo (nebaigtų sandorių) pozicijoms, skaičiuojamoms pagal 2 lentelės 3 skiltį, su sąlyga, kad jie bus taikomi visoms tokioms pozicijoms. Institucijos, taikančios Direktyvos 2006/.../EB 84–89 straipsniuose nustatytą metodą, taip pat gali taikyti tos direktyvos 78–83 straipsniuose nustatytus rizikos koeficientus, su sąlyga, kad jie bus taikomi visoms tokioms pozicijoms, arba kad visoms tokioms pozicijoms bus taikomas 100 proc. rizikos koeficientas.
  Jei teigiama pozicijos suma, susidariusi atliekant pristatymo be atsiskaitymo (nebaigtus) sandorius, yra nereikšminga, institucijos šioms pozicijoms gali taikyti 100 proc. rizikos koeficientą. |
| --- | --- |

3.

Institucijos, taikydamos pristatymų be atsiskaitymo (nebaigtų sandorių) pozicijoms nustatyti skirtą rizikos koeficientą, skaičiuojamą pagal 2 lentelės 3 skiltį, naudodamosi Direktyvos 2006/.../EB 84–89 straipsniuose nustatytu metodu, gali sandorio šalims priskirti PD, kuriai jos neturi kitų ne prekybos knygų pozicijų, remdamosi sandorio šalių išoriniu reitingu. Institucijos, kurios naudojasi savais nuostolio įsipareigojimų neįvykdymo atveju (LGD) įverčiais, gali taikyti LGD, nustatytus Direktyvos 2006/.../EB VII priedo 2 dalies 8 punkte, pristatymų be atsiskaitymo (nebaigtų sandorių) pozicijoms, skaičiuojamoms pagal 2 lentelės 3 skiltį, su sąlyga, kad jie bus taikomi visoms tokioms pozicijoms. Institucijos, taikančios Direktyvos 2006/.../EB 84–89 straipsniuose nustatytą metodą, taip pat gali taikyti tos direktyvos 78–83 straipsniuose nustatytus rizikos koeficientus, su sąlyga, kad jie bus taikomi visoms tokioms pozicijoms, arba kad visoms tokioms pozicijoms bus taikomas 100 proc. rizikos koeficientas.

Jei teigiama pozicijos suma, susidariusi atliekant pristatymo be atsiskaitymo (nebaigtus) sandorius, yra nereikšminga, institucijos šioms pozicijoms gali taikyti 100 proc. rizikos koeficientą.

| 4. | Didelių atsiskaitymo arba kliringo sistemų sutrikimų atvejais kompetentingos institucijos gali netaikyti pagal 1 ir 2 punktus apskaičiuoto kapitalo poreikio tol, kol padėtis bus pataisyta. Tokiu atveju tai, kad viena iš sandorio šalių neatsiskaito už jį, neturėtų būti savaime priskiriama kredito rizikos veiksniams. |
| --- | --- |

4.

Didelių atsiskaitymo arba kliringo sistemų sutrikimų atvejais kompetentingos institucijos gali netaikyti pagal 1 ir 2 punktus apskaičiuoto kapitalo poreikio tol, kol padėtis bus pataisyta. Tokiu atveju tai, kad viena iš sandorio šalių neatsiskaito už jį, neturėtų būti savaime priskiriama kredito rizikos veiksniams.

SANDORIO ŠALIES KREDITO RIZIKA (CCR)

| 5. | Įstaiga privalo turėti kapitalo, reikalingo padengti CCR, atsirandančiai dėl pozicijų, susijusių su:






  a) | išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekiaujama ne biržoje, ir kredito išvestinėmis finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- | --- |

5.

Įstaiga privalo turėti kapitalo, reikalingo padengti CCR, atsirandančiai dėl pozicijų, susijusių su:

a)

išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriomis prekiaujama ne biržoje, ir kredito išvestinėmis finansinėmis priemonėmis;

| b) | atpirkimo sandoriais, atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo ir skolinimosi sandoriais, pagrįstais į prekybos knygą įtrauktais vertybiniais popieriais arba biržos prekėmis; |
| --- | --- |

b)

atpirkimo sandoriais, atvirkštiniais atpirkimo sandoriais, vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo ir skolinimosi sandoriais, pagrįstais į prekybos knygą įtrauktais vertybiniais popieriais arba biržos prekėmis;

| c) | ribinio skolinimo sandoriais, kurių pagrindą sudaro vertybiniai popieriai arba biržos prekės; ir |
| --- | --- |

c)

ribinio skolinimo sandoriais, kurių pagrindą sudaro vertybiniai popieriai arba biržos prekės; ir

| d) | ilgalaikiais mokėjimų sandoriais. |
| --- | --- |

d)

ilgalaikiais mokėjimų sandoriais.

| 6. | Atsižvelgiant į 7-10 punktus, pozicijų vertė ir pagal riziką įvertintos pozicijos skaičiuojamos laikantis Direktyvos 2006/.../EB V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio nuostatų, o tame skirsnyje esančios nuorodos į „kredito įstaigas“ laikomos nuorodomis į „įstaigas“, nuorodos į „patronuojančias kredito įstaigas“ laikomos nuorodomis į „patronuojančias įstaigas“, ir atitinkamai aiškinamos susijusios sąvokos. |
| --- | --- |

6.

Atsižvelgiant į 7-10 punktus, pozicijų vertė ir pagal riziką įvertintos pozicijos skaičiuojamos laikantis Direktyvos 2006/.../EB V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio nuostatų, o tame skirsnyje esančios nuorodos į „kredito įstaigas“ laikomos nuorodomis į „įstaigas“, nuorodos į „patronuojančias kredito įstaigas“ laikomos nuorodomis į „patronuojančias įstaigas“, ir atitinkamai aiškinamos susijusios sąvokos.

| 7. | Taikant 6 punktą:
  Laikoma, kad Direktyvos 2006/.../EB IV priedas yra iš dalies pakeistas įtraukiant Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnio 8 punktą;
  Laikoma, kad Direktyvos 2000/12/EB III priedas yra iš dalies pakeistas po 1 lentelės išnašų įrašius šį tekstą:
  Galima būsima kredito rizika apsikeitimo grąžomis sandorių ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių atveju apskaičiuojama nominalią kredito išvestinės finansinės priemonės vertę dauginant iš šių procentų:






  — | Kai referentinis įsipareigojimas yra toks, kad taikant I priedą jis būtų laikomas pripažinta pozicija, jei dėl jo įstaigai grėstų tiesioginė rizika — 5 proc.; ir |
| --- | --- | --- |

7.

Taikant 6 punktą:

Laikoma, kad Direktyvos 2006/.../EB IV priedas yra iš dalies pakeistas įtraukiant Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnio 8 punktą;

Laikoma, kad Direktyvos 2000/12/EB III priedas yra iš dalies pakeistas po 1 lentelės išnašų įrašius šį tekstą:

Galima būsima kredito rizika apsikeitimo grąžomis sandorių ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių atveju apskaičiuojama nominalią kredito išvestinės finansinės priemonės vertę dauginant iš šių procentų:

—

Kai referentinis įsipareigojimas yra toks, kad taikant I priedą jis būtų laikomas pripažinta pozicija, jei dėl jo įstaigai grėstų tiesioginė rizika — 5 proc.; ir

| — | Kai referentinis įsipareigojimas yra toks, kad taikant I priedą, jis nebūtų laikomas pripažinta pozicija, jei dėl jo įstaigai grėstų tiesioginė rizika — 10 proc. |
| --- | --- |

—

Kai referentinis įsipareigojimas yra toks, kad taikant I priedą, jis nebūtų laikomas pripažinta pozicija, jei dėl jo įstaigai grėstų tiesioginė rizika — 10 proc.

Tačiau kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių atveju įstaigai, kurios pagrindinė pozicija, atsiradusi dėl apsikeitimo sandorio, yra ilgoji pozicija, leidžiama naudoti 0 proc. koeficientą skaičiuojant galimą būsimą kredito riziką, išskyrus atvejus, kai kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris buvo sudarytas dėl subjekto, kurio pozicija, susijusi su apsikeitimo sandoriu, yra trumpoji pozicija, nemokumo net ir tada, kai įsipareigojimai buvo įvykdyti.

Kai kredito išvestinė finansinė priemonė apsaugo „n-ąjį iki įsipareigojimo neįvykdymo“ įsipareigojimą tarp kelių pagrindinių pozicijų, taikytiną procentinį dydį lemia pozicija, kurios kredito kokybė yra mažiausia ir kuri, jei įstaiga tiesiogiai ją prisiimtų, taikant I priedą būtų laikoma pripažįstama pozicija.

| 8. | Taikant 6 punktą, kai įstaigos skaičiuoja pagal riziką įvertintas pozicijas, finansinės užtikrinimo priemonės poveikiui pripažinti joms neleidžiama naudoti Paprastojo finansinės užtikrinimo priemonės metodo, nustatyto Direktyvos 2006/.../EB VIII priedo 3 dalies 24-29 punktuose. |
| --- | --- |

8.

Taikant 6 punktą, kai įstaigos skaičiuoja pagal riziką įvertintas pozicijas, finansinės užtikrinimo priemonės poveikiui pripažinti joms neleidžiama naudoti Paprastojo finansinės užtikrinimo priemonės metodo, nustatyto Direktyvos 2006/.../EB VIII priedo 3 dalies 24-29 punktuose.

| 9. | Taikant 6 punktą, atpirkimo sandorių ir vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo ar skolinimosi sandorių, įtrauktų į prekybos knygą, atveju visos finansinės priemonės ir biržos prekės, kurios gali būti įtrauktos į prekybos knygą, gali būti laikomos reikalavimus atitinkančia užtikrinimo priemone. Kalbant apie pozicijas, susijusias su ne biržos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, įtrauktomis į prekybos knygą, biržos prekės, kurios gali būti įtrauktos į prekybos knygą, taip pat gali būti laikomos reikalavimus atitinkančia užtikrinimo priemone. Kintamumo korekcijai apskaičiuoti, kai pirmiau minėtos finansinės priemonės ar biržos prekės, nelaikomos tinkamomis pagal Direktyvos 2006/.../EB VIII priedą, yra skolinamos ar pasiskolinamos, parduodamos ar perkamos, pateikiamos ar gaunamos kaip užtikrinimo priemonė arba kitu būdu pagal tokį sandorį, o įstaiga naudoja Standartinių nepastovumo korekcijų metodą pagal tos direktyvos VIII priedo 3 dalį, toms priemonėms ir biržos prekėms taikomos tokios pačios sąlygos kaip ir nuosavybės vertybiniams popieriams, neįtrauktiems į pagrindinį indeksą, bet kuriais prekiaujama pripažįstamoje biržoje.
  Kai įstaigos finansinėms priemonėms ar biržos prekėms, nelaikomoms tinkamomis pagal Direktyvos 2006/.../EB VIII priedą, naudoja Savų nepastovumo korekcijų įverčių metodą pagal tos direktyvos VIII priedo 3 dalį, nepastovumo korekcijos turi būti skaičiuojamos kiekvienai pozicijai atskirai. Kai įstaigos naudoja Vidaus modelių metodą, apibrėžtą Direktyvos 2006/.../EB VII priedo 3 dalyje, jos taip pat gali naudoti šį metodą prekybos knygoje. |
| --- | --- |

9.

Taikant 6 punktą, atpirkimo sandorių ir vertybinių popierių arba biržos prekių skolinimo ar skolinimosi sandorių, įtrauktų į prekybos knygą, atveju visos finansinės priemonės ir biržos prekės, kurios gali būti įtrauktos į prekybos knygą, gali būti laikomos reikalavimus atitinkančia užtikrinimo priemone. Kalbant apie pozicijas, susijusias su ne biržos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, įtrauktomis į prekybos knygą, biržos prekės, kurios gali būti įtrauktos į prekybos knygą, taip pat gali būti laikomos reikalavimus atitinkančia užtikrinimo priemone. Kintamumo korekcijai apskaičiuoti, kai pirmiau minėtos finansinės priemonės ar biržos prekės, nelaikomos tinkamomis pagal Direktyvos 2006/.../EB VIII priedą, yra skolinamos ar pasiskolinamos, parduodamos ar perkamos, pateikiamos ar gaunamos kaip užtikrinimo priemonė arba kitu būdu pagal tokį sandorį, o įstaiga naudoja Standartinių nepastovumo korekcijų metodą pagal tos direktyvos VIII priedo 3 dalį, toms priemonėms ir biržos prekėms taikomos tokios pačios sąlygos kaip ir nuosavybės vertybiniams popieriams, neįtrauktiems į pagrindinį indeksą, bet kuriais prekiaujama pripažįstamoje biržoje.

Kai įstaigos finansinėms priemonėms ar biržos prekėms, nelaikomoms tinkamomis pagal Direktyvos 2006/.../EB VIII priedą, naudoja Savų nepastovumo korekcijų įverčių metodą pagal tos direktyvos VIII priedo 3 dalį, nepastovumo korekcijos turi būti skaičiuojamos kiekvienai pozicijai atskirai. Kai įstaigos naudoja Vidaus modelių metodą, apibrėžtą Direktyvos 2006/.../EB VII priedo 3 dalyje, jos taip pat gali naudoti šį metodą prekybos knygoje.

| 10. | Taikant 6 punktą, pripažįstant pagrindinius užskaitymo sandorius, apimančius atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių ar biržos prekių skolinimo ar skolinimosi sandorius ir (arba) kitus sandorius kapitalo rinkoje, prekybos knygos pozicijų ir kitų pozicijų užskaita nepripažįstama, išskyrus atvejus, kai pagrindiniai užskaitymo sandoriai atitinka šias sąlygas:






  a) | visi sandoriai kiekvieną dieną perkainojami rinkos kainomis; ir |
| --- | --- | --- |

10.

Taikant 6 punktą, pripažįstant pagrindinius užskaitymo sandorius, apimančius atpirkimo sandorius ir (arba) vertybinių popierių ar biržos prekių skolinimo ar skolinimosi sandorius ir (arba) kitus sandorius kapitalo rinkoje, prekybos knygos pozicijų ir kitų pozicijų užskaita nepripažįstama, išskyrus atvejus, kai pagrindiniai užskaitymo sandoriai atitinka šias sąlygas:

a)

visi sandoriai kiekvieną dieną perkainojami rinkos kainomis; ir

| b) | visi pagal minėtus sandorius pasiskolinti, pirkti ar gauti vienetai pagal Direktyvos 2006/.../EB V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 3 poskirsnį gali būti laikomi reikalavimus atitinkančia finansine užtikrinimo priemone netaikant šio priedo 9 punkto. |
| --- | --- |

b)

visi pagal minėtus sandorius pasiskolinti, pirkti ar gauti vienetai pagal Direktyvos 2006/.../EB V antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 3 poskirsnį gali būti laikomi reikalavimus atitinkančia finansine užtikrinimo priemone netaikant šio priedo 9 punkto.

| 11. | Jeigu kredito išvestinė finansinė priemonė, įtraukta į prekybos knygą, yra vidinio apsidraudimo pozicijos dalis, o kredito užtikrinimas yra pripažįstamas pagal Direktyvą 2006/.../EB, laikoma, kad sandorio šalies rizikos, susijusios su kredito išvestinės finansinės priemonės pozicija, nėra. |
| --- | --- |

11.

Jeigu kredito išvestinė finansinė priemonė, įtraukta į prekybos knygą, yra vidinio apsidraudimo pozicijos dalis, o kredito užtikrinimas yra pripažįstamas pagal Direktyvą 2006/.../EB, laikoma, kad sandorio šalies rizikos, susijusios su kredito išvestinės finansinės priemonės pozicija, nėra.

| 12. | Visų pagal riziką įvertintų pozicijų kapitalo poreikio koeficientas yra 8 proc. |
| --- | --- |

12.

Visų pagal riziką įvertintų pozicijų kapitalo poreikio koeficientas yra 8 proc.

III PRIEDAS

UŽSIENIO VALIUTOS KURSO RIZIKOS KAPITALO REIKALAVIMŲ APSKAIČIAVIMAS

| 1. | Jeigu pagal šio priedo 2 punkte nustatytą tvarką įstaigos bendrosios atviros užsienio valiutos pozicijos ir jos bendrosios atviros aukso pozicijos suma sudaro daugiau kaip 2 proc. jos nuosavų lėšų, norėdama apskaičiuoti, kiek nuosavų lėšų reikės užsienio valiutos kurso rizikai padengti, įstaiga savo bendrosios atviros užsienio valiutos pozicijos ir jos bendrosios atviros aukso pozicijos sumą daugina iš 8 proc. |
| --- | --- |

1.

Jeigu pagal šio priedo 2 punkte nustatytą tvarką įstaigos bendrosios atviros užsienio valiutos pozicijos ir jos bendrosios atviros aukso pozicijos suma sudaro daugiau kaip 2 proc. jos nuosavų lėšų, norėdama apskaičiuoti, kiek nuosavų lėšų reikės užsienio valiutos kurso rizikai padengti, įstaiga savo bendrosios atviros užsienio valiutos pozicijos ir jos bendrosios atviros aukso pozicijos sumą daugina iš 8 proc.

| 2. | Kapitalo reikalavimai, reikalingi siekiant apsisaugoti nuo užsienio valiutos kurso rizikos, skaičiuojami dviem etapais. |
| --- | --- |

2.

Kapitalo reikalavimai, reikalingi siekiant apsisaugoti nuo užsienio valiutos kurso rizikos, skaičiuojami dviem etapais.

| 2.1. | Pirmiausia skaičiuojama įstaigos kiekvienos valiutos (įskaitant valiutą, kuri nurodoma ataskaitose) ir aukso bendroji atvira pozicija.
  Ši atvira pozicija apima toliau išvardytų elementų (teigiamų arba neigiamų) sumą:






  a) | grynoji neatidėliotino keitimo sandorių pozicija (t. y. visų turto straipsnių atėmus visus įsipareigojimų straipsnius, įskaitant atitinkama valiuta sukauptas palūkanas arba, aukso atveju, grynąsias aukso neatidėliotino keitimo sandorių pozicijas), |
| --- | --- | --- |

2.1.

Pirmiausia skaičiuojama įstaigos kiekvienos valiutos (įskaitant valiutą, kuri nurodoma ataskaitose) ir aukso bendroji atvira pozicija.

Ši atvira pozicija apima toliau išvardytų elementų (teigiamų arba neigiamų) sumą:

a)

grynoji neatidėliotino keitimo sandorių pozicija (t. y. visų turto straipsnių atėmus visus įsipareigojimų straipsnius, įskaitant atitinkama valiuta sukauptas palūkanas arba, aukso atveju, grynąsias aukso neatidėliotino keitimo sandorių pozicijas),

| b) | grynoji išankstinių sandorių pozicija (t. y. visos gautinos sumos atėmus visas sumas, kurios turi būti sumokėtos pagal išankstinius valiutų keitimo ir aukso sandorius, įskaitant valiutos ir aukso ateities sandorius bei valiutos apsikeitimo sandorių pagrindinę sumą, neįtrauktą į neatidėliotino keitimo sandorių poziciją), |
| --- | --- |

b)

grynoji išankstinių sandorių pozicija (t. y. visos gautinos sumos atėmus visas sumas, kurios turi būti sumokėtos pagal išankstinius valiutų keitimo ir aukso sandorius, įskaitant valiutos ir aukso ateities sandorius bei valiutos apsikeitimo sandorių pagrindinę sumą, neįtrauktą į neatidėliotino keitimo sandorių poziciją),

| c) | neatšaukiamos garantijos (bei panašios finansinės priemonės), kurias tikrai reikės įvykdyti, ir kurios gali būti neatšaukiamos, |
| --- | --- |

c)

neatšaukiamos garantijos (bei panašios finansinės priemonės), kurias tikrai reikės įvykdyti, ir kurios gali būti neatšaukiamos,

| d) | grynosios būsimosios pajamos (išlaidos), kurios dar nesukauptos, tačiau jau visiškai apdraustos (atsiskaitančios įstaigos nuožiūra ir gavus išankstinį kompetentingų institucijų sutikimą, minėtosioms pajamoms (išlaidoms) taip pat gali būti priskirtos grynosios būsimosios pajamos (išlaidos), kurios dar nėra įtrauktos į apskaitos dokumentus, bet jau visiškai apdraustos išankstiniais užsienio valiutos sandoriais). Tokio savo pasirinkimo įstaigos privalo laikytis nuosekliai, |
| --- | --- |

d)

grynosios būsimosios pajamos (išlaidos), kurios dar nesukauptos, tačiau jau visiškai apdraustos (atsiskaitančios įstaigos nuožiūra ir gavus išankstinį kompetentingų institucijų sutikimą, minėtosioms pajamoms (išlaidoms) taip pat gali būti priskirtos grynosios būsimosios pajamos (išlaidos), kurios dar nėra įtrauktos į apskaitos dokumentus, bet jau visiškai apdraustos išankstiniais užsienio valiutos sandoriais). Tokio savo pasirinkimo įstaigos privalo laikytis nuosekliai,

| e) | visos užsienio valiutos ir aukso pasirinkimo sandorių pozicijos, įvertintos pagal delta koeficiento (ar pagrįsto delta koeficientu) ekvivalentą, ir |
| --- | --- |

e)

visos užsienio valiutos ir aukso pasirinkimo sandorių pozicijos, įvertintos pagal delta koeficiento (ar pagrįsto delta koeficientu) ekvivalentą, ir

| f) | kitų pasirinkimo sandorių (t. y. ne užsienio valiutos ir ne aukso sandorių) rinkos vertės. |
| --- | --- |

f)

kitų pasirinkimo sandorių (t. y. ne užsienio valiutos ir ne aukso sandorių) rinkos vertės.

Bet kurių pozicijų, kurias įstaiga sąmoningai prisiėmė, kad apsidraustų nuo neigiamo keitimo kurso poveikio jos kapitalo pakankamumo normatyvui, galima neįtraukti į atviros valiutų pozicijos skaičiavimą. Tokios pozicijos turėtų būti neprekybinio arba struktūrinio pobūdžio, o jų neįtraukimą arba bet kurį tokio neįtraukimo sąlygų pakeitimą turi patvirtinti kompetentingos institucijos. Tokios pat pirmiau išdėstytos sąlygos gali būti taikomos vertinant įstaigos turimas pozicijas, kurios yra susijusios su sudėtinėmis dalimis, jau atimtomis, skaičiuojant nuosavas lėšas.

Kalbant apie KIS, pirmoje pastraipoje nurodyto skaičiavimo tikslais atsižvelgiama į faktines jų užsienio valiutų pozicijas. Įstaigos gali remtis trečiųjų šalių skelbiamais duomenimis apie KIS užsienio valiutų pozicijas tuo atveju, kai tinkamai užtikrinamas skelbiamų duomenų tikslumas. Jeigu įstaiga neturi duomenų apie KIS užsienio valiutų pozicijas, laikoma, kad KIS investicijos siekia didžiausią pagal jos įgaliojimus leistiną lygį; skaičiuodama užsienio valiutos kurso rizikos, susijusios su jos prekybos knyga, kapitalo poreikį, įstaiga atsižvelgia į didžiausią netiesioginę riziką, su kuria ji galėtų susidurti per KIS. Tai daroma proporcingai padidinant KIS poziciją iki didžiausios pozicijos, kurią leidžia investicinis mandatas, pagrindinių investicinių vienetų atžvilgiu. Tariama KIS užsienio valiutos pozicija vertinama kaip atskira valiuta pagal investavimui į auksą taikomą tvarką, atsižvelgiant į tai, kad jeigu KIS investicijų kryptis yra žinoma, ilgoji atvira pozicija gali būti pridėta prie ilgosios atviros užsienio valiutos pozicijos, o trumpoji atvira pozicija gali būti pridėta prie trumposios atviros užsienio valiutos pozicijos. Prieš atliekant skaičiavimą tokių pozicijų tarpusavyje užskaityti neleidžiama.

Kompetentingos institucijos savo nuožiūra gali leisti, kad įstaigos, skaičiuodamos kiekvienos valiutos ir aukso bendrąją atvirą poziciją, naudotų dabartinę vertę.

| 2.2. | Antra, kiekvienos valiutos, išskyrus ataskaitose nurodomą valiutą, trumposios ir ilgosios atviros pozicijos ir ilgoji arba trumpoji atvira aukso pozicija į ataskaitose nurodomą valiutą konvertuojamos pagal neatidėliotino keitimo kursus. Po to jos atskirai sudedamos norint gauti atitinkamas bendrąsias trumpųjų atvirų pozicijų bei ilgųjų atvirų pozicijų sumas. Didesnioji iš šių dviejų gautų sumų yra įstaigos visa bendroji atvira užsienio valiutos pozicija. |
| --- | --- |

2.2.

Antra, kiekvienos valiutos, išskyrus ataskaitose nurodomą valiutą, trumposios ir ilgosios atviros pozicijos ir ilgoji arba trumpoji atvira aukso pozicija į ataskaitose nurodomą valiutą konvertuojamos pagal neatidėliotino keitimo kursus. Po to jos atskirai sudedamos norint gauti atitinkamas bendrąsias trumpųjų atvirų pozicijų bei ilgųjų atvirų pozicijų sumas. Didesnioji iš šių dviejų gautų sumų yra įstaigos visa bendroji atvira užsienio valiutos pozicija.

| 3. | Nukrypdamos nuo šio priedo 1ir 2 punktų reikalavimų ir iki tolesnio derinimo, kompetentingos institucijos gali nustatyti arba leisti įstaigoms taikyti toliau nurodytas procedūras vykdant šio priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

3.

Nukrypdamos nuo šio priedo 1ir 2 punktų reikalavimų ir iki tolesnio derinimo, kompetentingos institucijos gali nustatyti arba leisti įstaigoms taikyti toliau nurodytas procedūras vykdant šio priedo reikalavimus.

| 3.1. | Kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms numatyti artimai tarpusavyje susijusių valiutų pozicijoms mažesnius kapitalo reikalavimus negu tie, kuriuos reikėtų vykdyti pagal šio priedo 1 ir 2 punktus. Kompetentingos institucijos gali traktuoti dvi valiutas kaip artimai tarpusavyje susijusias tik tuomet, kai nuostolio, sudarančio 4 proc. arba mažiau atitinkamos suderintos pozicijos vertės (įvertinus ataskaitose nurodoma valiuta), tikimybė (apskaičiuota remiantis pastarųjų trejų ar penkerių metų kiekvienos dienos keitimo kursu) tokių valiutų vienodose ir priešingose pozicijose per ateinantį 10 darbo dienų laikotarpį yra maždaug 99 proc. (taikant trejų metų stebėjimo laikotarpį) arba 95 proc. (taikant penkerių metų stebėjimo laikotarpį). Nuosavos lėšos, reikalingos apsaugoti dviejų artimai susijusių valiutų suderintą poziciją, yra 4 proc., padauginti iš suderintos pozicijos vertės. Kapitalas, reikalingas artimai susijusių valiutų nesuderintoms pozicijoms bei visoms kitų valiutų pozicijoms apsaugoti, yra 8 proc., padauginti iš didesnės trumpųjų atvirų arba ilgųjų atvirų pozicijų sumos tomis valiutomis po to, kai iš šių sumų atimamos suderintos artimai tarpusavyje susijusių valiutų pozicijos. |
| --- | --- |

3.1.

Kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms numatyti artimai tarpusavyje susijusių valiutų pozicijoms mažesnius kapitalo reikalavimus negu tie, kuriuos reikėtų vykdyti pagal šio priedo 1 ir 2 punktus. Kompetentingos institucijos gali traktuoti dvi valiutas kaip artimai tarpusavyje susijusias tik tuomet, kai nuostolio, sudarančio 4 proc. arba mažiau atitinkamos suderintos pozicijos vertės (įvertinus ataskaitose nurodoma valiuta), tikimybė (apskaičiuota remiantis pastarųjų trejų ar penkerių metų kiekvienos dienos keitimo kursu) tokių valiutų vienodose ir priešingose pozicijose per ateinantį 10 darbo dienų laikotarpį yra maždaug 99 proc. (taikant trejų metų stebėjimo laikotarpį) arba 95 proc. (taikant penkerių metų stebėjimo laikotarpį). Nuosavos lėšos, reikalingos apsaugoti dviejų artimai susijusių valiutų suderintą poziciją, yra 4 proc., padauginti iš suderintos pozicijos vertės. Kapitalas, reikalingas artimai susijusių valiutų nesuderintoms pozicijoms bei visoms kitų valiutų pozicijoms apsaugoti, yra 8 proc., padauginti iš didesnės trumpųjų atvirų arba ilgųjų atvirų pozicijų sumos tomis valiutomis po to, kai iš šių sumų atimamos suderintos artimai tarpusavyje susijusių valiutų pozicijos.

| 3.2. | Kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms, taikančioms bet kurį šio priedo 1, 2 ir 3.1 punktuose nurodytą metodą, atimti pozicijas bet kuriomis valiutomis, kurioms taikomi teisiškai saistantys tarpvyriausybiniai susitarimai, skirti apriboti jų kursų kitimą kitų tuose pačiuose susitarimuose numatytų valiutų atžvilgiu. Įstaigos apskaičiuoja tokių valiutų suderintas pozicijas ir reikalingą kapitalą, kuris negali būti mažesnis negu pusė atitinkamame tarpvyriausybiniame susitarime numatyto maksimalaus valiutos kurso pokyčio atitinkamų valiutų atžvilgiu. Šių valiutų nesuderintos pozicijos vertinamos kaip ir kitų valiutų nesuderintos pozicijos.
  Nukrypdamos nuo pirmos pastraipos reikalavimų, kompetentingos institucijos gali leisti, kad Ekonomikos ir pinigų sąjungos antrajame etape dalyvaujančių valstybių narių valiutų suderintų pozicijų reikalingas kapitalas būtų 1,6 proc. padaugintas iš tokių suderintų pozicijų vertės. |
| --- | --- |

3.2.

Kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms, taikančioms bet kurį šio priedo 1, 2 ir 3.1 punktuose nurodytą metodą, atimti pozicijas bet kuriomis valiutomis, kurioms taikomi teisiškai saistantys tarpvyriausybiniai susitarimai, skirti apriboti jų kursų kitimą kitų tuose pačiuose susitarimuose numatytų valiutų atžvilgiu. Įstaigos apskaičiuoja tokių valiutų suderintas pozicijas ir reikalingą kapitalą, kuris negali būti mažesnis negu pusė atitinkamame tarpvyriausybiniame susitarime numatyto maksimalaus valiutos kurso pokyčio atitinkamų valiutų atžvilgiu. Šių valiutų nesuderintos pozicijos vertinamos kaip ir kitų valiutų nesuderintos pozicijos.

Nukrypdamos nuo pirmos pastraipos reikalavimų, kompetentingos institucijos gali leisti, kad Ekonomikos ir pinigų sąjungos antrajame etape dalyvaujančių valstybių narių valiutų suderintų pozicijų reikalingas kapitalas būtų 1,6 proc. padaugintas iš tokių suderintų pozicijų vertės.

| 4. | Sudėtinių valiutų grynosios pozicijos gali būti suskirstytos į jas sudarančias valiutas pagal dalis, kurios joms tenka sudėtinėje valiutoje. |
| --- | --- |

4.

Sudėtinių valiutų grynosios pozicijos gali būti suskirstytos į jas sudarančias valiutas pagal dalis, kurios joms tenka sudėtinėje valiutoje.

IV PRIEDAS

KAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS BIRŽOS PREKIŲ KAINOS RIZIKAI PADENGTI

| 1. | Kiekviena biržos prekių arba biržos prekių išvestinių finansinių priemonių pozicija išreiškiama standartiniais mato vienetais. Kiekvienos biržos prekės neatidėliotino sandorio kaina išreiškiama ataskaitose nurodoma valiuta. |
| --- | --- |

1.

Kiekviena biržos prekių arba biržos prekių išvestinių finansinių priemonių pozicija išreiškiama standartiniais mato vienetais. Kiekvienos biržos prekės neatidėliotino sandorio kaina išreiškiama ataskaitose nurodoma valiuta.

| 2. | Laikomasi nuomonės, kad aukso ir aukso išvestinių finansinių priemonių pozicijos susiduria su užsienio valiutos kurso rizika ir jų rinkos rizika prireikus skaičiuojama pagal III arba V priede nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

2.

Laikomasi nuomonės, kad aukso ir aukso išvestinių finansinių priemonių pozicijos susiduria su užsienio valiutos kurso rizika ir jų rinkos rizika prireikus skaičiuojama pagal III arba V priede nustatytas sąlygas.

| 3. | Pagal šį priedą pozicijos, kurios yra tik finansavimo parduodamų atsargų sąskaita pozicijos, gali būti neįtraukiamos tik skaičiuojant biržos prekių riziką. |
| --- | --- |

3.

Pagal šį priedą pozicijos, kurios yra tik finansavimo parduodamų atsargų sąskaita pozicijos, gali būti neįtraukiamos tik skaičiuojant biržos prekių riziką.

| 4. | Palūkanų normos rizika ir užsienio valiutos kurso rizika, kurių neapima kitos šio priedo nuostatos, yra įtraukiamos į skolos finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama, bendrosios rizikos ir užsienio valiutos kurso rizikos skaičiavimus. |
| --- | --- |

4.

Palūkanų normos rizika ir užsienio valiutos kurso rizika, kurių neapima kitos šio priedo nuostatos, yra įtraukiamos į skolos finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama, bendrosios rizikos ir užsienio valiutos kurso rizikos skaičiavimus.

| 5. | Kai trumposios pozicijos turi būti įvykdytos prieš įvykdant ilgąsias pozicijas, įstaigoms taip pat reikia įvertinti tam tikrų rinkų likvidumo riziką. |
| --- | --- |

5.

Kai trumposios pozicijos turi būti įvykdytos prieš įvykdant ilgąsias pozicijas, įstaigoms taip pat reikia įvertinti tam tikrų rinkų likvidumo riziką.

| 6. | Pagal 19 punktą į suma, kuria įstaigos ilgosios (trumposios) pozicijos viršija įstaigos tos pačios biržos prekės ir tapačių ateities, pasirinkimo ir varantų biržos prekių sandorių trumpąsias (ilgąsias) pozicijas, yra įstaigos kiekvienos biržos prekės grynoji pozicija.
  Kompetentingos institucijos leidžia, kad išvestinių finansinių priemonių pozicijoms 8, 9 ir 10 punktuose nustatyta tvarka būtų taikomos tokios pat sąlygos kaip pagrindinės biržos prekės pozicijoms. |
| --- | --- |

6.

Pagal 19 punktą į suma, kuria įstaigos ilgosios (trumposios) pozicijos viršija įstaigos tos pačios biržos prekės ir tapačių ateities, pasirinkimo ir varantų biržos prekių sandorių trumpąsias (ilgąsias) pozicijas, yra įstaigos kiekvienos biržos prekės grynoji pozicija.

Kompetentingos institucijos leidžia, kad išvestinių finansinių priemonių pozicijoms 8, 9 ir 10 punktuose nustatyta tvarka būtų taikomos tokios pat sąlygos kaip pagrindinės biržos prekės pozicijoms.

| 7. | Kompetentingos institucijos toliau išvardytas pozicijas gali laikyti tos pačios biržos prekės pozicijomis:






  a) | įvairių subkategorijų biržos prekių pozicijas tais atvejais, kai minėtos subkategorijos gali vienos kitas pakeisti; ir |
| --- | --- | --- |

7.

Kompetentingos institucijos toliau išvardytas pozicijas gali laikyti tos pačios biržos prekės pozicijomis:

a)

įvairių subkategorijų biržos prekių pozicijas tais atvejais, kai minėtos subkategorijos gali vienos kitas pakeisti; ir

| b) | panašių biržos prekių pozicijas, jeigu jos yra artimi pakaitalai ir jeigu mažiausiai 0,9 kainų pasikeitimo koreliacijos koeficientą galima aiškiai nustatyti ne mažesniam kaip vienerių metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

b)

panašių biržos prekių pozicijas, jeigu jos yra artimi pakaitalai ir jeigu mažiausiai 0,9 kainų pasikeitimo koreliacijos koeficientą galima aiškiai nustatyti ne mažesniam kaip vienerių metų laikotarpiui.

Konkrečios priemonės

| 8. | Biržos prekių ateities sandoriai ir išankstiniai įsipareigojimai pirkti arba parduoti atskiras biržos prekes į matų sistemą įtraukiami kaip tariamosios sumos, išreikštos standartiniais matavimo vienetais, nustatant jų terminą pagal galutinę datą.
  Kompetentingos institucijos gali leisti, kad kapitalo poreikis ateities sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, būtų lygus biržos nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi ateities sandorio riziką, ir kad jis yra bent jau lygus ateities sandorio kapitalo poreikiui, kuris būtų gautas skaičiuojant pagal toliau šiame priede nustatytą metodą arba pagal V priede apibūdintą vidaus modelių metodą.
  Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti, kad šiame punkte nurodytos rūšies ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorių, kurių kliringą vykdo minėtų institucijų pripažinti kliringo namai, kapitalo poreikis būtų lygus kliringo namų reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi išvestinių finansinių priemonių sandorio riziką, ir kad jis yra bent jau lygus atitinkamo sandorio kapitalo poreikiui, skaičiuojamam pagal toliau šiame priede nustatytą metodą arba taikant V priede apibūdintą vidaus modelių metodą. |
| --- | --- |

8.

Biržos prekių ateities sandoriai ir išankstiniai įsipareigojimai pirkti arba parduoti atskiras biržos prekes į matų sistemą įtraukiami kaip tariamosios sumos, išreikštos standartiniais matavimo vienetais, nustatant jų terminą pagal galutinę datą.

Kompetentingos institucijos gali leisti, kad kapitalo poreikis ateities sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, būtų lygus biržos nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi ateities sandorio riziką, ir kad jis yra bent jau lygus ateities sandorio kapitalo poreikiui, kuris būtų gautas skaičiuojant pagal toliau šiame priede nustatytą metodą arba pagal V priede apibūdintą vidaus modelių metodą.

Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti, kad šiame punkte nurodytos rūšies ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorių, kurių kliringą vykdo minėtų institucijų pripažinti kliringo namai, kapitalo poreikis būtų lygus kliringo namų reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi išvestinių finansinių priemonių sandorio riziką, ir kad jis yra bent jau lygus atitinkamo sandorio kapitalo poreikiui, skaičiuojamam pagal toliau šiame priede nustatytą metodą arba taikant V priede apibūdintą vidaus modelių metodą.

| 9. | Biržos prekių apsikeitimo sandoriai, kai iš vienos pusės operacija atliekama nustatyta kaina, o iš kitos pusės — dabartine rinkos kaina, yra skirstomi naudojant terminų atitikimo metodą, pateiktą šio priedo 13—18 punktuose, kaip serija sandorio tariamajai sumai lygių pozicijų, kai viena pozicija atitinka kiekvieną atsiskaitymą pagal apsikeitimo sandorį, ir yra skirstomi pagal 13 punkto 1 lentelę. Įstaigos pozicijos yra ilgosios, jeigu ji moka fiksuotą kainą, o gauna kintamą kainą, ir trumposios, jeigu įstaiga gauna fiksuotą kainą, o moka kintamą kainą.
  Biržos prekių apsikeitimo sandoriai, kai sandorio pusėse yra skirtingos biržos prekės, atitinkamuose apskaitos dokumentuose turi būti nurodomi naudojant klasifikavimo pagal terminų atitikimo metodą. |
| --- | --- |

9.

Biržos prekių apsikeitimo sandoriai, kai iš vienos pusės operacija atliekama nustatyta kaina, o iš kitos pusės — dabartine rinkos kaina, yra skirstomi naudojant terminų atitikimo metodą, pateiktą šio priedo 13—18 punktuose, kaip serija sandorio tariamajai sumai lygių pozicijų, kai viena pozicija atitinka kiekvieną atsiskaitymą pagal apsikeitimo sandorį, ir yra skirstomi pagal 13 punkto 1 lentelę. Įstaigos pozicijos yra ilgosios, jeigu ji moka fiksuotą kainą, o gauna kintamą kainą, ir trumposios, jeigu įstaiga gauna fiksuotą kainą, o moka kintamą kainą.

Biržos prekių apsikeitimo sandoriai, kai sandorio pusėse yra skirtingos biržos prekės, atitinkamuose apskaitos dokumentuose turi būti nurodomi naudojant klasifikavimo pagal terminų atitikimo metodą.

| 10. | Biržos prekių arba biržos prekių išvestinių finansinių priemonių pasirinkimo sandoriai laikomi pozicijomis, kurių vertė lygi atitinkamo pasirinkimo sandorio pagrindinės finansinės priemonės vertei, padaugintai iš jo delta koeficiento, kaip nustatyta šiame priede. Pastarosios pozicijos gali būti tarpusavyje užskaitomos su bet kuriomis tapačios pagrindinės biržos prekės arba biržos prekės išvestinės priemonės priešpriešinėmis pozicijomis. Gali būti naudojamas atitinkamos biržos taikomas delta koeficientas arba tas, kurį apskaičiuoja kompetentingos institucijos, o tais atvejais, kai nė vienas iš pirmiau nurodytų delta koeficientų nėra nustatytas, arba ne biržos pasirinkimo sandorių atveju naudojamas pačios įstaigos apskaičiuotas delta, jeigu kompetentingosios institucijos yra užtikrintos, kad įstaigos taikomas delta skaičiavimo modelis yra priimtinas.
  Vis dėlto kompetentingos institucijos taip pat gali reikalauti, kad įstaigos skaičiuotų savo deltas pagal kompetentingų institucijų nustatytą metodologiją.
  Apsisaugoma ne tik nuo delta rizikos, bet ir nuo visos kitos su biržos prekių pasirinkimo sandoriais susijusios rizikos.
  Kompetentingos institucijos gali leisti, kad kapitalo poreikis, nustatytas pasirašytam biržos prekių pasirinkimo sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, būtų lygus biržos reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi su pasirinkimo sandoriu susijusią riziką, ir yra bent jau lygus pasirinkimo sandorio kapitalo poreikiui, kuri būtų gautas pagal toliau šiame priede apibūdintą skaičiavimo metodą arba taikant V priede nustatytą vidaus modelių metodą.
  Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti, kad kapitalo poreikis, skaičiuojamas nebiržiniams biržos prekių pasirinkimo sandoriams, kurių kliringą atlieka minėtų institucijų pripažinti kliringo namai, būtų lygus kliringo namų nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi su pasirinkimo sandoriu susijusią riziką ir kad jis yra bent jau lygus nebiržinio pasirinkimo sandorio kapitalo poreikiui, kuris būtų gautas pagal toliau šiame priede nustatytą skaičiavimo metodą arba taikant V priede apibūdintą vidaus modelių metodą.
  Be to, kompetentingos institucijos gali leisti, kad reikalavimas, nustatytas nupirktam biržos prekių pasirinkimo sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, arba nebiržiniam biržos prekių pasirinkimo sandoriui atitiktų pagrindinei biržos prekei nustatytą kapitalo poreikį, jeigu apskaičiuotas kapitalo poreikis nėra didesnis už pasirinkimo sandorio rinkos vertę. Reikalavimas pasirašytam nebiržiniam pasirinkimo sandoriui nustatomas atsižvelgiant į pagrindinę sandorio biržos prekę. |
| --- | --- |

10.

Biržos prekių arba biržos prekių išvestinių finansinių priemonių pasirinkimo sandoriai laikomi pozicijomis, kurių vertė lygi atitinkamo pasirinkimo sandorio pagrindinės finansinės priemonės vertei, padaugintai iš jo delta koeficiento, kaip nustatyta šiame priede. Pastarosios pozicijos gali būti tarpusavyje užskaitomos su bet kuriomis tapačios pagrindinės biržos prekės arba biržos prekės išvestinės priemonės priešpriešinėmis pozicijomis. Gali būti naudojamas atitinkamos biržos taikomas delta koeficientas arba tas, kurį apskaičiuoja kompetentingos institucijos, o tais atvejais, kai nė vienas iš pirmiau nurodytų delta koeficientų nėra nustatytas, arba ne biržos pasirinkimo sandorių atveju naudojamas pačios įstaigos apskaičiuotas delta, jeigu kompetentingosios institucijos yra užtikrintos, kad įstaigos taikomas delta skaičiavimo modelis yra priimtinas.

Vis dėlto kompetentingos institucijos taip pat gali reikalauti, kad įstaigos skaičiuotų savo deltas pagal kompetentingų institucijų nustatytą metodologiją.

Apsisaugoma ne tik nuo delta rizikos, bet ir nuo visos kitos su biržos prekių pasirinkimo sandoriais susijusios rizikos.

Kompetentingos institucijos gali leisti, kad kapitalo poreikis, nustatytas pasirašytam biržos prekių pasirinkimo sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, būtų lygus biržos reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi su pasirinkimo sandoriu susijusią riziką, ir yra bent jau lygus pasirinkimo sandorio kapitalo poreikiui, kuri būtų gautas pagal toliau šiame priede apibūdintą skaičiavimo metodą arba taikant V priede nustatytą vidaus modelių metodą.

Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti, kad kapitalo poreikis, skaičiuojamas nebiržiniams biržos prekių pasirinkimo sandoriams, kurių kliringą atlieka minėtų institucijų pripažinti kliringo namai, būtų lygus kliringo namų nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi su pasirinkimo sandoriu susijusią riziką ir kad jis yra bent jau lygus nebiržinio pasirinkimo sandorio kapitalo poreikiui, kuris būtų gautas pagal toliau šiame priede nustatytą skaičiavimo metodą arba taikant V priede apibūdintą vidaus modelių metodą.

Be to, kompetentingos institucijos gali leisti, kad reikalavimas, nustatytas nupirktam biržos prekių pasirinkimo sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, arba nebiržiniam biržos prekių pasirinkimo sandoriui atitiktų pagrindinei biržos prekei nustatytą kapitalo poreikį, jeigu apskaičiuotas kapitalo poreikis nėra didesnis už pasirinkimo sandorio rinkos vertę. Reikalavimas pasirašytam nebiržiniam pasirinkimo sandoriui nustatomas atsižvelgiant į pagrindinę sandorio biržos prekę.

| 11. | Su biržos prekėmis susijusiems varantams taikomos biržos prekių pasirinkimo sandoriams nustatytos sąlygos, nurodytos 10 punkte. |
| --- | --- |

11.

Su biržos prekėmis susijusiems varantams taikomos biržos prekių pasirinkimo sandoriams nustatytos sąlygos, nurodytos 10 punkte.

| 12. | Biržos prekių arba garantuotų nuosavybės teisių į biržos prekes perdavėjas pagal atpirkimo sandorį ir biržos prekių skolintojas pagal biržos prekių skolinimo sutartį tokias biržos prekes įtraukia skaičiuodami kapitalo poreikį pagal šį priedą. |
| --- | --- |

12.

Biržos prekių arba garantuotų nuosavybės teisių į biržos prekes perdavėjas pagal atpirkimo sandorį ir biržos prekių skolintojas pagal biržos prekių skolinimo sutartį tokias biržos prekes įtraukia skaičiuodami kapitalo poreikį pagal šį priedą.

a)   Terminų atitikimo metodas

| 13. | Įstaiga visas biržos prekes suklasifikuoja pagal terminus, kaip nustatyta 1 lentelėje. Visos tos biržos prekės pozicijos ir visos pozicijos, kurios pagal 7 punktą į laikomos tos pačios biržos prekės pozicijomis, priskiriamos atitinkamoms terminų grupėms. Fizinės atsargos priskiriamos pirmajai terminų grupei. |
| --- | --- |

13.

Įstaiga visas biržos prekes suklasifikuoja pagal terminus, kaip nustatyta 1 lentelėje. Visos tos biržos prekės pozicijos ir visos pozicijos, kurios pagal 7 punktą į laikomos tos pačios biržos prekės pozicijomis, priskiriamos atitinkamoms terminų grupėms. Fizinės atsargos priskiriamos pirmajai terminų grupei.

1 lentelė

| Terminų grupė
  (1) | Pirkimo-pardavimo kainų skirtumo koeficientas
  (procentais)
  (2) |
| --- | --- |
| 0 mėn. ≤ 1 mėn. | 1,50 |
| >1 mėn. ≤ 3 mėn. | 1,50 |
| >3 mėn. ≤ 6 mėn. | 1,50 |
| >6 mėn. ≤ 12 mėn. | 1,50 |
| > 1 m. ≤ 2 m. | 1,50 |
| > 2 m. ≤ 3 m. | 1,50 |
| > 3 m. | 1,50 |

Terminų grupė

(1)

Pirkimo-pardavimo kainų skirtumo koeficientas

(procentais)

(2)

0 mėn. ≤ 1 mėn.

1,50

>1 mėn. ≤ 3 mėn.

1,50

>3 mėn. ≤ 6 mėn.

1,50

>6 mėn. ≤ 12 mėn.

1,50

> 1 m. ≤ 2 m.

1,50

> 2 m. ≤ 3 m.

1,50

> 3 m.

1,50

| 14. | Kompetentingos institucijos gali leisti tarpusavyje užskaityti pozicijas, kurios yra arba pagal 7 punktą laikomos tos pačios biržos prekės pozicijomis, ir priskirti jas atitinkamoms terminų grupėms grynųjų pozicijų pagrindu, jeigu jos yra:






  a) | sandorių, kurie turi būti įvykdyti tuo pačiu metu, pozicijos; ir |
| --- | --- | --- |

14.

Kompetentingos institucijos gali leisti tarpusavyje užskaityti pozicijas, kurios yra arba pagal 7 punktą laikomos tos pačios biržos prekės pozicijomis, ir priskirti jas atitinkamoms terminų grupėms grynųjų pozicijų pagrindu, jeigu jos yra:

a)

sandorių, kurie turi būti įvykdyti tuo pačiu metu, pozicijos; ir

| b) | sandorių, kurie turi būti įvykdyti per 10 dienų, pozicijos, jeigu sandoriais prekiaujama rinkose, kuriose yra nustatytos kiekvienos dienos pristatymo datos. |
| --- | --- |

b)

sandorių, kurie turi būti įvykdyti per 10 dienų, pozicijos, jeigu sandoriais prekiaujama rinkose, kuriose yra nustatytos kiekvienos dienos pristatymo datos.

| 15. | Po to įstaiga skaičiuoja kiekvienos terminų grupės ilgųjų ir trumpųjų pozicijų sumas. Pirmųjų (pastarųjų) pozicijų suma, kuri yra suderinta su pastarųjų (pirmųjų) pozicijų suma nustatytoje terminų grupėje, yra suderintos tos terminų grupės pozicijos, o likusi ilgoji arba trumpoji pozicija yra nesuderinta tos pačios terminų grupės pozicija. |
| --- | --- |

15.

Po to įstaiga skaičiuoja kiekvienos terminų grupės ilgųjų ir trumpųjų pozicijų sumas. Pirmųjų (pastarųjų) pozicijų suma, kuri yra suderinta su pastarųjų (pirmųjų) pozicijų suma nustatytoje terminų grupėje, yra suderintos tos terminų grupės pozicijos, o likusi ilgoji arba trumpoji pozicija yra nesuderinta tos pačios terminų grupės pozicija.

| 16. | Nustatytos terminų grupės nesuderintos ilgosios (trumposios) pozicijos dalis, kuri yra suderinta su kitos terminų grupės nesuderinta trumpąja (ilgąja) pozicija, yra suderinta dviejų terminų grupių pozicija. Nesuderintos ilgosios arba nesuderintos trumposios pozicijos dalis, kuri negali būti tokiu būdu suderinta, yra nesuderinta pozicija. |
| --- | --- |

16.

Nustatytos terminų grupės nesuderintos ilgosios (trumposios) pozicijos dalis, kuri yra suderinta su kitos terminų grupės nesuderinta trumpąja (ilgąja) pozicija, yra suderinta dviejų terminų grupių pozicija. Nesuderintos ilgosios arba nesuderintos trumposios pozicijos dalis, kuri negali būti tokiu būdu suderinta, yra nesuderinta pozicija.

| 17. | Įstaigos kapitalo poreikis kiekvienai biržos prekei skaičiuojamas pagal atitinkamus terminus susumavus toliau išvardytus elementus:






  a) | suderintų ilgųjų ir trumpųjų pozicijų sumą, padaugintą iš atitinkamo pirkimo pardavimo kainų skirtumo koeficiento, nurodyto 13 punkto 1 lentelės antroje skiltyje kiekvienai terminų grupei, ir iš atitinkamos biržos prekės neatidėliotino sandorio kainos; |
| --- | --- | --- |

17.

Įstaigos kapitalo poreikis kiekvienai biržos prekei skaičiuojamas pagal atitinkamus terminus susumavus toliau išvardytus elementus:

a)

suderintų ilgųjų ir trumpųjų pozicijų sumą, padaugintą iš atitinkamo pirkimo pardavimo kainų skirtumo koeficiento, nurodyto 13 punkto 1 lentelės antroje skiltyje kiekvienai terminų grupei, ir iš atitinkamos biržos prekės neatidėliotino sandorio kainos;

| b) | dviejų terminų grupių tarpusavyje suderintą poziciją kiekvienai terminų grupei, į kurią perkeliama nesuderinta pozicija, padauginus ją iš 0,6 proc. (gabenimo kainų koeficiento) ir iš atitinkamos biržos prekės neatidėliotino sandorio kainos; ir |
| --- | --- |

b)

dviejų terminų grupių tarpusavyje suderintą poziciją kiekvienai terminų grupei, į kurią perkeliama nesuderinta pozicija, padauginus ją iš 0,6 proc. (gabenimo kainų koeficiento) ir iš atitinkamos biržos prekės neatidėliotino sandorio kainos; ir

| c) | likusias nesuderintas pozicijas, padauginus iš 15 proc. (išankstinio sandorio kainų koeficiento) ir iš biržos prekės neatidėliotino sandorio kainos. |
| --- | --- |

c)

likusias nesuderintas pozicijas, padauginus iš 15 proc. (išankstinio sandorio kainų koeficiento) ir iš biržos prekės neatidėliotino sandorio kainos.

| 18. | Įstaigos bendras kapitalo poreikis biržos prekių kainos rizikai padengti skaičiuojamas sudedant kapitalo poreikius, apskaičiuotus kiekvienai biržos prekei pagal 17 punktą. |
| --- | --- |

18.

Įstaigos bendras kapitalo poreikis biržos prekių kainos rizikai padengti skaičiuojamas sudedant kapitalo poreikius, apskaičiuotus kiekvienai biržos prekei pagal 17 punktą.

b)   Supaprastintas metodas

| 19. | Įstaigos kapitalo poreikis kiekvienai prekei skaičiuojamas sudedant:






  a) | 15 proc. grynosios, ilgosios arba trumposios, pozicijos, padauginus iš biržos prekės neatidėliotino sandorio kainos; ir |
| --- | --- | --- |

19.

Įstaigos kapitalo poreikis kiekvienai prekei skaičiuojamas sudedant:

a)

15 proc. grynosios, ilgosios arba trumposios, pozicijos, padauginus iš biržos prekės neatidėliotino sandorio kainos; ir

| b) | 3 proc. bendrosios, ilgosios ir trumposios, pozicijos, padauginus iš biržos prekės neatidėliotino sandorio kainos. |
| --- | --- |

b)

3 proc. bendrosios, ilgosios ir trumposios, pozicijos, padauginus iš biržos prekės neatidėliotino sandorio kainos.

| 20. | Įstaigos bendras kapitalo poreikis biržos prekių kainos rizikai padengti skaičiuojamas sudedant kapitalo poreikius, apskaičiuotus kiekvienai biržos prekei pagal 19 punktą. |
| --- | --- |

20.

Įstaigos bendras kapitalo poreikis biržos prekių kainos rizikai padengti skaičiuojamas sudedant kapitalo poreikius, apskaičiuotus kiekvienai biržos prekei pagal 19 punktą.

c)   Išplėstas terminų atitikimo metodas

| 21. | Kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms naudoti minimalius pirkimo-pardavimo kainų skirtumo, gabenimo ir išankstinio sandorio kainų koeficientus pagal toliau pateiktą lentelę (2 lentelė) vietoj 13, 14, 17 ir 18 punktuose išvardytųjų, jeigu, kompetentingų institucijų nuomone:






  a) | įstaigos užsiima reikšmingu biržos prekių verslu; |
| --- | --- | --- |

21.

Kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms naudoti minimalius pirkimo-pardavimo kainų skirtumo, gabenimo ir išankstinio sandorio kainų koeficientus pagal toliau pateiktą lentelę (2 lentelė) vietoj 13, 14, 17 ir 18 punktuose išvardytųjų, jeigu, kompetentingų institucijų nuomone:

a)

įstaigos užsiima reikšmingu biržos prekių verslu;

| b) | įstaigų portfelį sudaro įvairios biržos prekės; ir |
| --- | --- |

b)

įstaigų portfelį sudaro įvairios biržos prekės; ir

| c) | kapitalo poreikio skaičiavimui, biržos prekių kainos rizikai padengti, įstaigos dar negali naudoti vidaus modelio pagal V priedą. |
| --- | --- |

c)

kapitalo poreikio skaičiavimui, biržos prekių kainos rizikai padengti, įstaigos dar negali naudoti vidaus modelio pagal V priedą.

2 lentelė

| | Brangieji metalai (išskyrus auksą) | Pagrindiniai metalai | Žemės ūkio produktai (neperdirbti) | Kita, įskaitant energetikos produktus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pirkimo-pardavimo kainų skirtumo koeficientas(proc.) | 1,0 | 1,2 | 1,5 | 1,5 |
| Gabenimo kainų koeficientas (proc.) | 0,3 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |
| Išankstinio sandorio kainų koeficientas (proc.) | 8 | 10 | 12 | 15 |

Brangieji metalai (išskyrus auksą)

Pagrindiniai metalai

Žemės ūkio produktai (neperdirbti)

Kita, įskaitant energetikos produktus

Pirkimo-pardavimo kainų skirtumo koeficientas(proc.)

1,0

1,2

1,5

1,5

Gabenimo kainų koeficientas (proc.)

0,3

0,5

0,6

0,6

Išankstinio sandorio kainų koeficientas (proc.)

8

10

12

15

V PRIEDAS

VIDAUS MODELIŲ TAIKYMAS SKAIČIUOJANT BANKO KAPITALO POREIKĮ RINKOS RIZIKAI PADENGTI

| 1. | Kompetentingos institucijos, vadovaudamosi šiame priede nustatytomis sąlygomis, gali leisti, kad įstaigos, skaičiuodamos savo kapitalo poreikį, pozicijų, užsienio valiutos kurso ir (arba) biržos prekių kainos rizikai padengti, vietoj I, III ir V prieduose apibūdintų metodų taikytų savo vidaus modelius arba derintų juos su minėtais metodais. Kiekvienu atveju kompetentingos institucijos turi aiškiai patvirtinti modelių naudojimą reguliuojamo kapitalo skaičiavimo tikslais. |
| --- | --- |

1.

Kompetentingos institucijos, vadovaudamosi šiame priede nustatytomis sąlygomis, gali leisti, kad įstaigos, skaičiuodamos savo kapitalo poreikį, pozicijų, užsienio valiutos kurso ir (arba) biržos prekių kainos rizikai padengti, vietoj I, III ir V prieduose apibūdintų metodų taikytų savo vidaus modelius arba derintų juos su minėtais metodais. Kiekvienu atveju kompetentingos institucijos turi aiškiai patvirtinti modelių naudojimą reguliuojamo kapitalo skaičiavimo tikslais.

| 2. | Patvirtinimas suteikiamas, jeigu kompetentinga institucija įsitikina, kad įstaigos rizikos valdymo sistema yra iš esmės patikima ir nuosekliai įgyvendinta, ir kad pirmiausia įvykdomi toliau išvardyti kokybės reikalavimai:






  a) | vidaus modelis yra glaudžiai integruotas į kasdieninį įstaigos rizikos valdymo procesą ir taikant šį modelį apskaičiuoti rezultatai yra pagrindas įstaigos valdymo organams teikiamų ataskaitų dėl pozicijų, susijusių su rizika, sudarymui; |
| --- | --- | --- |

2.

Patvirtinimas suteikiamas, jeigu kompetentinga institucija įsitikina, kad įstaigos rizikos valdymo sistema yra iš esmės patikima ir nuosekliai įgyvendinta, ir kad pirmiausia įvykdomi toliau išvardyti kokybės reikalavimai:

a)

vidaus modelis yra glaudžiai integruotas į kasdieninį įstaigos rizikos valdymo procesą ir taikant šį modelį apskaičiuoti rezultatai yra pagrindas įstaigos valdymo organams teikiamų ataskaitų dėl pozicijų, susijusių su rizika, sudarymui;

| b) | įstaigoje veikia rizikos kontrolės skyrius, kuris yra nepriklausomas nuo verslu užsiimančių skyrių ir atsiskaito tiesiogiai įstaigos valdymo organams. Skyrius turi būti atsakingas už įstaigos rizikos valdymo sistemos kūrimą ir įgyvendinimą. Jis rengia ir analizuoja kiekvienos dienos rizikos matavimo modelio gaunamų rezultatų ataskaitas ir atitinkamų priemonių, kurias reikia taikyti prekybinių sandorių limitavimo srityje; skyrius taip pat turi atlikti pradinę ir nuolatinę vidaus modelio patikrą; |
| --- | --- |

b)

įstaigoje veikia rizikos kontrolės skyrius, kuris yra nepriklausomas nuo verslu užsiimančių skyrių ir atsiskaito tiesiogiai įstaigos valdymo organams. Skyrius turi būti atsakingas už įstaigos rizikos valdymo sistemos kūrimą ir įgyvendinimą. Jis rengia ir analizuoja kiekvienos dienos rizikos matavimo modelio gaunamų rezultatų ataskaitas ir atitinkamų priemonių, kurias reikia taikyti prekybinių sandorių limitavimo srityje; skyrius taip pat turi atlikti pradinę ir nuolatinę vidaus modelio patikrą;

| c) | įstaigos valdymo organai aktyviai dalyvauja rizikos kontrolės procese. Rizikos kontrolės skyriaus parengtas kiekvienos dienos ataskaitas peržiūri atsakingi darbuotojai, kurie gali esant reikalui priimti sprendimą dėl įstaigos prekybinių pozicijų ir bendros įstaigos rizikos pozicijos sumažinimo; |
| --- | --- |

c)

įstaigos valdymo organai aktyviai dalyvauja rizikos kontrolės procese. Rizikos kontrolės skyriaus parengtas kiekvienos dienos ataskaitas peržiūri atsakingi darbuotojai, kurie gali esant reikalui priimti sprendimą dėl įstaigos prekybinių pozicijų ir bendros įstaigos rizikos pozicijos sumažinimo;

| d) | įstaigoje dirba pakankamai darbuotojų, kurie turi sudėtingų modelių naudojimo įgūdžius prekybos, rizikos kontrolės, audito ir operacijų vykdymo srityse; |
| --- | --- |

d)

įstaigoje dirba pakankamai darbuotojų, kurie turi sudėtingų modelių naudojimo įgūdžius prekybos, rizikos kontrolės, audito ir operacijų vykdymo srityse;

| e) | įstaiga yra nustačiusi procedūras, skirtas stebėti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi dokumentuose apibrėžtos vidaus politikos ir kontrolės, susijusios su bendru rizikos valdymo sistemos veikimu; |
| --- | --- |

e)

įstaiga yra nustačiusi procedūras, skirtas stebėti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi dokumentuose apibrėžtos vidaus politikos ir kontrolės, susijusios su bendru rizikos valdymo sistemos veikimu;

| f) | įstaigos modelis turi pakankamai tikslų rizikos įvertinimą patvirtinančius įrašus; |
| --- | --- |

f)

įstaigos modelis turi pakankamai tikslų rizikos įvertinimą patvirtinančius įrašus;

| g) | įstaiga dažnai vykdo griežtą testavimo nepalankiausiomis sąlygomis programą. Tokių testų rezultatai peržiūrimi įstaigos valdymo organų ir atsispindimi jų nustatomoje politikoje ir rizikos limitų sistemoje. Šios procedūros visų pirma imamasi esant nelikvidžių rinkų nepalankiausioms sąlygoms, rizikos koncentracijai, vienos krypties rinkai, įvykių ir galimai įsipareigojimų neįvykdymo rizikai, nelinijinių finansinių priemonių, piniginės (tikrosios) vertės neturinčioms pozicijoms, dėl kainų skirtumų atsiradusioms pozicijoms ir kitokiai rizikai, kuri galėtų būti nepakankamai apibrėžta vidaus modelyje. Taikomas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis turi nustatyti portfelio tipą ir laiką, kurio prireiktų apsidrausti nuo rizikos arba ją suvaldyti nepalankiausiomis rinkos sąlygomis; ir |
| --- | --- |

g)

įstaiga dažnai vykdo griežtą testavimo nepalankiausiomis sąlygomis programą. Tokių testų rezultatai peržiūrimi įstaigos valdymo organų ir atsispindimi jų nustatomoje politikoje ir rizikos limitų sistemoje. Šios procedūros visų pirma imamasi esant nelikvidžių rinkų nepalankiausioms sąlygoms, rizikos koncentracijai, vienos krypties rinkai, įvykių ir galimai įsipareigojimų neįvykdymo rizikai, nelinijinių finansinių priemonių, piniginės (tikrosios) vertės neturinčioms pozicijoms, dėl kainų skirtumų atsiradusioms pozicijoms ir kitokiai rizikai, kuri galėtų būti nepakankamai apibrėžta vidaus modelyje. Taikomas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis turi nustatyti portfelio tipą ir laiką, kurio prireiktų apsidrausti nuo rizikos arba ją suvaldyti nepalankiausiomis rinkos sąlygomis; ir

| h) | įstaiga privalo atlikti nepriklausomą savo rizikos valdymo sistemos auditą kaip dalį jos nuolatinio vidaus audito proceso. |
| --- | --- |

h)

įstaiga privalo atlikti nepriklausomą savo rizikos valdymo sistemos auditą kaip dalį jos nuolatinio vidaus audito proceso.

Pirmos pastraipos h punkte nurodyto audito metu tikrinama verslu užsiimančių skyrių ir nepriklausomo rizikos kontrolės skyriaus veikla. Ne rečiau kaip kartą per metus įstaiga privalo tikrinti savo bendrą rizikos valdymo procesą.

Vidaus audito metu tikrinama:

| a) | rizikos valdymo sistemos ir proceso reglamentavimas ir rizikos kontrolės skyriaus organizavimas; |
| --- | --- |

a)

rizikos valdymo sistemos ir proceso reglamentavimas ir rizikos kontrolės skyriaus organizavimas;

| b) | rinkos rizikos vertinimo priemonių integravimas į kasdieninį rizikos valdymo procesą ir įstaigos valdymo organų informavimo sistemos vientisumas; |
| --- | --- |

b)

rinkos rizikos vertinimo priemonių integravimas į kasdieninį rizikos valdymo procesą ir įstaigos valdymo organų informavimo sistemos vientisumas;

| c) | įstaigos taikomas rizikos vertinimo modelių ir vertinimo sistemų, kuriuos naudoja sandorius sudarantys ir operacijas atliekantys darbuotojai, tvirtinimo procesas; |
| --- | --- |

c)

įstaigos taikomas rizikos vertinimo modelių ir vertinimo sistemų, kuriuos naudoja sandorius sudarantys ir operacijas atliekantys darbuotojai, tvirtinimo procesas;

| d) | rinkos rizikos, kuriai taikomas rizikos matavimo modelis, apimtis ir bet kurių reikšmingų rizikos matavimo modelio pakeitimų patvirtinimas; |
| --- | --- |

d)

rinkos rizikos, kuriai taikomas rizikos matavimo modelis, apimtis ir bet kurių reikšmingų rizikos matavimo modelio pakeitimų patvirtinimas;

| e) | pozicijų duomenų tikslumas ir išbaigtumas, nepastovumo ir koreliacijos prielaidų tikslumas ir tinkamumas bei vertinimo ir rizikos jautrumo skaičiavimų tikslumas; |
| --- | --- |

e)

pozicijų duomenų tikslumas ir išbaigtumas, nepastovumo ir koreliacijos prielaidų tikslumas ir tinkamumas bei vertinimo ir rizikos jautrumo skaičiavimų tikslumas;

| f) | tikrinimo proceso, kurį įstaiga naudoja, kad įvertintų duomenų šaltinių, naudojamų vidaus modeliams, nuoseklumas, pateikimas laiku ir patikimumas, įskaitant tokių duomenų šaltinių objektyvumą; ir |
| --- | --- |

f)

tikrinimo proceso, kurį įstaiga naudoja, kad įvertintų duomenų šaltinių, naudojamų vidaus modeliams, nuoseklumas, pateikimas laiku ir patikimumas, įskaitant tokių duomenų šaltinių objektyvumą; ir

| g) | grįžtamojo patikrinimo, kuris atliekamas modelio tikslumui nustatyti, patvirtinimo procesas. |
| --- | --- |

g)

grįžtamojo patikrinimo, kuris atliekamas modelio tikslumui nustatyti, patvirtinimo procesas.

| 3. | Institucijos privalo turėti procedūrų, leidžiančių užtikrinti, kad jų vidaus modeliai buvo tinkamai patikrinti kvalifikuotų asmenų, nedalyvavusių juos kuriant, siekiant užtikrinti, kad jie yra iš esmės patikimi ir tinkamai aprėpia visus reikšmingus rizikos veiksnius/visą riziką. Šis patikrinimas turi būti atliekamas, kai vidaus modelis sukuriamas, ir kai jis stipriai keičiamas. Tikrinama turi būti nuolat, ypač įvykus reikšmingiems struktūriniams rinkos arba portfelio sudėties pokyčiams, dėl kurių vidaus modelis gali tapti netinkamas. Kadangi techninės priemonės tobulėja ir pažangi patirtis auga, įstaigos turi pasinaudoti jų privalumais. Vidaus modelio vertinimas neturėtų apsiriboti grįžtamuoju patikrinimu, bet mažų mažiausiai aprėpti:






  a) | testus, leidžiančius nustatyti, kad taikant vidaus modelį padarytos prielaidos yra tinkamos, ir nepervertina arba nepakankamai įvertina riziką; |
| --- | --- | --- |

3.

Institucijos privalo turėti procedūrų, leidžiančių užtikrinti, kad jų vidaus modeliai buvo tinkamai patikrinti kvalifikuotų asmenų, nedalyvavusių juos kuriant, siekiant užtikrinti, kad jie yra iš esmės patikimi ir tinkamai aprėpia visus reikšmingus rizikos veiksnius/visą riziką. Šis patikrinimas turi būti atliekamas, kai vidaus modelis sukuriamas, ir kai jis stipriai keičiamas. Tikrinama turi būti nuolat, ypač įvykus reikšmingiems struktūriniams rinkos arba portfelio sudėties pokyčiams, dėl kurių vidaus modelis gali tapti netinkamas. Kadangi techninės priemonės tobulėja ir pažangi patirtis auga, įstaigos turi pasinaudoti jų privalumais. Vidaus modelio vertinimas neturėtų apsiriboti grįžtamuoju patikrinimu, bet mažų mažiausiai aprėpti:

a)

testus, leidžiančius nustatyti, kad taikant vidaus modelį padarytos prielaidos yra tinkamos, ir nepervertina arba nepakankamai įvertina riziką;

| b) | su įstaigų portfelio rizika ir struktūra susijusiam vidaus modeliui patikrinti naudojamus papildomus testus, kuriuos atlieka pačios įstaigos, neskaitant grįžtamojo patikrinimo; ir |
| --- | --- |

b)

su įstaigų portfelio rizika ir struktūra susijusiam vidaus modeliui patikrinti naudojamus papildomus testus, kuriuos atlieka pačios įstaigos, neskaitant grįžtamojo patikrinimo; ir

| c) | spėjamų portfelių naudojimą, siekiant užtikrinti, kad taikant vidaus modelį būtų galima paaiškinti galimus ypatingus struktūrinius aspektus, pvz., reikšmingą pagrindinę riziką ir koncentracijos riziką. |
| --- | --- |

c)

spėjamų portfelių naudojimą, siekiant užtikrinti, kad taikant vidaus modelį būtų galima paaiškinti galimus ypatingus struktūrinius aspektus, pvz., reikšmingą pagrindinę riziką ir koncentracijos riziką.

| 4. | Įstaiga stebi savo modelio tikslumą ir veikimą, taikydama grįžtamojo patikrinimą. Atliekant grįžtamąjį patikrinimą, kiekvieną darbo dieną modeliu apskaičiuota vienos dienos portfelio pozicijų dienos pabaigai rizikos vertė palyginama su vienos dienos portfelio vertės pokyčiu kitos darbo dienos pabaigoje.
  Kompetentingos institucijos tikrina įstaigos sugebėjimą atlikti faktinių ir spėjamų portfelio vertės pokyčių grįžtamąjį patikrinimą. Spėjamų portfelio vertės pokyčių grįžtamasis patikrinimas yra pagrįstas portfelio vertės dienos pabaigoje palyginimu su jo verte kitos dienos pabaigoje darant prielaidą, kad pozicijos nepasikeitė. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaigos imtųsi atitinkamų priemonių patobulinti savo grįžtamąjį patikrinimą, jeigu, kompetentingų institucijų nuomone, jis nepakankamas. Kompetentingos institucijos gali pareikalauti, kad įstaigos atliktų kurio nors vieno – spėjamų (naudojantis portfelio vertės pokyčiais, kurie įvyktų, jeigu dienos pabaigoje pozicijos nepakistų) arba faktinių portfelio vertės pokyčių (atmetus mokesčius, komisinius ir grynąsias pajamas už palūkanas) arba abiejų tipų sandorių grįžtamąjį patikrinimą. |
| --- | --- |

4.

Įstaiga stebi savo modelio tikslumą ir veikimą, taikydama grįžtamojo patikrinimą. Atliekant grįžtamąjį patikrinimą, kiekvieną darbo dieną modeliu apskaičiuota vienos dienos portfelio pozicijų dienos pabaigai rizikos vertė palyginama su vienos dienos portfelio vertės pokyčiu kitos darbo dienos pabaigoje.

Kompetentingos institucijos tikrina įstaigos sugebėjimą atlikti faktinių ir spėjamų portfelio vertės pokyčių grįžtamąjį patikrinimą. Spėjamų portfelio vertės pokyčių grįžtamasis patikrinimas yra pagrįstas portfelio vertės dienos pabaigoje palyginimu su jo verte kitos dienos pabaigoje darant prielaidą, kad pozicijos nepasikeitė. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaigos imtųsi atitinkamų priemonių patobulinti savo grįžtamąjį patikrinimą, jeigu, kompetentingų institucijų nuomone, jis nepakankamas. Kompetentingos institucijos gali pareikalauti, kad įstaigos atliktų kurio nors vieno – spėjamų (naudojantis portfelio vertės pokyčiais, kurie įvyktų, jeigu dienos pabaigoje pozicijos nepakistų) arba faktinių portfelio vertės pokyčių (atmetus mokesčius, komisinius ir grynąsias pajamas už palūkanas) arba abiejų tipų sandorių grįžtamąjį patikrinimą.

| 5. | Kompetentingos institucijos gali leisti, kad skolos finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama, ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijų kapitalo poreikį specifinei rizikai įstaiga skaičiuotų naudodama vidaus modelį, jeigu jis atitinka likusioje šio priedo dalyje nustatytas sąlygas ir šias sąlygas:






  a) | paaiškina istorinius portfelio kainų pokyčius; |
| --- | --- | --- |

5.

Kompetentingos institucijos gali leisti, kad skolos finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama, ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijų kapitalo poreikį specifinei rizikai įstaiga skaičiuotų naudodama vidaus modelį, jeigu jis atitinka likusioje šio priedo dalyje nustatytas sąlygas ir šias sąlygas:

a)

paaiškina istorinius portfelio kainų pokyčius;

| b) | apima koncentraciją, kalbant apie portfelio dydį ir sudėties pasikeitimus; |
| --- | --- |

b)

apima koncentraciją, kalbant apie portfelio dydį ir sudėties pasikeitimus;

| c) | yra atsparus neigiamai aplinkos įtakai; |
| --- | --- |

c)

yra atsparus neigiamai aplinkos įtakai;

| d) | yra patvirtintas, taikant grįžtamąjį patikrinimą, skirtą specifinės rizikos įvertinimo tikslumui nustatyti. Jeigu kompetentingos institucijos leidžia šį grįžtamąjį patikrinimą taikyti atitinkamoms portfelio dalims, jas reikia rinktis nuosekliai. |
| --- | --- |

d)

yra patvirtintas, taikant grįžtamąjį patikrinimą, skirtą specifinės rizikos įvertinimo tikslumui nustatyti. Jeigu kompetentingos institucijos leidžia šį grįžtamąjį patikrinimą taikyti atitinkamoms portfelio dalims, jas reikia rinktis nuosekliai.

| e) | apima su pavadinimu susijusią bazinę riziką, t. y. kredito įstaigos turi parodyti, kad taikant vidaus modelį nustatomi esminiai išskirtiniai panašių, tačiau ne identiškų pozicijų skirtumai; ir |
| --- | --- |

e)

apima su pavadinimu susijusią bazinę riziką, t. y. kredito įstaigos turi parodyti, kad taikant vidaus modelį nustatomi esminiai išskirtiniai panašių, tačiau ne identiškų pozicijų skirtumai; ir

| f) | apima įvykių riziką. |
| --- | --- |

f)

apima įvykių riziką.

Kredito įstaiga turi atitikti šiuos reikalavimus:

| — | jei kredito įstaiga susiduria su įvykių rizika, į kurią neatsižvelgta nustatant rizikos vertės matą, kadangi viršytas 10 dienų laikymo laikotarpis ir 99 proc. pasikliautinasis intervalas (maža tikimybė ir itin nepalankūs įvykiai), įstaiga užtikrina, kad į šių įvykių poveikį atsižvelgiama atliekant vidinį kapitalo vertinimą; ir |
| --- | --- |

—

jei kredito įstaiga susiduria su įvykių rizika, į kurią neatsižvelgta nustatant rizikos vertės matą, kadangi viršytas 10 dienų laikymo laikotarpis ir 99 proc. pasikliautinasis intervalas (maža tikimybė ir itin nepalankūs įvykiai), įstaiga užtikrina, kad į šių įvykių poveikį atsižvelgiama atliekant vidinį kapitalo vertinimą; ir

| — | taikant kredito įstaigos vidaus modelį konservatyviai įvertinama rizika, susijusi su mažiau likvidžiomis pozicijomis ir riboto kainų skaidrumo pozicijomis, atsižvelgiant į realų rinkos scenarijų. Be to, vidaus modelis turi atitikti minimalius duomenų reikalavimus. Pakaitiniai rodikliai turi būti pakankamai atsargiai apskaičiuoti ir naudojami tik tuo atveju, jei turimų duomenų nepakanka arba jie neparodo tikrojo pozicijų arba portfelio nepastovumo. |
| --- | --- |

—

taikant kredito įstaigos vidaus modelį konservatyviai įvertinama rizika, susijusi su mažiau likvidžiomis pozicijomis ir riboto kainų skaidrumo pozicijomis, atsižvelgiant į realų rinkos scenarijų. Be to, vidaus modelis turi atitikti minimalius duomenų reikalavimus. Pakaitiniai rodikliai turi būti pakankamai atsargiai apskaičiuoti ir naudojami tik tuo atveju, jei turimų duomenų nepakanka arba jie neparodo tikrojo pozicijų arba portfelio nepastovumo.

Taip pat, kadangi techninės priemonės ir pažangioji praktika tobulėja, įstaigos turi atsižvelgti į šias naujoves.

Be to, įstaigos, apskaičiuodamos savo kapitalo poreikį, turi įvertinti prekybos knygos pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo riziką, apskaičiuotą taikant rizikos vertės metodą, kaip nustatyta šiame punkte numatytuose reikalavimuose. Siekiant išvengti dvigubo skaičiavimo, įstaiga, apskaičiuodama šią papildomą įsipareigojimų neįvykdymo riziką, gali atsižvelgti į įsipareigojimų neįvykdymo riziką, kuri jau buvo įtraukta į rizikos vertės metodą, ypač tų pozicijų, kurios nepalankių rinkos sąlygų arba kreditų rinkos aplinkos pablogėjimo atveju galėtų ir būtų realizuotos per 10 dienų laikotarpį. Jei įstaiga papildomą įsipareigojimų neįvykdymo riziką nustato atlikdama naują įvertinimą, ji turi būti parengusi šio skaičiavimo metodiką.

Įstaiga turi įrodyti, kad metodas atitinka Direktyvos 2006/.../EB 84-89 straipsniuose nustatytais reikalavimus, atsižvelgiant į įstaigos prisiimamą rizikos lygį, ir įvertina likvidumo, koncentracijos, apsidraudimo bei šalutinių aplinkybių poveikį.

Įstaiga, kuri taikydama savo vidaus metodą nenustato papildomos įsipareigojimų neįvykdymo rizikos, naują įvertinimą apskaičiuoja pagal Direktyvos 2006/.../EB 78-83 straipsniuose arba Direktyvos 2006/.../EB 84-89 straipsniuose nustatytą metodą.

Atsižvelgiant į pozicijas, susijusias su grynaisiais pinigais arba su sintetiniu pakeitimu vertybiniais popieriais, kurių atžvilgiu taikomas išskaitymas, kaip nustatyta Direktyvos 2006/.../EB 66 straipsnio 2 dalyje, arba kurių rizika įvertinama 1250 proc. pagal tos direktyvos IX priedo 4 dalį, šioms pozicijoms taikomas ne mažesnis kapitalo poreikis nei nustatytas pagal šį metodą. Kredito įstaigos, kurios tvarko šias pozicijas, gali taikyti kitokį metodą, jei jos atitinkamoms kompetentingoms institucijoms gali įrodyti, kad, greta ketinimų prekiauti, egzistuoja likvidi grįžtamoji rinka paverstoms vertybiniais popieriais pozicijoms arba, tik su kredito išvestinėmis finansinėmis priemonėmis susijusio sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju, tokia rinka yra pačioms vertybiniais popieriais paverstoms pozicijoms arba visoms jų pastovioms sudėtinėms rizikos dalims. Taikant šią dalį, laikoma, kad grįžtamoji rinka egzistuoja, jei yra du nepriklausomi sąžiningi pasiūlymai pirkti ir parduoti, kaina pagrįstai atitinka paskutinio pardavimo kainą arba esamą sąžiningą ir konkurencingą kainos pasiūlymą, pasiūlymas gali būti pateiktas per vieną dieną ir dėl tokios kainos susitarta per palyginti trumpą, prekyboje įprastą laiką. Jei įstaiga nori taikyti kitokį metodą, ji turi turėti pakankamai duomenų apie rinką ir užtikrinti, kad gali nustatyti visą koncentruotą įsipareigojimų neįvykdymo riziką, susijusią su šiomis pozicijomis, taikydama savo vidaus metodą, skirtą papildomai įsipareigojimų neįvykdymo rizikai apskaičiuoti ir atitinkantį anksčiau minėtus reikalavimus.

| 6. | Įstaigoms, naudojančioms modelius, kurie nėra patvirtinti pagal 4 punktą, yra nustatomas atskiras kapitalo poreikis specifinei rizikai, skaičiuojamai I priede nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

6.

Įstaigoms, naudojančioms modelius, kurie nėra patvirtinti pagal 4 punktą, yra nustatomas atskiras kapitalo poreikis specifinei rizikai, skaičiuojamai I priede nustatyta tvarka.

| 7. | Taikant 9 punkto b papunktį, įstaigos atliktų vidaus modelio skaičiavimų rezultatai proporcingai didinami dauginant juos iš multiplikatoriaus koeficiento, kuris yra ne mažesnis kaip 3. |
| --- | --- |

7.

Taikant 9 punkto b papunktį, įstaigos atliktų vidaus modelio skaičiavimų rezultatai proporcingai didinami dauginant juos iš multiplikatoriaus koeficiento, kuris yra ne mažesnis kaip 3.

| 8. | Multiplikatoriaus koeficientas didinamas taikant padidėjimo koeficientą nuo 0 iki 1 pagal 1 lentelę atsižvelgiant į pastarųjų 250 darbo dienų nukrypimų skaičių, patvirtintą įstaigos atlikto grįžtamojo patikrinimo metu. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaigos nuosekliai skaičiuotų nukrypimus, atsižvelgdamos į grįžtamuosius portfelio vertės faktinių arba spėjamų pokyčių tikrinimus. Nukrypimas yra vienos dienos portfelio vertės pokytis, kuris viršija atitinkamą vienos dienos rizikos vertės matą, apskaičiuotą pagal įstaigos modelį. Norint nustatyti padidėjimo koeficientą, nukrypimų skaičius įvertinamas ne rečiau kaip kartą per ketvirtį.
  1 lentelė






  Užfiksuotų nukrypimų skaičius | Padidėjimo koeficientas |
| --- | --- | --- |
| Mažiau negu 5 | 0,00 |
| 5 | 0,40 |
| 6 | 0,50 |
| 7 | 0,65 |
| 8 | 0,75 |
| 9 | 0,85 |
| 10 arba daugiau | 1,00 |

8.

Multiplikatoriaus koeficientas didinamas taikant padidėjimo koeficientą nuo 0 iki 1 pagal 1 lentelę atsižvelgiant į pastarųjų 250 darbo dienų nukrypimų skaičių, patvirtintą įstaigos atlikto grįžtamojo patikrinimo metu. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaigos nuosekliai skaičiuotų nukrypimus, atsižvelgdamos į grįžtamuosius portfelio vertės faktinių arba spėjamų pokyčių tikrinimus. Nukrypimas yra vienos dienos portfelio vertės pokytis, kuris viršija atitinkamą vienos dienos rizikos vertės matą, apskaičiuotą pagal įstaigos modelį. Norint nustatyti padidėjimo koeficientą, nukrypimų skaičius įvertinamas ne rečiau kaip kartą per ketvirtį.

1 lentelė

Užfiksuotų nukrypimų skaičius

Padidėjimo koeficientas

Mažiau negu 5

0,00

5

0,40

6

0,50

7

0,65

8

0,75

9

0,85

10 arba daugiau

1,00

Atskirais atvejais ir atsižvelgdamos į išskirtinę situaciją, kompetentingos institucijos gali nereikalauti padidinti daugiklį padidėjimo koeficientu pagal 1 lentelę, jeigu įstaiga kompetentingoms institucijoms įrodė, kad toks padidinimas yra nepagrįstas ir kad modelis iš esmės yra patikimas.

Jeigu didelis nukrypimų skaičius rodo, kad modelis nėra pakankamai tikslus, kompetentingos institucijos atšaukia modelio patvirtinimą arba taiko atitinkamas priemones, užtikrinančias, kad modelis būtų nedelsiant patobulintas.

Kad kompetentingos institucijos galėtų nuolat stebėti padidėjimo koeficiento tinkamumą, įstaigos iš karto ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per penkias darbo dienas praneša kompetentingoms institucijoms apie nukrypimus, kuriuos jos nustato, taikydamos savo grįžtamąjį patikrinimą, ir kurie pagal pirmiau pateiktą lentelę galėtų reikšti padidėjimo koeficiento padidinimą.

| 9. | Kiekviena įstaiga privalo skaičiuoti kapitalo poreikį, kuris yra didesnis už:






  a) | jos praėjusios dienos rizikos vertės matą, apskaičiuotą pagal šiame priede nustatytus parametrus ir, jei reikia, papildomą kapitalo poreikį įsipareigojimų neįvykdymo rizikai padengti, numatytą 5 punkte; arba |
| --- | --- | --- |

9.

Kiekviena įstaiga privalo skaičiuoti kapitalo poreikį, kuris yra didesnis už:

a)

jos praėjusios dienos rizikos vertės matą, apskaičiuotą pagal šiame priede nustatytus parametrus ir, jei reikia, papildomą kapitalo poreikį įsipareigojimų neįvykdymo rizikai padengti, numatytą 5 punkte; arba

| b) | kiekvienos iš praėjusių 60 darbo dienų kasdieninių rizikos verčių vidurkį, padaugintą iš 7 punkte nustatyto koeficiento ir patikslintą 8 punkte nustatytu koeficientu ir, jei reikia, papildomą kapitalo poreikį įsipareigojimų neįvykdymo rizikai padengti, numatytą 5 punkte. |
| --- | --- |

b)

kiekvienos iš praėjusių 60 darbo dienų kasdieninių rizikos verčių vidurkį, padaugintą iš 7 punkte nustatyto koeficiento ir patikslintą 8 punkte nustatytu koeficientu ir, jei reikia, papildomą kapitalo poreikį įsipareigojimų neįvykdymo rizikai padengti, numatytą 5 punkte.

| 10. | Rizikos vertės matui skaičiuoti taikomi toliau išvardyti minimalūs reikalavimai:






  a) | rizikos vertės matas skaičiuojamas bent jau kiekvieną dieną; |
| --- | --- | --- |

10.

Rizikos vertės matui skaičiuoti taikomi toliau išvardyti minimalūs reikalavimai:

a)

rizikos vertės matas skaičiuojamas bent jau kiekvieną dieną;

| b) | 99 proc. vienos pusės pasikliautinasis intervalas; |
| --- | --- |

b)

99 proc. vienos pusės pasikliautinasis intervalas;

| c) | 10 dienų laikymo laikotarpis; |
| --- | --- |

c)

10 dienų laikymo laikotarpis;

| d) | ne mažiau kaip vienerių metų istorinis stebėjimo laikotarpis, išskyrus tuos atvejus, kai gali būti taikomas trumpesnis stebėjimo laikotarpis dėl labai išaugusio kainų svyravimo; |
| --- | --- |

d)

ne mažiau kaip vienerių metų istorinis stebėjimo laikotarpis, išskyrus tuos atvejus, kai gali būti taikomas trumpesnis stebėjimo laikotarpis dėl labai išaugusio kainų svyravimo;

| e) | trijų mėnesių duomenų grupės patikslinimai. |
| --- | --- |

e)

trijų mėnesių duomenų grupės patikslinimai.

| 11. | Kompetentingos institucijos reikalauja, kad rizikos vertinimo modelis tiksliai padengtų visas reikšmingiausias pasirinkimo sandorių arba panašių į pasirinkimo sandorius pozicijų kainos riziką ir kad bet kuri kita rizika, kurios modelis neapima, būtų atitinkamai padengta iš nuosavų lėšų. |
| --- | --- |

11.

Kompetentingos institucijos reikalauja, kad rizikos vertinimo modelis tiksliai padengtų visas reikšmingiausias pasirinkimo sandorių arba panašių į pasirinkimo sandorius pozicijų kainos riziką ir kad bet kuri kita rizika, kurios modelis neapima, būtų atitinkamai padengta iš nuosavų lėšų.

| 12. | Rizikos matavimo modelis apima pakankamai rizikos veiksnių, atsižvelgiant į įstaigos veiklos lygį atitinkamose rinkose, o ypač toliau nurodytus veiksnius.
  Palūkanų normos rizika
  Rizikos matavimo sistemą sudaro visuma rizikos veiksnių, atitinkančių kiekvienos valiutos, kurios pozicijos įstaigos balansiniuose arba nebalansiniuose straipsniuose yra jautrios palūkanų normos pasikeitimams, palūkanų normas. Įstaiga modeliuoja pelningumo kreives pagal vieną iš visuotinai pripažintų metodų. Pagrindinių valiutų ir rinkų reikšmingos palūkanų normos rizikos atveju, pelningumo kreivė dalijama į ne mažiau kaip šešias dalis pagal terminus, siekiant apimti palūkanų normos svyravimų pokyčius išilgai visos pelningumo kreivės. Rizikos matavimo sistema taip pat turi apimti riziką, susijusią su ne visai vienas kitą atitinkančiais skirtingų pelningumo kreivių tarpusavio judėjimais.
  Užsienio valiutos kurso rizika
  Rizikos matavimo sistemą sudaro rizikos veiksniai atitinkantys aukso pozicijas ir atskiras užsienio valiutas, kuriomis yra išreikštos įstaigos pozicijos.
  Kalbant apie KIS, atsižvelgiama į faktines jų užsienio valiutų pozicijas. Įstaigos gali remtis trečiųjų šalių skelbiamais duomenimis apie KIS užsienio valiutų pozicijas tuo atveju, kai tinkamai užtikrinamas skelbiamų duomenų tikslumas. Jeigu įstaiga neturi duomenų apie KIS užsienio valiutų pozicijas, ši pozicija turėtų būti sukuriama atskirai ir peržiūrima pagal III priedo 2.1 punkto ketvirtąją pastraipą.
  Nuosavybės vertybinių popierių rizika
  Rizikos matavimo sistema taiko atskirą rizikos veiksnį bent jau kiekvienai nuosavybės vertybinių popierių rinkai, kurioje įstaiga turi reikšmingas pozicijas.
  Biržos prekių kainos rizika
  Rizikos matavimo sistema atskirą rizikos veiksnį taiko bent jau kiekvienai biržos prekei, jeigu tos biržos prekės įstaigos pozicijos yra reikšmingos. Vidaus modelis taip pat turi apimti ne visai vienas kitą atitinkančių panašių, bet ne tapačių biržos prekių kainos riziką ir išankstinių sandorių kainų pasikeitimų riziką, kylančią dėl terminų neatitikimo. Taip pat reikia atsižvelgti į rinkos charakteristikas, ypač į pristatymo datas ir prekybinių operacijų vykdytojams suteikiamą galimybę uždaryti pozicijas. |
| --- | --- |

12.

Rizikos matavimo modelis apima pakankamai rizikos veiksnių, atsižvelgiant į įstaigos veiklos lygį atitinkamose rinkose, o ypač toliau nurodytus veiksnius.

Palūkanų normos rizika

Rizikos matavimo sistemą sudaro visuma rizikos veiksnių, atitinkančių kiekvienos valiutos, kurios pozicijos įstaigos balansiniuose arba nebalansiniuose straipsniuose yra jautrios palūkanų normos pasikeitimams, palūkanų normas. Įstaiga modeliuoja pelningumo kreives pagal vieną iš visuotinai pripažintų metodų. Pagrindinių valiutų ir rinkų reikšmingos palūkanų normos rizikos atveju, pelningumo kreivė dalijama į ne mažiau kaip šešias dalis pagal terminus, siekiant apimti palūkanų normos svyravimų pokyčius išilgai visos pelningumo kreivės. Rizikos matavimo sistema taip pat turi apimti riziką, susijusią su ne visai vienas kitą atitinkančiais skirtingų pelningumo kreivių tarpusavio judėjimais.

Užsienio valiutos kurso rizika

Rizikos matavimo sistemą sudaro rizikos veiksniai atitinkantys aukso pozicijas ir atskiras užsienio valiutas, kuriomis yra išreikštos įstaigos pozicijos.

Kalbant apie KIS, atsižvelgiama į faktines jų užsienio valiutų pozicijas. Įstaigos gali remtis trečiųjų šalių skelbiamais duomenimis apie KIS užsienio valiutų pozicijas tuo atveju, kai tinkamai užtikrinamas skelbiamų duomenų tikslumas. Jeigu įstaiga neturi duomenų apie KIS užsienio valiutų pozicijas, ši pozicija turėtų būti sukuriama atskirai ir peržiūrima pagal III priedo 2.1 punkto ketvirtąją pastraipą.

Nuosavybės vertybinių popierių rizika

Rizikos matavimo sistema taiko atskirą rizikos veiksnį bent jau kiekvienai nuosavybės vertybinių popierių rinkai, kurioje įstaiga turi reikšmingas pozicijas.

Biržos prekių kainos rizika

Rizikos matavimo sistema atskirą rizikos veiksnį taiko bent jau kiekvienai biržos prekei, jeigu tos biržos prekės įstaigos pozicijos yra reikšmingos. Vidaus modelis taip pat turi apimti ne visai vienas kitą atitinkančių panašių, bet ne tapačių biržos prekių kainos riziką ir išankstinių sandorių kainų pasikeitimų riziką, kylančią dėl terminų neatitikimo. Taip pat reikia atsižvelgti į rinkos charakteristikas, ypač į pristatymo datas ir prekybinių operacijų vykdytojams suteikiamą galimybę uždaryti pozicijas.

| 13. | Kompetentingos institucijos gali leisti, kad įstaigos naudotų empirines koreliacijas tarp atskirų rizikos kategorijų ir tarp veiksnių tam tikroje vienoje kategorijoje, jeigu jos įsitikina, kad įstaigos koreliacijų skaičiavimo sistema yra patikima ir nuosekliai įgyvendinama. |
| --- | --- |

13.

Kompetentingos institucijos gali leisti, kad įstaigos naudotų empirines koreliacijas tarp atskirų rizikos kategorijų ir tarp veiksnių tam tikroje vienoje kategorijoje, jeigu jos įsitikina, kad įstaigos koreliacijų skaičiavimo sistema yra patikima ir nuosekliai įgyvendinama.

VI PRIEDAS

KAPITALO POREIKIO APSKAIČIAVIMAS DIDELIŲ POZICIJŲ

| 1. | 31 straipsnio b punkte nurodytas perviršis apskaičiuojamas atrenkant tokius su vienu klientu arba susijusių klientų grupe susijusios pozicijos komponentus, kuriems taikomas aukščiausias kapitalo poreikis specifinei rizikai pagal šios direktyvos I priedą, ir (arba) šios direktyvos II priedo reikalavimus, kurių suma yra lygi 31 straipsnio a punkte nurodyto perviršio dydžiui. |
| --- | --- |

1.

31 straipsnio b punkte nurodytas perviršis apskaičiuojamas atrenkant tokius su vienu klientu arba susijusių klientų grupe susijusios pozicijos komponentus, kuriems taikomas aukščiausias kapitalo poreikis specifinei rizikai pagal šios direktyvos I priedą, ir (arba) šios direktyvos II priedo reikalavimus, kurių suma yra lygi 31 straipsnio a punkte nurodyto perviršio dydžiui.

| 2. | Jeigu perviršis išlieka daugiau kaip 10 dienų, šiems komponentams taikomas papildomas kapitalo poreikis, kuris lygus 200 proc. 1 punkte minėtų reikalavimų. |
| --- | --- |

2.

Jeigu perviršis išlieka daugiau kaip 10 dienų, šiems komponentams taikomas papildomas kapitalo poreikis, kuris lygus 200 proc. 1 punkte minėtų reikalavimų.

| 3. | Praėjus 10 dienų po apribojimo viršijimo, pagal 1 punktą atrinkti perviršio komponentai įrašomi į atitinkamą I lentelės 1 skilties eilutę didėjančia tvarka pagal reikalavimus specifinei rizikai, išdėstytus šios direktyvos I priede ir (arba) II priede. Papildomas kapitalo poreikis, taikomas šiems komponentams, yra lygus šios direktyvos I priede išdėstytų kapitalo reikalavimų ir (arba) II priedo reikalavimų sumai, padaugintai iš atitinkamo koeficiento, kuris nurodytas I lentelės 2 skiltyje. |
| --- | --- |

3.

Praėjus 10 dienų po apribojimo viršijimo, pagal 1 punktą atrinkti perviršio komponentai įrašomi į atitinkamą I lentelės 1 skilties eilutę didėjančia tvarka pagal reikalavimus specifinei rizikai, išdėstytus šios direktyvos I priede ir (arba) II priede. Papildomas kapitalo poreikis, taikomas šiems komponentams, yra lygus šios direktyvos I priede išdėstytų kapitalo reikalavimų ir (arba) II priedo reikalavimų sumai, padaugintai iš atitinkamo koeficiento, kuris nurodytas I lentelės 2 skiltyje.

1 lentelė

| Perviršis
  (skaičiuojamas nuo nuosavų lėšų proc.) | Koeficientai |
| --- | --- |
| iki 40 proc. | 200 proc. |
| nuo 40 proc. iki 60 proc. | 300 proc. |
| nuo 60 proc. iki 80 proc. | 400 proc. |
| nuo 80 proc. iki 100 proc. | 500 proc. |
| nuo 100 proc. iki 250 proc. | 600 proc. |
| per 250 proc. | 900 proc. |

Perviršis

(skaičiuojamas nuo nuosavų lėšų proc.)

Koeficientai

iki 40 proc.

200 proc.

nuo 40 proc. iki 60 proc.

300 proc.

nuo 60 proc. iki 80 proc.

400 proc.

nuo 80 proc. iki 100 proc.

500 proc.

nuo 100 proc. iki 250 proc.

600 proc.

per 250 proc.

900 proc.

VII PRIEDAS

PREKYBA

A dalis — Prekybos tikslai

| 1. | Prekybos tikslais laikomos pozicijos (portfelis) atitinka šiuos reikalavimus:






  a) | turi būti aiškiai dokumentuota ir vadovybės patvirtinta prekybinės veiklos strategija, kurioje turėtų būti tiksliai nurodyta numatoma prekybinių pozicijų laikymo trukmė; |
| --- | --- | --- |

1.

Prekybos tikslais laikomos pozicijos (portfelis) atitinka šiuos reikalavimus:

a)

turi būti aiškiai dokumentuota ir vadovybės patvirtinta prekybinės veiklos strategija, kurioje turėtų būti tiksliai nurodyta numatoma prekybinių pozicijų laikymo trukmė;

| b) | turi būti nustatyta ir aiškiai apibrėžtas aktyviojo pozicijos valdymo procedūros, kurias taikant:






  i) | pozicijos įrašomos į prekybinių operacijų sąrašą; |
| --- | --- | --- |

b)

turi būti nustatyta ir aiškiai apibrėžtas aktyviojo pozicijos valdymo procedūros, kurias taikant:

i)

pozicijos įrašomos į prekybinių operacijų sąrašą;

| ii) | nustatomi pozicijų limitai ir prižiūrima, kad jų būtų laikomasi; |
| --- | --- |

ii)

nustatomi pozicijų limitai ir prižiūrima, kad jų būtų laikomasi;

| iii) | prekybinėje veikloje dalyvaujantys darbuotojai turi teisę savarankiškai prisiimti (valdyti) pozicijų riziką, neviršydami jiems nustatytų limitų ir laikydamiesi patvirtintos strategijos; |
| --- | --- |

iii)

prekybinėje veikloje dalyvaujantys darbuotojai turi teisę savarankiškai prisiimti (valdyti) pozicijų riziką, neviršydami jiems nustatytų limitų ir laikydamiesi patvirtintos strategijos;

| iv) | informacijos apie pozicijas teikimas valdymo organams yra neatsiejama įstaigos rizikos valdymo proceso dalis; ir |
| --- | --- |

iv)

informacijos apie pozicijas teikimas valdymo organams yra neatsiejama įstaigos rizikos valdymo proceso dalis; ir

| v) | prekybinės pozicijos yra nuolat stebimos pasitelkiant rinkos informacijos šaltinius, ir vertinama pozicijos ar ją sudarančios rizikos sudedamųjų dalių paklausa rinkoje arba galimybė jas apdrausti; taip pat, svarbiausia, įvertinama galimybė vertinant naudotis rinkos informacija ir jos kokybė, rinkos apimtis ir pozicijų, kuriomis prekiaujama rinkoje, dydis; ir |
| --- | --- |

v)

prekybinės pozicijos yra nuolat stebimos pasitelkiant rinkos informacijos šaltinius, ir vertinama pozicijos ar ją sudarančios rizikos sudedamųjų dalių paklausa rinkoje arba galimybė jas apdrausti; taip pat, svarbiausia, įvertinama galimybė vertinant naudotis rinkos informacija ir jos kokybė, rinkos apimtis ir pozicijų, kuriomis prekiaujama rinkoje, dydis; ir

| c) | turi būti parengta aiškiai apibrėžta politika ir procedūros, skirtos įvertinti, ar pozicija atitinka įstaigos prekybinės veiklos strategiją, įskaitant apyvartumo ir prekybai skirtų įstaigos prekybos knygos pozicijų stebėjimą. |
| --- | --- |

c)

turi būti parengta aiškiai apibrėžta politika ir procedūros, skirtos įvertinti, ar pozicija atitinka įstaigos prekybinės veiklos strategiją, įskaitant apyvartumo ir prekybai skirtų įstaigos prekybos knygos pozicijų stebėjimą.

B dalis — Sistemos ir kontrolė

| 1. | Įstaigos sukuria ir taiko sistemas bei kontrolės mechanizmus, leidžiančius vertinimo tikslais gauti tikslius ir patikimus duomenis. |
| --- | --- |

1.

Įstaigos sukuria ir taiko sistemas bei kontrolės mechanizmus, leidžiančius vertinimo tikslais gauti tikslius ir patikimus duomenis.

| 2. | Sistemos ir kontrolė apima bent jau šiuos aspektus:






  a) | reglamentuotą vertinimo politiką ir procedūras. Ši politika ir procedūros turi aiškiai apibrėžti įvairių padalinių, dalyvaujančių nustatant vertinimą, atsakomybę, rinkos informacijos šaltinius ir jų tinkamumo įvertinimą, nepriklausomo vertinimo periodiškumą, kainų uždarymo laiką, įverčių koregavimo procedūras, ad-hoc ir mėnesio pabaigoje atliekamo tikrinimo procedūras; ir |
| --- | --- | --- |

2.

Sistemos ir kontrolė apima bent jau šiuos aspektus:

a)

reglamentuotą vertinimo politiką ir procedūras. Ši politika ir procedūros turi aiškiai apibrėžti įvairių padalinių, dalyvaujančių nustatant vertinimą, atsakomybę, rinkos informacijos šaltinius ir jų tinkamumo įvertinimą, nepriklausomo vertinimo periodiškumą, kainų uždarymo laiką, įverčių koregavimo procedūras, ad-hoc ir mėnesio pabaigoje atliekamo tikrinimo procedūras; ir

| b) | už vertinimą atsakingo padalinio atskaitomybės ryšiai bus aiškūs ir nepriklausomi nuo sandorius sudarančio padalinio. |
| --- | --- |

b)

už vertinimą atsakingo padalinio atskaitomybės ryšiai bus aiškūs ir nepriklausomi nuo sandorius sudarančio padalinio.

Atskaitomybė turi būti teikiama valdybos pirmininkui.

Rizikos ribojimo principais pagrįsto vertinimo metodai

| 3. | Pozicijų vertinimas rinkos kainomis atliekamas ne rečiau kaip kartą per dieną remiantis iš nepriklausomų šaltinių gautais duomenimis apie kainas. Pavyzdžiui, biržos kainas, elektronines kainas arba kelių nepriklausomų geros reputacijos maklerių kotiruotas kainas. |
| --- | --- |

3.

Pozicijų vertinimas rinkos kainomis atliekamas ne rečiau kaip kartą per dieną remiantis iš nepriklausomų šaltinių gautais duomenimis apie kainas. Pavyzdžiui, biržos kainas, elektronines kainas arba kelių nepriklausomų geros reputacijos maklerių kotiruotas kainas.

| 4. | Vertindama pozicijas rinkos kainomis, įstaiga taiko labiausiai riziką ribojančias pirkimo-pardavimo kainas, išskyrus atvejus, kai įstaigos vaidmuo formuojant tam tikros rūšies finansinės priemonės ar biržos prekės rinkos kainą yra labai svarbus ir ji gali uždaryti savo poziciją dar neužsidarius rinkai. |
| --- | --- |

4.

Vertindama pozicijas rinkos kainomis, įstaiga taiko labiausiai riziką ribojančias pirkimo-pardavimo kainas, išskyrus atvejus, kai įstaigos vaidmuo formuojant tam tikros rūšies finansinės priemonės ar biržos prekės rinkos kainą yra labai svarbus ir ji gali uždaryti savo poziciją dar neužsidarius rinkai.

| 5. | Kai įvertinti pozicijų rinkos kainomis neįmanoma, įstaigos, prieš skaičiuodamos prekybos knygos kapitalo poreikį, turi savo pozicijas (portfelį) įvertinti pagal tam tikrą modelį. Vertinimas pagal modelį — tai vertinimas, kurį atliekant vertė nustatoma taikant palyginamąją analizę, ekstrapoliaciją arba apskaičiuojama kitu būdu remiantis rinkos kaina. |
| --- | --- |

5.

Kai įvertinti pozicijų rinkos kainomis neįmanoma, įstaigos, prieš skaičiuodamos prekybos knygos kapitalo poreikį, turi savo pozicijas (portfelį) įvertinti pagal tam tikrą modelį. Vertinimas pagal modelį — tai vertinimas, kurį atliekant vertė nustatoma taikant palyginamąją analizę, ekstrapoliaciją arba apskaičiuojama kitu būdu remiantis rinkos kaina.

| 6. | Atliekant vertinimą pagal modelį turi būti laikomasi šių reikalavimų:






  a) | vadovybė žino, kurios prekybos knygos sudėtinės dalys vertinamos pagal modelį, ir suvokia taip sukuriamo netikrumo dėl duomenų apie riziką (veiklos rezultatus) svarbą; |
| --- | --- | --- |

6.

Atliekant vertinimą pagal modelį turi būti laikomasi šių reikalavimų:

a)

vadovybė žino, kurios prekybos knygos sudėtinės dalys vertinamos pagal modelį, ir suvokia taip sukuriamo netikrumo dėl duomenų apie riziką (veiklos rezultatus) svarbą;

| b) | naudojami rinkos duomenys, jei įmanoma, atitinka rinkos kainas, o rinkos duomenų, susijusių su tam tikra vertinama pozicija, tinkamumas ir modelio parametrai vertinami dažnai; |
| --- | --- |

b)

naudojami rinkos duomenys, jei įmanoma, atitinka rinkos kainas, o rinkos duomenų, susijusių su tam tikra vertinama pozicija, tinkamumas ir modelio parametrai vertinami dažnai;

| c) | jei yra, naudojami vertinimo metodai, kurie yra pripažinti praktikoje vertinant tam tikrą finansinę priemonę ar biržos prekę; |
| --- | --- |

c)

jei yra, naudojami vertinimo metodai, kurie yra pripažinti praktikoje vertinant tam tikrą finansinę priemonę ar biržos prekę;

| d) | jei modelį sukūrė pati įstaiga, jis turi būti pagrįstas tinkamomis prielaidomis, kurias įvertino ir patikrino kvalifikuoti asmenys, nedalyvavę jį kuriant; |
| --- | --- |

d)

jei modelį sukūrė pati įstaiga, jis turi būti pagrįstas tinkamomis prielaidomis, kurias įvertino ir patikrino kvalifikuoti asmenys, nedalyvavę jį kuriant;

| e) | yra nustatytos formalios pokyčių kontrolės procedūros, o vertinimams patikrinti laikoma ir periodiškai naudojama patikima modelio kopija; |
| --- | --- |

e)

yra nustatytos formalios pokyčių kontrolės procedūros, o vertinimams patikrinti laikoma ir periodiškai naudojama patikima modelio kopija;

| f) | už rizikos valdymą atsakingas padalinys žino naudojamų modelių trūkumus ir vertinimo rezultatus aiškina atsižvelgdamas į tuos trūkumus; ir |
| --- | --- |

f)

už rizikos valdymą atsakingas padalinys žino naudojamų modelių trūkumus ir vertinimo rezultatus aiškina atsižvelgdamas į tuos trūkumus; ir

| g) | modelis periodiškai peržiūrimas, kad būtų nustatyta jo veikimo kokybė (pvz., įvertinama, ar visada pasitvirtina hipotezės, atliekama pelno ir nuostolio palyginti su rizikos veiksniais analizė, tikrosios uždarymo vertės palyginamos su rezultatais, gautais naudojant modelį). |
| --- | --- |

g)

modelis periodiškai peržiūrimas, kad būtų nustatyta jo veikimo kokybė (pvz., įvertinama, ar visada pasitvirtina hipotezės, atliekama pelno ir nuostolio palyginti su rizikos veiksniais analizė, tikrosios uždarymo vertės palyginamos su rezultatais, gautais naudojant modelį).

Taikant d punktą, modelį kuria ir tvirtina asmenys, nesusiję su sandorius sudarančiais darbuotojais. Atliekamas nepriklausomas modelio tikrinimas. Tikrinimo metu patvirtinamas matematinių skaičiavimų, hipotezių ir programinės įrangos tinkamumas.

| 7. | Be kiekvieną dieną atliekamo vertinimo rinkos kainomis arba vertinimo pagal kitą modelį, turėtų būti atlikta nepriklausoma kainų patikra. Tai procesas, kurio metu reguliariai tikrinamas rinkos kainų ar taikant modelį naudojamų duomenų tikslumas ir nepriklausomumas. Kasdieninį vertinimą rinkos kainomis gali atlikti prekybinėje veikloje dalyvaujantys darbuotojai, tačiau rinkos kainų ir taikant modelį naudojamų duomenų tikslumo patikrą turėtų atlikti su prekyba nesusiję darbuotojai ir ne rečiau kaip kartą per mėnesį (arba dažniau, atsižvelgiant į rinkos (prekybinės veiklos) pobūdį). Jei nėra nepriklausomų duomenų apie kainas šaltinių arba jei jie yra subjektyvūs, gali būti pasitelktos tokios rizikos ribojimo principais pagrįstos priemonės, kaip vertinimo rezultatų koregavimas. |
| --- | --- |

7.

Be kiekvieną dieną atliekamo vertinimo rinkos kainomis arba vertinimo pagal kitą modelį, turėtų būti atlikta nepriklausoma kainų patikra. Tai procesas, kurio metu reguliariai tikrinamas rinkos kainų ar taikant modelį naudojamų duomenų tikslumas ir nepriklausomumas. Kasdieninį vertinimą rinkos kainomis gali atlikti prekybinėje veikloje dalyvaujantys darbuotojai, tačiau rinkos kainų ir taikant modelį naudojamų duomenų tikslumo patikrą turėtų atlikti su prekyba nesusiję darbuotojai ir ne rečiau kaip kartą per mėnesį (arba dažniau, atsižvelgiant į rinkos (prekybinės veiklos) pobūdį). Jei nėra nepriklausomų duomenų apie kainas šaltinių arba jei jie yra subjektyvūs, gali būti pasitelktos tokios rizikos ribojimo principais pagrįstos priemonės, kaip vertinimo rezultatų koregavimas.

Vertinimo rezultatų koregavimas arba rezervai

| 8. | Įstaigos nustato ir taiko procedūras, leidžiančias koreguoti vertinimo rezultatus arba sudaryti vertinimo rezervą. |
| --- | --- |

8.

Įstaigos nustato ir taiko procedūras, leidžiančias koreguoti vertinimo rezultatus arba sudaryti vertinimo rezervą.

Bendrieji standartai

| 9. | Kompetentingos institucijos reikalauja, kad vertinimo rezultatų koregavimas (rezervo sudarymas) būtų formaliai numatytas vertinant neuždirbtą maržą iš paskolų, uždarymo išlaidas, operacinę riziką, išankstinį sutarties nutraukimą, investavimo ir finansavimo išlaidas, būsimąsias administracines išlaidas ir, prireikus, modelio riziką. |
| --- | --- |

9.

Kompetentingos institucijos reikalauja, kad vertinimo rezultatų koregavimas (rezervo sudarymas) būtų formaliai numatytas vertinant neuždirbtą maržą iš paskolų, uždarymo išlaidas, operacinę riziką, išankstinį sutarties nutraukimą, investavimo ir finansavimo išlaidas, būsimąsias administracines išlaidas ir, prireikus, modelio riziką.

Mažiau likvidžioms pozicijoms taikomi standartai

| 10. | Mažiau likvidžios pozicijos gali atsirasti dėl rinkos sąlygų pasikeitimo ir dėl pačios įstaigos nulemtų aplinkybių, pavyzdžiui, koncentruotų pozicijų ir (arba) ilgai laikomų pozicijų atveju. |
| --- | --- |

10.

Mažiau likvidžios pozicijos gali atsirasti dėl rinkos sąlygų pasikeitimo ir dėl pačios įstaigos nulemtų aplinkybių, pavyzdžiui, koncentruotų pozicijų ir (arba) ilgai laikomų pozicijų atveju.

| 11. | Priimdamos sprendimą, ar mažiau likvidžioms pozicijoms reikalingas vertinimo rezervas, įstaigos įvertina kelis veiksnius. Įvertinamas laikas, kurio prireiktų šiai pozicijai arba su ja susijusiai rizikai apdrausti, pirkimo-pardavimo kainų skirtumo svyravimas ir vidurkis, kotiruojamos rinkos kainos buvimas (rinkos formuotojų skaičius ir tapatybė) ir prekybos apimčių svyravimas bei vidurkis, rinkos koncentracija, kintančios pozicijos, įvertinimo pagal modelį lygis bei kitų modelių rizikos poveikis. |
| --- | --- |

11.

Priimdamos sprendimą, ar mažiau likvidžioms pozicijoms reikalingas vertinimo rezervas, įstaigos įvertina kelis veiksnius. Įvertinamas laikas, kurio prireiktų šiai pozicijai arba su ja susijusiai rizikai apdrausti, pirkimo-pardavimo kainų skirtumo svyravimas ir vidurkis, kotiruojamos rinkos kainos buvimas (rinkos formuotojų skaičius ir tapatybė) ir prekybos apimčių svyravimas bei vidurkis, rinkos koncentracija, kintančios pozicijos, įvertinimo pagal modelį lygis bei kitų modelių rizikos poveikis.

| 12. | Įstaigos, kurios vertinimui atlikti pasitelkia trečiąsias šalis arba kurios atlieka vertinimą naudodamos modelį, nusprendžia, ar taikyti vertės rezultatų koregavimą. Be to, įstaigos apsvarsto, ar reikia nustatyti rezervą mažiau likvidžioms pozicijoms ir šio rezervo tinkamumą nuolat persvarsto. |
| --- | --- |

12.

Įstaigos, kurios vertinimui atlikti pasitelkia trečiąsias šalis arba kurios atlieka vertinimą naudodamos modelį, nusprendžia, ar taikyti vertės rezultatų koregavimą. Be to, įstaigos apsvarsto, ar reikia nustatyti rezervą mažiau likvidžioms pozicijoms ir šio rezervo tinkamumą nuolat persvarsto.

| 13. | Jeigu dėl vertinimo rezultatų koregavimo (rezervo sudarymo) einamaisiais finansiniais metais patiriami reikšmingi nuostoliai, jie atimami iš įstaigos nuosavų lėšų pagal Direktyvos 2006/.../EB 57 straipsnio k punktą. |
| --- | --- |

13.

Jeigu dėl vertinimo rezultatų koregavimo (rezervo sudarymo) einamaisiais finansiniais metais patiriami reikšmingi nuostoliai, jie atimami iš įstaigos nuosavų lėšų pagal Direktyvos 2006/.../EB 57 straipsnio k punktą.

| 14. | Pelnas (nuostolis), atsiradęs dėl vertinimo rezultatų koregavimo (rezervo sudarymo), įtraukiamas į „grynojo prekybos knygos pelno“, minimo 13 straipsnio 2 dalies b punkte, skaičiavimą ir pridedamas prie (atimamas iš) papildomų nuosavų lėšų, galinčių padengti rinkos rizikos kapitalo reikalavimus pagal minėto punkto nuostatas. |
| --- | --- |

14.

Pelnas (nuostolis), atsiradęs dėl vertinimo rezultatų koregavimo (rezervo sudarymo), įtraukiamas į „grynojo prekybos knygos pelno“, minimo 13 straipsnio 2 dalies b punkte, skaičiavimą ir pridedamas prie (atimamas iš) papildomų nuosavų lėšų, galinčių padengti rinkos rizikos kapitalo reikalavimus pagal minėto punkto nuostatas.

| 15. | Jei vertinimo rezultatų koregavimas (rezervo sudarymas) viršija pagal kredito įstaigai taikomus apskaitos reikalavimus apskaičiuotas vertes ir gresia reikšmingi nuostoliai, taikomas 13 punktas, o kitu atveju — 14 punktas. |
| --- | --- |

15.

Jei vertinimo rezultatų koregavimas (rezervo sudarymas) viršija pagal kredito įstaigai taikomus apskaitos reikalavimus apskaičiuotas vertes ir gresia reikšmingi nuostoliai, taikomas 13 punktas, o kitu atveju — 14 punktas.

C dalis — Vidinis apsidraudimas

| 1. | Vidinis apsidraudimas yra pozicija, kuri didžiąja dalimi arba visiškai padengia riziką, susijusią su ne prekybos knygos pozicija arba pozicijų grupe. Pozicijoms, atsirandančioms dėl vidinio apsidraudimo, gali būti taikoma prekybos knygos pozicijoms galiojanti tvarka, jeigu jos laikomos prekybos tikslais ir jeigu laikomasi A ir B dalyse nustatytų bendrųjų kriterijų, kuriuos turi atitikti prekybos tikslais laikomos pozicijos ir rizikos ribojimo principais pagrįstas vertinimas. Visų pirma:






  a) | vidinio apsidraudimo pozicijomis neturi būti siekiama išvengti kapitalo poreikio ar jį sumažinti; |
| --- | --- | --- |

1.

Vidinis apsidraudimas yra pozicija, kuri didžiąja dalimi arba visiškai padengia riziką, susijusią su ne prekybos knygos pozicija arba pozicijų grupe. Pozicijoms, atsirandančioms dėl vidinio apsidraudimo, gali būti taikoma prekybos knygos pozicijoms galiojanti tvarka, jeigu jos laikomos prekybos tikslais ir jeigu laikomasi A ir B dalyse nustatytų bendrųjų kriterijų, kuriuos turi atitikti prekybos tikslais laikomos pozicijos ir rizikos ribojimo principais pagrįstas vertinimas. Visų pirma:

a)

vidinio apsidraudimo pozicijomis neturi būti siekiama išvengti kapitalo poreikio ar jį sumažinti;

| b) | vidinio apsidraudimo pozicijų naudojimas yra tinkamai reglamentuotas, ir joms taikomos konkrečios vidinio patvirtinimo ir audito procedūros; |
| --- | --- |

b)

vidinio apsidraudimo pozicijų naudojimas yra tinkamai reglamentuotas, ir joms taikomos konkrečios vidinio patvirtinimo ir audito procedūros;

| c) | vidiniai sandoriai sudaromi rinkos sąlygomis; |
| --- | --- |

c)

vidiniai sandoriai sudaromi rinkos sąlygomis;

| d) | didžioji rinkos rizikos dalis dėl vidinio apsidraudimo pozicijos turi būti valdoma prekybos knygoje, neviršijant leistinų limitų; |
| --- | --- |

d)

didžioji rinkos rizikos dalis dėl vidinio apsidraudimo pozicijos turi būti valdoma prekybos knygoje, neviršijant leistinų limitų;

| e) | vidiniai sandoriai atidžiai stebimi. |
| --- | --- |

e)

vidiniai sandoriai atidžiai stebimi.

Šių sandorių stebėjimas (monitoringas) užtikrinamas tinkamomis procedūromis.

| 2. | 1 punkto nuostatos taikomos nepažeidžiant kapitalo reikalavimų, nustatytų vidinio apsidraudimo pozicijos „ne prekybos knygos sudedamajai daliai“. |
| --- | --- |

2.

1 punkto nuostatos taikomos nepažeidžiant kapitalo reikalavimų, nustatytų vidinio apsidraudimo pozicijos „ne prekybos knygos sudedamajai daliai“.

| 3. | Neatsižvelgiant į 1 ir 2 punktus, tuo atveju, jei įstaiga apdraudžia ne prekybos knygos kredito rizikos poziciją, naudodama prekybos knygoje apskaitytas kredito išvestines finansines priemones (naudodama vidinį apdraudimą), ne prekybos knygos pozicija laikoma neapdrausta skaičiuojant kapitalo poreikį, nebent įstaiga iš tinkamos trečiosios šalies įsigyja apsaugą užtikrinančias kredito išvestines finansines priemones, atitinkančias Direktyvos 2006/.../EB VIII priedo 2 dalies 19 punkte nustatytus reikalavimus dėl ne prekybos knygos pozicijų. Jei ši trečiosios šalies apsauga įgyta ir skaičiuojant kapitalo poreikį pripažįstama kaip ne prekybos knygos pozicijos apdraudimas, nei vidaus, nei išorės kredito išvestinių finansinių priemonių apdraudimas neįtraukiamas į prekybos knygą kapitalo poreikiui apskaičiuoti. |
| --- | --- |

3.

Neatsižvelgiant į 1 ir 2 punktus, tuo atveju, jei įstaiga apdraudžia ne prekybos knygos kredito rizikos poziciją, naudodama prekybos knygoje apskaitytas kredito išvestines finansines priemones (naudodama vidinį apdraudimą), ne prekybos knygos pozicija laikoma neapdrausta skaičiuojant kapitalo poreikį, nebent įstaiga iš tinkamos trečiosios šalies įsigyja apsaugą užtikrinančias kredito išvestines finansines priemones, atitinkančias Direktyvos 2006/.../EB VIII priedo 2 dalies 19 punkte nustatytus reikalavimus dėl ne prekybos knygos pozicijų. Jei ši trečiosios šalies apsauga įgyta ir skaičiuojant kapitalo poreikį pripažįstama kaip ne prekybos knygos pozicijos apdraudimas, nei vidaus, nei išorės kredito išvestinių finansinių priemonių apdraudimas neįtraukiamas į prekybos knygą kapitalo poreikiui apskaičiuoti.

D dalis — apskaita prekybos knygoje

| 1. | Įstaigos turi turėti politiką ir procedūras, kuriose būtų aiškiai apibrėžta, kurios pozicijos yra įtraukiamos į prekybos knygą kapitalo poreikio apskaičiavimo tikslu, atsižvelgiant į 11 straipsnyje nustatytus kriterijus ir į atitinkamos įstaigos rizikos valdymo pajėgumus bei praktiką. Turi būti vedama apskaita, kaip laikomasi šios politikos ir procedūrų, ir periodiškai patikrinama vidaus audito. |
| --- | --- |

1.

Įstaigos turi turėti politiką ir procedūras, kuriose būtų aiškiai apibrėžta, kurios pozicijos yra įtraukiamos į prekybos knygą kapitalo poreikio apskaičiavimo tikslu, atsižvelgiant į 11 straipsnyje nustatytus kriterijus ir į atitinkamos įstaigos rizikos valdymo pajėgumus bei praktiką. Turi būti vedama apskaita, kaip laikomasi šios politikos ir procedūrų, ir periodiškai patikrinama vidaus audito.

| 2. | Įstaigos turi turėti politiką ir procedūras, kuriose būtų aiškiai apibrėžta prekybos knygos tvarkymas. Ši politika ir procedūros turi mažiausiai numatyti:






  a) | veiklą, kurią įstaiga laiko prekybine ir į kurią kaip į sudėtinę prekybos knygos dalį atsižvelgiama skaičiuojant kapitalo poreikį; |
| --- | --- | --- |

2.

Įstaigos turi turėti politiką ir procedūras, kuriose būtų aiškiai apibrėžta prekybos knygos tvarkymas. Ši politika ir procedūros turi mažiausiai numatyti:

a)

veiklą, kurią įstaiga laiko prekybine ir į kurią kaip į sudėtinę prekybos knygos dalį atsižvelgiama skaičiuojant kapitalo poreikį;

| b) | kaip kasdien gali pakisti pozicijos rinkos vertė esant aktyvios ir likvidžios grįžtamosios rinkos sąlygoms; |
| --- | --- |

b)

kaip kasdien gali pakisti pozicijos rinkos vertė esant aktyvios ir likvidžios grįžtamosios rinkos sąlygoms;

| c) | kaip kredito įstaiga pagal modelį vertinamų pozicijų atžvilgiu gali:






  i) | apibrėžti visas reikšmingas pozicijos rizikas; |
| --- | --- | --- |

c)

kaip kredito įstaiga pagal modelį vertinamų pozicijų atžvilgiu gali:

i)

apibrėžti visas reikšmingas pozicijos rizikas;

| ii) | apdrausti visas reikšmingas pozicijų rizikas, naudodama priemones, turinčias aktyvią ir likvidžią grįžtamąją rinką; ir |
| --- | --- |

ii)

apdrausti visas reikšmingas pozicijų rizikas, naudodama priemones, turinčias aktyvią ir likvidžią grįžtamąją rinką; ir

| iii) | nustatyti patikimus įverčius, naudojamus pagrindinėms modelio prielaidoms ir parametrams; |
| --- | --- |

iii)

nustatyti patikimus įverčius, naudojamus pagrindinėms modelio prielaidoms ir parametrams;

| d) | kokiu mastu įstaiga gali ir privalo nustatyti pozicijų, kurios gali būti nuolat nepriklausomai patikrintos, vertinimą; |
| --- | --- |

d)

kokiu mastu įstaiga gali ir privalo nustatyti pozicijų, kurios gali būti nuolat nepriklausomai patikrintos, vertinimą;

| e) | kaip teisiniai apribojimai arba kiti veiklai taikomi reikalavimai apsunkintų įstaigos pajėgumą per trumpą laiką likviduoti arba apdrausti pozicijas; |
| --- | --- |

e)

kaip teisiniai apribojimai arba kiti veiklai taikomi reikalavimai apsunkintų įstaigos pajėgumą per trumpą laiką likviduoti arba apdrausti pozicijas;

| f) | kaip įstaiga gali ir privalo aktyviai valdyti pozicijų riziką, vykdydama prekybos veiklą; ir |
| --- | --- |

f)

kaip įstaiga gali ir privalo aktyviai valdyti pozicijų riziką, vykdydama prekybos veiklą; ir

| g) | kaip kredito įstaiga gali keisti rizikos arba pozicijų pobūdį, perkeldama jas iš ne prekybos į prekybos knygą, ir tokio perkėlimo kriterijus. |
| --- | --- |

g)

kaip kredito įstaiga gali keisti rizikos arba pozicijų pobūdį, perkeldama jas iš ne prekybos į prekybos knygą, ir tokio perkėlimo kriterijus.

| 3. | Kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms pozicijas, kurios laikomos akcijomis vadovaujantis Direktyvos 2006/.../EB 57 straipsnio l, m ir n punktų nuostatomis, jei reikia, įtraukti į prekybos knygą kaip nuosavybės vertybinius popierius arba skolos priemones, jei kredito įstaiga įrodo, kad jos vaidmuo formuojant šių pozicijų rinką yra svarbus. Šiuo atveju įstaiga turi turėti atitinkamą sistemą ir kontrolę, susijusią su prekyba turimomis nuosavų lėšų priemonėms. |
| --- | --- |

3.

Kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms pozicijas, kurios laikomos akcijomis vadovaujantis Direktyvos 2006/.../EB 57 straipsnio l, m ir n punktų nuostatomis, jei reikia, įtraukti į prekybos knygą kaip nuosavybės vertybinius popierius arba skolos priemones, jei kredito įstaiga įrodo, kad jos vaidmuo formuojant šių pozicijų rinką yra svarbus. Šiuo atveju įstaiga turi turėti atitinkamą sistemą ir kontrolę, susijusią su prekyba turimomis nuosavų lėšų priemonėms.

| 4. | Su prekyba susiję atpirkimo pobūdžio terminuoti sandoriai, kuriuos įstaiga įtraukia į savo ne prekybos knygą, gali būti įtraukti į prekybos knygą kapitalo poreikiui apskaičiuoti, jei bus įtraukiami visi tokio pobūdžio atpirkimo sandoriai. Šiuo tikslu su prekyba susiję atpirkimo pobūdžio sandoriai apibrėžiami laikantis 11 straipsnio 2 dalies reikalavimų ir VII priedo A dalies nuostatų, ir abi dalys yra į prekybos knygą įtrauktų grynųjų pinigų arba vertybinių popierių pavidalu. Neatsižvelgiant į tai, kur jie būtų įrašyti, visiems atpirkimo pobūdžio sandoriams taikomas ne prekybos knygos pozicijų kapitalo poreikis sandorio šalies kredito rizikai padengti. |
| --- | --- |

4.

Su prekyba susiję atpirkimo pobūdžio terminuoti sandoriai, kuriuos įstaiga įtraukia į savo ne prekybos knygą, gali būti įtraukti į prekybos knygą kapitalo poreikiui apskaičiuoti, jei bus įtraukiami visi tokio pobūdžio atpirkimo sandoriai. Šiuo tikslu su prekyba susiję atpirkimo pobūdžio sandoriai apibrėžiami laikantis 11 straipsnio 2 dalies reikalavimų ir VII priedo A dalies nuostatų, ir abi dalys yra į prekybos knygą įtrauktų grynųjų pinigų arba vertybinių popierių pavidalu. Neatsižvelgiant į tai, kur jie būtų įrašyti, visiems atpirkimo pobūdžio sandoriams taikomas ne prekybos knygos pozicijų kapitalo poreikis sandorio šalies kredito rizikai padengti.

VIII PRIEDAS

PANAIKINAMOS DIREKTYVOS

A DALIS

PANAIKINAMOS DIREKTYVOS IR JŲ PAKEITIMAI

(minimos 52 straipsnyje)

1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyva 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo

1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/31/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo

1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/33/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 77/780/EEB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo 12 straipsnį, Tarybos direktyvos 89/647/EEB dėl kredito įstaigų mokumo normatyvo 2, 5, 6, 7, 8 straipsnius ir II bei III priedus ir Tarybos direktyvos 93/6/EEB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo 2 straipsnį bei II priedą

2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 79/267/EEB, 92/49/EEB, 92/96/EEB, 93/6/EEB ir 93/22/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 98/78/EB ir 2000/12/EB,

Tik 26 straipsnis

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 85/611/EEB, 93/6/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 93/22/EEB

Tik 67 straipsnis

B DALIS

GALUTINĖS PERKĖLIMO Į NACIONALINĘ TEISĘ DATOS

(minimos 52 straipsnyje)

| Direktyva | | Galutinis perkėlimo į nacionalinę teisę terminas |
| --- | --- | --- |
| Tarybos direktyva 93/6/EEB | | 1995 7 1 |
| Direktyva 98/31/EB | | 2000 7 21 |
| Direktyva 98/33/EB | | 2000 7 21 |
| Direktyva 2002/87/EB | | 2004 8 11 |
| Direktyva 2004/39/EB | | 2006 4 30/2007 1 31 |
| Direktyva 2005/1/EB | | 2005 5 13 |

Direktyva

Galutinis perkėlimo į nacionalinę teisę terminas

Tarybos direktyva 93/6/EEB

1995 7 1

Direktyva 98/31/EB

2000 7 21

Direktyva 98/33/EB

2000 7 21

Direktyva 2002/87/EB

2004 8 11

Direktyva 2004/39/EB

2006 4 30/2007 1 31

Direktyva 2005/1/EB

2005 5 13

IX PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Ši direktyva | Direktyva 93/6/EEB | Direktyva 98/31/EB | Direktyva 98/33/EB | Direktyva 2002/87/EB | Direktyva 2004/39/EB |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys | | | | | |
| 1 straipsnio 1 dalies antras sakinys ir 2 dalis | 1 straipsnis | | | | |
| 2 straipsnio 1 dalis | | | | | |
| 2 straipsnio 2 dalis | 7 straipsnio 3 dalis | | | | |
| 3 straipsnio 1 dalies a punktas | 2 straipsnio 1 dalis | | | | |
| 3 straipsnio 1 dalies b punktas | 2 straipsnio 2 dalis | | | | 67 straipsnio 1 dalis |
| 3 straipsnio 1 dalies c–e punktai | 2 straipsnio 3–5 dalys | | | | |
| 3 straipsnio 1 dalies f ir g punktai | | | | | |
| 3 straipsnio 1 dalies h punktas | 2 straipsnio 10 dalis | | | | |
| 3 straipsnio 1 dalies i punktas | 2 straipsnio 11 dalis | | 3 straipsnio 1 dalis | | |
| 3 straipsnio 1 dalies j punktas | 2 straipsnio 14 dalis | | | | |
| 3 straipsnio 1 dalies k ir l punktai | 2 straipsnio 15 ir 16 dalys | 1 straipsnio 1 dalies b punktas | | | |
| 3 straipsnio 1 dalies m punktas | 2 straipsnio 17 dalis | 1 straipsnio 1 dalies c punktas | | | |
| 3 straipsnio 1 dalies n punktas | 2 straipsnio 18 dalis | 1 straipsnio 1 dalies d punktas | | | |
| 3 straipsnio 1 dalies o–q punktai | 2 straipsnio 19–21 dalys | | | | |
| 3 straipsnio 1 dalies r punktas | 2 straipsnio 23 dalis | | | | |
| 3 straipsnio 1 dalies s punktas | 2 straipsnio 26 dalis | | | | |
| 3 straipsnio 2 dalis | 2 straipsnio 7 ir 8 dalys | | | | |
| 3 straipsnio 3 dalies a ir b punktai | 7 straipsnio 3 dalis | | | 26 straipsnis | |
| 3 straipsnio 3 dalies c punktas | 7 straipsnio 3 dalis | | | | |
| 4 straipsnis | 2 straipsnio 24 dalis | | | | |
| 5 straipsnis | 3 straipsnio 1 ir 2 dalys | | | | |
| 6 straipsnis | 3 straipsnio 4 dalis | | | | 67 straipsnio 2 dalis |
| 7 straipsnis | 3 straipsnio 4a dalis | | | | 67 straipsnio 3 dalis |
| 8 straipsnis | 3 straipsnio 4b dalis | | | | 67 straipsnio 3 dalis |
| 9 straipsnis | 3 straipsnio 3 dalis | | | | |
| 10 straipsnis | 3 straipsnio 5–8 dalys | | | | |
| 11 straipsnis | 2 straipsnio 6 dalis | | | | |
| 12 straipsnio pirma pastraipa | 2 straipsnio 25 dalis | | | | |
| 12 straipsnio antra pastraipa | | | | | |
| 13 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | V priedo 1 dalies pirma pastraipa | | | | |
| 13 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2–5 dalys | V priedo 1 dalies antra pastraipa ir 2–5 dalys | 1 straipsnio 7 dalis ir priedo 4 dalies a ir b punktai | | | |
| 14 straipsnis | V priedo 6 ir 7 dalys | 4 straipsnio c punktas | | | |
| 15 straipsnis | V priedo 8 dalis | | | | |
| 16 straipsnis | V priedo 9 dalis | | | | |
| 17 straipsnis | | | | | |
| 18 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | 4 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | | | | |
| 18 straipsnio 1 dalies a ir b punktai | 4 straipsnio 1 dalies i ir ii punktai | 1 straipsnio 2 dalis | | | |
| 18 straipsnio 2–4 dalys | 4 straipsnio 6–8 dalys | | | | |
| 19 straipsnio 1 dalis | | | | | |
| 19 straipsnio 2 dalis | 11 straipsnio 2 dalis | | | | |
| 19 straipsnio 3 dalis | | | | | |
| 20 straipsnis | | | | | |
| 21 straipsnis | IV priedas | | | | |
| 22 straipsnis | | | | | |
| 23 straipsnio pirma ir antra pastraipos | 7 straipsnio 5 ir 6 dalys | | | | |
| 23 straipsnio trečia pastraipa | | | | | |
| 24 straipsnis | | | | | |
| 25 straipsnis | | | | | |
| 26 straipsnio 1 dalis | 7 straipsnio 10 dalis | 1 straipsnio 4 dalis | | | |
| 26 straipsnio 2–4 dalys | 7 straipsnio 11–13 dalys | | | | |
| 27 straipsnis | 7 straipsnio 14 ir 15 dalys | | | | |
| 28 straipsnio 1 dalis | 5 straipsnio 1 dalis | | | | |
| 28 straipsnio 2 dalis | 5 straipsnio 2 dalis | 1 straipsnio 3 dalis | | | |
| 28 straipsnio 3 dalis | | | | | |
| 29 straipsnio 1 dalies a–c punktai ir kitos dvi pastraipos | VI priedo 2 dalis | | | | |
| 29 straipsnio 1 dalies paskutinė pastraipa | | | | | |
| 29 straipsnio 2 dalis | VI priedo 3 dalis | | | | |
| 30 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies pirma pastraipa | VI priedo 4 ir 5 dalys | | | | |
| 30 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | | | | | |
| 30 straipsnio 3 ir 4 dalys | VI priedo 6 ir 7 dalys | | | | |
| 31 straipsnis | VI priedo 8 dalies 1 punktas, 2 punkto pirmas sakinys, 3–5 dalys | | | | |
| 32 straipsnis | VI priedo 9 ir 10 dalys | | | | |
| 33 straipsnio 1 ir 2 dalys | | | | | |
| 33 straipsnio 3 dalis | 6 straipsnio 2 dalis | | | | |
| 34 straipsnis | | | | | |
| 35 straipsnio 1–4 dalys | 8 straipsnio 1–4 dalys | | | | |
| 35 straipsnio 5 dalis | 8 straipsnio 5 dalies pirmas sakinys | 1 straipsnio 5 dalis | | | |
| 36 straipsnis | 9 straipsnio 1–3 dalys | | | | |
| 37 straipsnis | | | | | |
| 38 straipsnis | 9 straipsnio 4 dalis | | | | |
| 39 straipsnis | | | | | |
| 40 straipsnis | 2 straipsnio 9 dalis | | | | |
| 41 straipsnis | | | | | |
| 41 straipsnio 1 dalies a–c punktai | 10 straipsnio pirma, antra ir trečia įtraukos | | | | |
| 41 straipsnio 1 dalies d ir e punktai | | | | | |
| 41 straipsnio 1 dalies f punktas | 10 straipsnio ketvirta įtrauka | | | | |
| 41 straipsnio 1 dalies g punktas | | | | | |
| 42 straipsnis | | | | | |
| 43 straipsnis | | | | | |
| 44 straipsnis | | | | | |
| 45 straipsnis | | | | | |
| 46 straipsnis | 12 straipsnis | | | | |
| 47 straipsnis | | | | | |
| 48 straipsnis | | | | | |
| 49 straipsnis | | | | | |
| 50 straipsnis | 15 straipsnis | | | | |
| I priedo 1–4 dalys | I priedo 1–4 dalys | | | | |
| I priedo 4 dalies paskutinė pastraipa | 2 straipsnio 22 dalis | | | | |
| I priedo 5–7 dalys | I priedo 5–7 dalys | | | | |
| I priedo 8 dalis | | | | | |
| I priedo 9–11 dalys | I priedo 8–10 dalys | | | | |
| I priedo 12–14 dalys | I priedo 12–14 dalys | | | | |
| I priedo 15 ir 16 dalys | 2 straipsnio 12 dalis | | | | |
| I priedo 17–41 dalys | I priedo 15–39 dalys | | | | |
| I priedo 42–56 dalys | | | | | |
| II priedo 1 ir 2 dalys | II priedo 1 ir 2 dalys | | | | |
| II priedo 3–10 dalys | | | | | |
| III priedo 1 dalis | III priedo 1 dalies pirma pastraipa | 1 straipsnio 7 dalis ir priedo 3 dalies a punktas | | | |
| III priedo 2 dalis | III priedo 2 dalis | | | | |
| III priedo 2.1 dalies pirma–trečia pastraipos | III priedo 3.1 dalis | 1 straipsnio 7 dalis ir priedo 3 dalies b punktas | | | |
| III priedo 2.1 dalies ketvirta pastraipa | | | | | |
| III priedo 2.1 dalies penkta pastraipa | III priedo 3.2 dalis | 1 straipsnio 7 dalis ir priedo 3 dalies b punktas | | | |
| III priedo 2.2, 3 ir 3.1 dalys | III priedo 4–6 dalys | 1 straipsnio 7 dalis ir priedo 3 dalies c punktas | | | |
| III priedo 3.2 dalis | III priedo 8 dalis | | | | |
| III priedo 4 dalis | III priedo 11 dalis | | | | |
| IV priedo 1–20 dalys | VII priedo 1–20 dalys | 1 straipsnio 7 dalis ir priedo 5 dalis | | | |
| IV priedo 21 dalis | 11a straipsnis | 1 straipsnio 6 dalis | | | |
| V priedo 1 dalis – 12 dalies ketvirta pastraipa | VIII priedo 1 dalis – 13 dalies ii punktas | 1 straipsnio 7 dalis ir priedo 5 dalis | | | |
| V priedo 12 dalies penkta pastraipa | | | | | |
| V priedo 12 dalies šešta pastraipa – 13 dalis | VIII priedo 13 dalies iii punktas – 14 dalis | 1 straipsnio 7 dalis ir priedo 5 dalis | | | |
| VI priedas | VI priedo 8 dalies 2 punktas, tekstas po pirmo sakinio | | | | |
| VII priedas | | | | | |
| VIII priedas | | | | | |
| IX priedas | | | | | |

Ši direktyva

Direktyva 93/6/EEB

Direktyva 98/31/EB

Direktyva 98/33/EB

Direktyva 2002/87/EB

Direktyva 2004/39/EB

1 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys

1 straipsnio 1 dalies antras sakinys ir 2 dalis

1 straipsnis

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 1 dalies a punktas

2 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalies b punktas

2 straipsnio 2 dalis

67 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalies c–e punktai

2 straipsnio 3–5 dalys

3 straipsnio 1 dalies f ir g punktai

3 straipsnio 1 dalies h punktas

2 straipsnio 10 dalis

3 straipsnio 1 dalies i punktas

2 straipsnio 11 dalis

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalies j punktas

2 straipsnio 14 dalis

3 straipsnio 1 dalies k ir l punktai

2 straipsnio 15 ir 16 dalys

1 straipsnio 1 dalies b punktas

3 straipsnio 1 dalies m punktas

2 straipsnio 17 dalis

1 straipsnio 1 dalies c punktas

3 straipsnio 1 dalies n punktas

2 straipsnio 18 dalis

1 straipsnio 1 dalies d punktas

3 straipsnio 1 dalies o–q punktai

2 straipsnio 19–21 dalys

3 straipsnio 1 dalies r punktas

2 straipsnio 23 dalis

3 straipsnio 1 dalies s punktas

2 straipsnio 26 dalis

3 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 7 ir 8 dalys

3 straipsnio 3 dalies a ir b punktai

7 straipsnio 3 dalis

26 straipsnis

3 straipsnio 3 dalies c punktas

7 straipsnio 3 dalis

4 straipsnis

2 straipsnio 24 dalis

5 straipsnis

3 straipsnio 1 ir 2 dalys

6 straipsnis

3 straipsnio 4 dalis

67 straipsnio 2 dalis

7 straipsnis

3 straipsnio 4a dalis

67 straipsnio 3 dalis

8 straipsnis

3 straipsnio 4b dalis

67 straipsnio 3 dalis

9 straipsnis

3 straipsnio 3 dalis

10 straipsnis

3 straipsnio 5–8 dalys

11 straipsnis

2 straipsnio 6 dalis

12 straipsnio pirma pastraipa

2 straipsnio 25 dalis

12 straipsnio antra pastraipa

13 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

V priedo 1 dalies pirma pastraipa

13 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2–5 dalys

V priedo 1 dalies antra pastraipa ir 2–5 dalys

1 straipsnio 7 dalis ir priedo 4 dalies a ir b punktai

14 straipsnis

V priedo 6 ir 7 dalys

4 straipsnio c punktas

15 straipsnis

V priedo 8 dalis

16 straipsnis

V priedo 9 dalis

17 straipsnis

18 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

4 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

18 straipsnio 1 dalies a ir b punktai

4 straipsnio 1 dalies i ir ii punktai

1 straipsnio 2 dalis

18 straipsnio 2–4 dalys

4 straipsnio 6–8 dalys

19 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

19 straipsnio 3 dalis

20 straipsnis

21 straipsnis

IV priedas

22 straipsnis

23 straipsnio pirma ir antra pastraipos

7 straipsnio 5 ir 6 dalys

23 straipsnio trečia pastraipa

24 straipsnis

25 straipsnis

26 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 10 dalis

1 straipsnio 4 dalis

26 straipsnio 2–4 dalys

7 straipsnio 11–13 dalys

27 straipsnis

7 straipsnio 14 ir 15 dalys

28 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

28 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

1 straipsnio 3 dalis

28 straipsnio 3 dalis

29 straipsnio 1 dalies a–c punktai ir kitos dvi pastraipos

VI priedo 2 dalis

29 straipsnio 1 dalies paskutinė pastraipa

29 straipsnio 2 dalis

VI priedo 3 dalis

30 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies pirma pastraipa

VI priedo 4 ir 5 dalys

30 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

30 straipsnio 3 ir 4 dalys

VI priedo 6 ir 7 dalys

31 straipsnis

VI priedo 8 dalies 1 punktas, 2 punkto pirmas sakinys, 3–5 dalys

32 straipsnis

VI priedo 9 ir 10 dalys

33 straipsnio 1 ir 2 dalys

33 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 2 dalis

34 straipsnis

35 straipsnio 1–4 dalys

8 straipsnio 1–4 dalys

35 straipsnio 5 dalis

8 straipsnio 5 dalies pirmas sakinys

1 straipsnio 5 dalis

36 straipsnis

9 straipsnio 1–3 dalys

37 straipsnis

38 straipsnis

9 straipsnio 4 dalis

39 straipsnis

40 straipsnis

2 straipsnio 9 dalis

41 straipsnis

41 straipsnio 1 dalies a–c punktai

10 straipsnio pirma, antra ir trečia įtraukos

41 straipsnio 1 dalies d ir e punktai

41 straipsnio 1 dalies f punktas

10 straipsnio ketvirta įtrauka

41 straipsnio 1 dalies g punktas

42 straipsnis

43 straipsnis

44 straipsnis

45 straipsnis

46 straipsnis

12 straipsnis

47 straipsnis

48 straipsnis

49 straipsnis

50 straipsnis

15 straipsnis

I priedo 1–4 dalys

I priedo 1–4 dalys

I priedo 4 dalies paskutinė pastraipa

2 straipsnio 22 dalis

I priedo 5–7 dalys

I priedo 5–7 dalys

I priedo 8 dalis

I priedo 9–11 dalys

I priedo 8–10 dalys

I priedo 12–14 dalys

I priedo 12–14 dalys

I priedo 15 ir 16 dalys

2 straipsnio 12 dalis

I priedo 17–41 dalys

I priedo 15–39 dalys

I priedo 42–56 dalys

II priedo 1 ir 2 dalys

II priedo 1 ir 2 dalys

II priedo 3–10 dalys

III priedo 1 dalis

III priedo 1 dalies pirma pastraipa

1 straipsnio 7 dalis ir priedo 3 dalies a punktas

III priedo 2 dalis

III priedo 2 dalis

III priedo 2.1 dalies pirma–trečia pastraipos

III priedo 3.1 dalis

1 straipsnio 7 dalis ir priedo 3 dalies b punktas

III priedo 2.1 dalies ketvirta pastraipa

III priedo 2.1 dalies penkta pastraipa

III priedo 3.2 dalis

1 straipsnio 7 dalis ir priedo 3 dalies b punktas

III priedo 2.2, 3 ir 3.1 dalys

III priedo 4–6 dalys

1 straipsnio 7 dalis ir priedo 3 dalies c punktas

III priedo 3.2 dalis

III priedo 8 dalis

III priedo 4 dalis

III priedo 11 dalis

IV priedo 1–20 dalys

VII priedo 1–20 dalys

1 straipsnio 7 dalis ir priedo 5 dalis

IV priedo 21 dalis

11a straipsnis

1 straipsnio 6 dalis

V priedo 1 dalis – 12 dalies ketvirta pastraipa

VIII priedo 1 dalis – 13 dalies ii punktas

1 straipsnio 7 dalis ir priedo 5 dalis

V priedo 12 dalies penkta pastraipa

V priedo 12 dalies šešta pastraipa – 13 dalis

VIII priedo 13 dalies iii punktas – 14 dalis

1 straipsnio 7 dalis ir priedo 5 dalis

VI priedas

VI priedo 8 dalies 2 punktas, tekstas po pirmo sakinio

VII priedas

VIII priedas

IX priedas

P6_TA(2005)0353

Teisės aktuose numatytas metinių ir konsoliduotų atskaitomybių auditas ***I

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl teisės aktuose numatyto metinių ir konsoliduotų atskaitomybių audito, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (KOM(2004)0177) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (KOM(2004)0177) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 44 straipsnio 2 dalies g punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0005/2004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 44 straipsnio 2 dalies g punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0005/2004),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos bei Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetų nuomones (A6-0224/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos bei Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetų nuomones (A6-0224/2005),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

P6_TC1-COD(2004)0065

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/.../EB dėl teisės aktuose numatyto metinių ir konsoliduotų atskaitomybių audito, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 44 straipsnio 2 dalies g punktą,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos Parlamento Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi EB sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Šiuo metu pagal 1978 m. liepos 25 d. Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu grindžiamą Ketvirtąją Tarybos direktyvą dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (78/660/EEB) (3), 1983 m. birželio 13 d. Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu pagrįstą Septintąją Tarybos direktyvą dėl konsoliduotos atskaitomybės (83/349/EEB) (4), 1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvą dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (86/635/EEB) (5), 1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyvą dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (91/674/EEB) (6), metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės auditą atlieka vienas arba keli šį auditą atlikti įgalioti asmenys. |
| --- | --- |

(1)

Šiuo metu pagal 1978 m. liepos 25 d. Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu grindžiamą Ketvirtąją Tarybos direktyvą dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (78/660/EEB) (3), 1983 m. birželio 13 d. Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu pagrįstą Septintąją Tarybos direktyvą dėl konsoliduotos atskaitomybės (83/349/EEB) (4), 1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvą dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (86/635/EEB) (5), 1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyvą dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (91/674/EEB) (6), metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės auditą atlieka vienas arba keli šį auditą atlikti įgalioti asmenys.

| (2) | Už teisės aktų nustatyto audito atlikimą atsakingų asmenų tvirtinimo sąlygos išdėstytos 1984 m. balandžio 10 d. Aštuntojoje Tarybos direktyvoje, grindžiamoje Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl asmenų, atsakingų už įstatymu numatyto apskaitos dokumentų audito atlikimą, patvirtinimo (84/253/EEB) (7). |
| --- | --- |

(2)

Už teisės aktų nustatyto audito atlikimą atsakingų asmenų tvirtinimo sąlygos išdėstytos 1984 m. balandžio 10 d. Aštuntojoje Tarybos direktyvoje, grindžiamoje Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl asmenų, atsakingų už įstatymu numatyto apskaitos dokumentų audito atlikimą, patvirtinimo (84/253/EEB) (7).

| (3) | Kadangi Bendrijoje galiojantys teisės aktų nustatytą auditą reglamentuojantys teisės aktai buvo nepakankamai suderinti, Komisija 1998 m. komunikate „Teisės aktų nustatytas auditas Europos Sąjungoje, būsimi veiksmai“ (8) pasiūlė įsteigti Audito reikalų komitetą, kuris glaudžiai bendradarbiaudamas su auditą atliekančiais asmenimis ir valstybėmis narėmis galėtų rengti tolesnes priemones. |
| --- | --- |

(3)

Kadangi Bendrijoje galiojantys teisės aktų nustatytą auditą reglamentuojantys teisės aktai buvo nepakankamai suderinti, Komisija 1998 m. komunikate „Teisės aktų nustatytas auditas Europos Sąjungoje, būsimi veiksmai“ (8) pasiūlė įsteigti Audito reikalų komitetą, kuris glaudžiai bendradarbiaudamas su auditą atliekančiais asmenimis ir valstybėmis narėmis galėtų rengti tolesnes priemones.

| (4) | Remdamasi šio komiteto darbu Komisija 2000 m. lapkričio mėn. išleido rekomendaciją „Teisės aktų nustatyto audito kokybės užtikrinimas Europos Sąjungoje: minimalūs reikalavimai“ (9) ir 2002 m. gegužės mėn. — rekomendaciją „Auditoriaus nepriklausomumas Europos Sąjungoje: Pagrindinių principų

  rinkinys“

   (10). |
| --- | --- |

(4)

Remdamasi šio komiteto darbu Komisija 2000 m. lapkričio mėn. išleido rekomendaciją „Teisės aktų nustatyto audito kokybės užtikrinimas Europos Sąjungoje: minimalūs reikalavimai“ (9) ir 2002 m. gegužės mėn. — rekomendaciją „Auditoriaus nepriklausomumas Europos Sąjungoje: Pagrindinių principų

  rinkinys“

   (10).

| (5) | Šios direktyvos tikslas — iš esmės (nors ir ne iki galo) suderinti teisės aktais numatyto audito reikalavimus. Valstybė narė, reikalaujanti atlikti teisės aktais numatytą auditą, gali taikyti griežtesnius reikalavimus, nebent šioje direktyvoje numatyta priešingai. |
| --- | --- |

(5)

Šios direktyvos tikslas — iš esmės (nors ir ne iki galo) suderinti teisės aktais numatyto audito reikalavimus. Valstybė narė, reikalaujanti atlikti teisės aktais numatytą auditą, gali taikyti griežtesnius reikalavimus, nebent šioje direktyvoje numatyta priešingai.

| (6) | Pagal šią direktyvą suteiktos teisės aktų nustatyto auditoriaus kvalifikacijos laikomos lygiavertėmis. Todėl valstybė narė nebegali reikalauti, kad balsavimo teisių daugumą audito įmonėje turėtų šioje valstybėje narėje patvirtinti auditoriai arba, kad audito įmonės administracijos arba valdymo organo narių daugumą sudarytų šioje valstybėje narėje patvirtinti auditoriai. |
| --- | --- |

(6)

Pagal šią direktyvą suteiktos teisės aktų nustatyto auditoriaus kvalifikacijos laikomos lygiavertėmis. Todėl valstybė narė nebegali reikalauti, kad balsavimo teisių daugumą audito įmonėje turėtų šioje valstybėje narėje patvirtinti auditoriai arba, kad audito įmonės administracijos arba valdymo organo narių daugumą sudarytų šioje valstybėje narėje patvirtinti auditoriai.

| (7) | Teisės aktų nustatytam auditui atlikti būtinos įmonių teisės, mokesčių teisės, socialinės teisės ir panašios žinios. Šios žinios turi būti patikrintos prieš patvirtinant teisės aktų nustatytą auditorių iš kitos valstybės narės. |
| --- | --- |

(7)

Teisės aktų nustatytam auditui atlikti būtinos įmonių teisės, mokesčių teisės, socialinės teisės ir panašios žinios. Šios žinios turi būti patikrintos prieš patvirtinant teisės aktų nustatytą auditorių iš kitos valstybės narės.

| (8) | Kad būtų apsaugotos trečiosios šalys, visi patvirtinti auditoriai ir audito įmonės turėtų būti įtraukti į viešąjį registrą, kuriame pateikiami duomenys apie teisės aktų nustatytą auditorių ar audito įmonę. |
| --- | --- |

(8)

Kad būtų apsaugotos trečiosios šalys, visi patvirtinti auditoriai ir audito įmonės turėtų būti įtraukti į viešąjį registrą, kuriame pateikiami duomenys apie teisės aktų nustatytą auditorių ar audito įmonę.

| (9) | Teisės aktų nustatyti auditoriai turėtų laikytis griežčiausių etikos reikalavimų. Todėl jiems turėtų būti taikomos profesinės etikos normos,
  apimančios jų vykdomą atstovavimo visuomenės interesams funkciją, sąžiningumą ir objektyvumą, profesinę kompetenciją ir uolumą. Teisės aktų numatytą auditą vykdančių auditorių funkcija atstovauti visuomenės interesus reiškia, kad jų atliekamo darbo kokybe pasikliauja platesnė visuomenė ir institucijos. Gera audito kokybė padeda tinkamai funkcionuoti rinkoms stiprindama finansinės atskaitomybės vientisumą ir veiksmingumą. Komisija gali patvirtinti profesinės etikos įgyvendinimo priemones, kaip minimalius standartus. Tokiu atveju galėtų būti atsižvelgiama į Tarptautinės apskaitininkų federacijos (IFAC) Etikos kodekso principus. |
| --- | --- |

(9)

Teisės aktų nustatyti auditoriai turėtų laikytis griežčiausių etikos reikalavimų. Todėl jiems turėtų būti taikomos profesinės etikos normos,
  apimančios jų vykdomą atstovavimo visuomenės interesams funkciją, sąžiningumą ir objektyvumą, profesinę kompetenciją ir uolumą. Teisės aktų numatytą auditą vykdančių auditorių funkcija atstovauti visuomenės interesus reiškia, kad jų atliekamo darbo kokybe pasikliauja platesnė visuomenė ir institucijos. Gera audito kokybė padeda tinkamai funkcionuoti rinkoms stiprindama finansinės atskaitomybės vientisumą ir veiksmingumą. Komisija gali patvirtinti profesinės etikos įgyvendinimo priemones, kaip minimalius standartus. Tokiu atveju galėtų būti atsižvelgiama į Tarptautinės apskaitininkų federacijos (IFAC) Etikos kodekso principus.

| (10) | Būtina, kad teisės aktų numatytą auditą vykdantys auditoriai ir audito įmonės gerbtų savo klientų privatumą. Todėl jie turėtų laikytis griežtų konfidencialumo ir profesinės paslapties taisyklių, kurios, tačiau, neturėtų kliudyti tinkamam
  šios direktyvos

  vykdymui.
  Šios konfidencialumo taisyklės taip pat turėtų būti taikomos bet kuriam teisės aktų numatytą auditą vykdančiam auditoriui arba audito įmonei, kurie nebedalyvauja vykdant konkrečią audito užduotį. |
| --- | --- |

(10)

Būtina, kad teisės aktų numatytą auditą vykdantys auditoriai ir audito įmonės gerbtų savo klientų privatumą. Todėl jie turėtų laikytis griežtų konfidencialumo ir profesinės paslapties taisyklių, kurios, tačiau, neturėtų kliudyti tinkamam
  šios direktyvos

  vykdymui.
  Šios konfidencialumo taisyklės taip pat turėtų būti taikomos bet kuriam teisės aktų numatytą auditą vykdančiam auditoriui arba audito įmonei, kurie nebedalyvauja vykdant konkrečią audito užduotį.

| (11) | Įstatymų numatytą auditą vykdantys auditoriai ir audito įmonės, atlikdami auditą, turi būti visiškai nepriklausomi.
  Jie gali pranešti audituojamai įmonei apie su auditu susijusius reikalus, bet neturėtų kištis į audituojamos įmonės vidaus sprendimų priėmimo procesus.
  Jei jie atsiduria situacijoje,
  kai
  jų nepriklausomumui
  kylanti rizika net po to, kai buvo panaudotos apsaugos priemonės šiai rizikai sumažinti, yra per didelė,
  jie turėtų atsisakyti atlikti auditą
  arba nuo jo susilaikyti. Išvada apie auditoriaus santykius, keliančius riziką jo nepriklausomumui, gali būti skirtinga santykių tarp auditoriaus ir audituojamos įmonės arba tarp audito įmonių tinklo ir audituojamos įmonės atvejais. Tais atvejais, kai kooperatyvas, kaip apibrėžta 2 straipsnio 14 dalyje, arba panaši įmonė, kaip nurodyta Direktyvos 86/635/EEB 45 straipsnyje, pagal nacionalinius teisės aktus turi arba jam leidžiama tapti pelno nesiekiančios auditą atliekančios institucijos nariu, objektyvi ir informuota šalis nemanys, kad naryste grindžiami santykiai kompromituoja įstatymų numatytą auditą atliekančių audito įmonių nepriklausomumą, jei audituojančiai institucijai atliekant įstatymų numatytą auditą vienoje iš jos įmonių narių taikomi nepriklausomumo principai tiek auditorių, tiek asmenų, galinčių daryti įtaką įstatymų numatytam auditui, veiklai. Įstatymų numatytą auditą atliekančių auditorių nepriklausomumui kylančios rizikos faktorių pavyzdžiai — jų tiesioginis arba netiesioginis finansinis suinteresuotumas audituojama įmone ir papildomai teikiamos ne audito paslaugos. Įstatymų numatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių nepriklausomumui grėsmę taip pat gali kelti atlyginimo, gauto iš vienos audituojamos įmonės, dydis ir (arba) tokio atlyginimo sudėtis. Apsaugos priemonės, taikomos šiems rizikos faktoriams sušvelninti arba jiems pašalinti, yra draudimai, apribojimai, kitos priemonės ir procedūros bei reikalavimai atskleisti informaciją. Įstatymų numatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės turėtų atsisakyti teikti papildomas su auditu nesusijusias paslaugas, kurios gali pakenkti jų nepriklausomumui. Komisija gali patvirtinti nepriklausomumo įgyvendinimo priemones, kaip minimalius standartus. Šiuo tikslu Komisija gali atsižvelgti į principus, kurie numatyti 2002 m. gegužės 16 d. Komisijos rekomendacijoje „Teisės aktuose numatytų auditorių nepriklausomumas ES: Pagrindinių principų rinkinys“. Tam, kad būtų galima nustatyti auditorių nepriklausomumą, turi būti tiksliai apibrėžta įmonių, kurioms atstovauja auditorius, „tinklo“ sąvoka. Šiuo požiūriu turi būti atsižvelgta į daugelį aplinkybių, pavyzdžiui, atvejus, kai auditą atliekanti struktūra gali būti apibūdinama kaip tinklas, kadangi jos tikslas yra pelno arba išlaidų pasidalijimas. Tinklo buvimą nustatantys kriterijai turėtų būti įvertinami ir pasveriami remiantis turimomis faktinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, ar yra bendrų nuolatinių klientų. |
| --- | --- |

(11)

Įstatymų numatytą auditą vykdantys auditoriai ir audito įmonės, atlikdami auditą, turi būti visiškai nepriklausomi.
  Jie gali pranešti audituojamai įmonei apie su auditu susijusius reikalus, bet neturėtų kištis į audituojamos įmonės vidaus sprendimų priėmimo procesus.
  Jei jie atsiduria situacijoje,
  kai
  jų nepriklausomumui
  kylanti rizika net po to, kai buvo panaudotos apsaugos priemonės šiai rizikai sumažinti, yra per didelė,
  jie turėtų atsisakyti atlikti auditą
  arba nuo jo susilaikyti. Išvada apie auditoriaus santykius, keliančius riziką jo nepriklausomumui, gali būti skirtinga santykių tarp auditoriaus ir audituojamos įmonės arba tarp audito įmonių tinklo ir audituojamos įmonės atvejais. Tais atvejais, kai kooperatyvas, kaip apibrėžta 2 straipsnio 14 dalyje, arba panaši įmonė, kaip nurodyta Direktyvos 86/635/EEB 45 straipsnyje, pagal nacionalinius teisės aktus turi arba jam leidžiama tapti pelno nesiekiančios auditą atliekančios institucijos nariu, objektyvi ir informuota šalis nemanys, kad naryste grindžiami santykiai kompromituoja įstatymų numatytą auditą atliekančių audito įmonių nepriklausomumą, jei audituojančiai institucijai atliekant įstatymų numatytą auditą vienoje iš jos įmonių narių taikomi nepriklausomumo principai tiek auditorių, tiek asmenų, galinčių daryti įtaką įstatymų numatytam auditui, veiklai. Įstatymų numatytą auditą atliekančių auditorių nepriklausomumui kylančios rizikos faktorių pavyzdžiai — jų tiesioginis arba netiesioginis finansinis suinteresuotumas audituojama įmone ir papildomai teikiamos ne audito paslaugos. Įstatymų numatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių nepriklausomumui grėsmę taip pat gali kelti atlyginimo, gauto iš vienos audituojamos įmonės, dydis ir (arba) tokio atlyginimo sudėtis. Apsaugos priemonės, taikomos šiems rizikos faktoriams sušvelninti arba jiems pašalinti, yra draudimai, apribojimai, kitos priemonės ir procedūros bei reikalavimai atskleisti informaciją. Įstatymų numatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės turėtų atsisakyti teikti papildomas su auditu nesusijusias paslaugas, kurios gali pakenkti jų nepriklausomumui. Komisija gali patvirtinti nepriklausomumo įgyvendinimo priemones, kaip minimalius standartus. Šiuo tikslu Komisija gali atsižvelgti į principus, kurie numatyti 2002 m. gegužės 16 d. Komisijos rekomendacijoje „Teisės aktuose numatytų auditorių nepriklausomumas ES: Pagrindinių principų rinkinys“. Tam, kad būtų galima nustatyti auditorių nepriklausomumą, turi būti tiksliai apibrėžta įmonių, kurioms atstovauja auditorius, „tinklo“ sąvoka. Šiuo požiūriu turi būti atsižvelgta į daugelį aplinkybių, pavyzdžiui, atvejus, kai auditą atliekanti struktūra gali būti apibūdinama kaip tinklas, kadangi jos tikslas yra pelno arba išlaidų pasidalijimas. Tinklo buvimą nustatantys kriterijai turėtų būti įvertinami ir pasveriami remiantis turimomis faktinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, ar yra bendrų nuolatinių klientų.

| (12) | Savikontrolės arba savanaudiškų interesų atvejais, kai reikia užtikrinti teisės aktų numatytą auditą atliekančių auditorių arba audito įmonių nepriklausomumą, sprendimą dėl atsistatydinimo arba susilaikymo turėtų priimti valstybė narė, o ne teisės aktų numatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė. Tačiau tai neturėtų sukurti situacijos, kad valstybės narės turėtų bendrą pareigą drausti teisės aktų numatytą auditą vykdantiems auditoriams arba audito įmonėms teikti ne audito paslaugas savo klientams. Sprendžiant, ar teisės aktų numatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, siekdami apginti savo nepriklausomumą, neturėtų atlikti teisės aktų numatyto audito, kai atsiranda savanaudiškų interesų arba tikrinama sava įmonė, turėtų būti atsižvelgta į tai, ar audituojama visuomeninės reikšmės subjektas yra išleidęs perleidžiamų vertybinių popierių, kuriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje vertybinių popierių rinkoje, pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkos

   (11)

  4 straipsnio 1 dalies 18 punkto apibrėžimą. |
| --- | --- |

(12)

Savikontrolės arba savanaudiškų interesų atvejais, kai reikia užtikrinti teisės aktų numatytą auditą atliekančių auditorių arba audito įmonių nepriklausomumą, sprendimą dėl atsistatydinimo arba susilaikymo turėtų priimti valstybė narė, o ne teisės aktų numatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė. Tačiau tai neturėtų sukurti situacijos, kad valstybės narės turėtų bendrą pareigą drausti teisės aktų numatytą auditą vykdantiems auditoriams arba audito įmonėms teikti ne audito paslaugas savo klientams. Sprendžiant, ar teisės aktų numatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, siekdami apginti savo nepriklausomumą, neturėtų atlikti teisės aktų numatyto audito, kai atsiranda savanaudiškų interesų arba tikrinama sava įmonė, turėtų būti atsižvelgta į tai, ar audituojama visuomeninės reikšmės subjektas yra išleidęs perleidžiamų vertybinių popierių, kuriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje vertybinių popierių rinkoje, pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkos

   (11)

  4 straipsnio 1 dalies 18 punkto apibrėžimą.

| (13) | Būtina užtikrinti vienodą aukštą Bendrijos teise reikalaujamų auditų kokybę. Todėl visi teisės aktų numatyti auditai turėtų būti atliekami pagal tarptautinius audito standartus.
  Šiai direktyvai įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką

   (12)

  ir deramai atsižvelgiant į 2002 m. vasario 5 d. Komisijos pareiškimą Europos Parlamente dėl finansinių paslaugų teisės aktų įgyvendinimo. Techninis audito komitetas arba grupė, į kuriuos taip pat turėtų būti įtraukiami valstybių narių viešosios priežiūros organai, padės Komisijai atlikti tarptautinių audito standartų techninio patikimumo vertinimą. Siekiant kuo didesnio suderinamumo,
  valstybėms narėms turėtų būti leista taikyti
  nacionalines
  papildomas audito procedūras
  ar reikalavimus
  , jei jie kyla dėl konkrečių
  nacionalinės teisės
  reikalavimų, susijusių su
  metinės arba konsoliduotos finansinės atskaitomybės
  teisės aktų numatyto audito apimties
  , jei jų nenumato tarptautiniai audito standartai. Tačiau jei priimtų tarptautinių audito standartų sudėtyje būtų tokių audito procedūrų, kurių vykdymas sukeltų konkretų teisinį konfliktą su nacionaline teise, kylantį iš su teisės aktų numatytu auditu susijusių konkrečių nacionalinių reikalavimų, valstybės narės gali nesivadovauti prieštaraujančia TAS dalimi tol, kol tie prieštaravimai egzistuoja, su sąlyga, kad taikomos 26 straipsnio 3 dalyje nurodytos priemonės. Bet koks valstybių narių atliekamas papildymas arba panaikinimas turėtų padidinti įmonių metinių atskaitomybių patikimumą ir būti naudingas visuomenei. Tai reiškia, kad valstybės narės gali, pavyzdžiui, reikalauti papildomos audito ataskaitos stebėtojų tarybai arba kitokių ataskaitų ir audito reikalavimų, kurie yra pagrįsti nacionalinėmis įmonių valdymo taisyklėmis. |
| --- | --- |

(13)

Būtina užtikrinti vienodą aukštą Bendrijos teise reikalaujamų auditų kokybę. Todėl visi teisės aktų numatyti auditai turėtų būti atliekami pagal tarptautinius audito standartus.
  Šiai direktyvai įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką

   (12)

  ir deramai atsižvelgiant į 2002 m. vasario 5 d. Komisijos pareiškimą Europos Parlamente dėl finansinių paslaugų teisės aktų įgyvendinimo. Techninis audito komitetas arba grupė, į kuriuos taip pat turėtų būti įtraukiami valstybių narių viešosios priežiūros organai, padės Komisijai atlikti tarptautinių audito standartų techninio patikimumo vertinimą. Siekiant kuo didesnio suderinamumo,
  valstybėms narėms turėtų būti leista taikyti
  nacionalines
  papildomas audito procedūras
  ar reikalavimus
  , jei jie kyla dėl konkrečių
  nacionalinės teisės
  reikalavimų, susijusių su
  metinės arba konsoliduotos finansinės atskaitomybės
  teisės aktų numatyto audito apimties
  , jei jų nenumato tarptautiniai audito standartai. Tačiau jei priimtų tarptautinių audito standartų sudėtyje būtų tokių audito procedūrų, kurių vykdymas sukeltų konkretų teisinį konfliktą su nacionaline teise, kylantį iš su teisės aktų numatytu auditu susijusių konkrečių nacionalinių reikalavimų, valstybės narės gali nesivadovauti prieštaraujančia TAS dalimi tol, kol tie prieštaravimai egzistuoja, su sąlyga, kad taikomos 26 straipsnio 3 dalyje nurodytos priemonės. Bet koks valstybių narių atliekamas papildymas arba panaikinimas turėtų padidinti įmonių metinių atskaitomybių patikimumą ir būti naudingas visuomenei. Tai reiškia, kad valstybės narės gali, pavyzdžiui, reikalauti papildomos audito ataskaitos stebėtojų tarybai arba kitokių ataskaitų ir audito reikalavimų, kurie yra pagrįsti nacionalinėmis įmonių valdymo taisyklėmis.

| (14) | Kad Komisija

  galėtų patvirtinti tarptautinį Bendrijos audito standartą

  ,
  būtina, kad jis būtų taikomas tarptautiniu mastu, būtų sukurtas visapusiškai dalyvaujant visoms suinteresuotoms pusėms, vadovaujantis atvira ir skaidria procedūra, kad jis prisidėtų prie metinės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės patikimumo ir kokybės bei Europos visuomenės gerovės.
  Pagal komitologijos procedūrą išnagrinėjus kiekvieną atvejį reikėtų įvertinti, ar reikia Tarptautinę audito praktikos ataskaitą patvirtinti kaip standarto dalį. Komisija turėtų užtikrinti, kad prieš tvirtinimo procesą būtų atliekama peržiūra siekiant patikrinti, ar laikomasi minėtų reikalavimų, ir pranešti Audito reguliavimo komiteto nariams apie patikrinimo rezultatus. |
| --- | --- |

(14)

Kad Komisija

  galėtų patvirtinti tarptautinį Bendrijos audito standartą

  ,
  būtina, kad jis būtų taikomas tarptautiniu mastu, būtų sukurtas visapusiškai dalyvaujant visoms suinteresuotoms pusėms, vadovaujantis atvira ir skaidria procedūra, kad jis prisidėtų prie metinės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės patikimumo ir kokybės bei Europos visuomenės gerovės.
  Pagal komitologijos procedūrą išnagrinėjus kiekvieną atvejį reikėtų įvertinti, ar reikia Tarptautinę audito praktikos ataskaitą patvirtinti kaip standarto dalį. Komisija turėtų užtikrinti, kad prieš tvirtinimo procesą būtų atliekama peržiūra siekiant patikrinti, ar laikomasi minėtų reikalavimų, ir pranešti Audito reguliavimo komiteto nariams apie patikrinimo rezultatus.

| (15) | Konsoliduotos finansinės atskaitomybės atveju būtina aiškiai apibrėžti atskiruose grupės subjektuose teisės aktų numatytą auditą atliekančių auditorių pareigas.
  Šiuo tikslu
  grupės auditorius
  turėtų prisiimti
  visą atsakomybę už audito ataskaitą. |
| --- | --- |

(15)

Konsoliduotos finansinės atskaitomybės atveju būtina aiškiai apibrėžti atskiruose grupės subjektuose teisės aktų numatytą auditą atliekančių auditorių pareigas.
  Šiuo tikslu
  grupės auditorius
  turėtų prisiimti
  visą atsakomybę už audito ataskaitą.

| (16) | Siekiant padidinti gebėjimą palyginti įmones, taikančias tuos pačius apskaitos standartus,
  ir padidinti visuomenės pasitikėjimą audito veikla
  , Komisija
  gali
  priimti bendrą audito ataskaitą dėl metinės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, kuri būtų parengta remiantis patvirtintais tarptautiniais apskaitos standartais,
  nebent atitinkamas tokios ataskaitos standartas buvo priimtas Bendrijos lygmeniu. |
| --- | --- |

(16)

Siekiant padidinti gebėjimą palyginti įmones, taikančias tuos pačius apskaitos standartus,
  ir padidinti visuomenės pasitikėjimą audito veikla
  , Komisija
  gali
  priimti bendrą audito ataskaitą dėl metinės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, kuri būtų parengta remiantis patvirtintais tarptautiniais apskaitos standartais,
  nebent atitinkamas tokios ataskaitos standartas buvo priimtas Bendrijos lygmeniu.

| (17) | Reguliarūs patikrinimai yra tinkama priemonė gerinti teisės aktų numatyto audito kokybę. Todėl teisės aktų numatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms turėtų būti taikoma įmonių kokybės kontrolės sistema, kuri būtų organizuota nepriklausomai nuo auditorių ir audito įmonių veiklos.
  Taikydamos 29 straipsnį dėl kokybės užtikrinimo sistemos valstybės narės gali nuspręsti, jei atskiri auditoriai laikosi bendros kokybės užtikrinimo politikos, kad būtų atsižvelgiama tik į reikalavimus audito įmonėms. Valstybės narės gali organizuoti kokybės užtikrinimo sistemą tokiu būdu, kad kiekvienas auditorius kas šešeri metai būtų vertinimas pagal kokybės užtikrinimą. Šiuo požiūriu kokybės užtikrinimo sistemos finansavimui neturėtų būti daroma netinkama įtaka. Komisijos kompetencijai turėtų būti palikta teisė patvirtinti kokybės užtikrinimo sistemų organizavimo ir finansavimo priemones tais atvejais, kai visuomenės pasitikėjimas kokybės užtikrinimo sistema susilpnėja. Viešosios priežiūros sistemos pagalba valstybės narės turėtų būti skatinamos ieškoti tarpusavyje suderintų principų kokybės užtikrinimui peržiūrėti, siekiant išvengti pernelyg didelio krūvio atitinkamoms šalims. |
| --- | --- |

(17)

Reguliarūs patikrinimai yra tinkama priemonė gerinti teisės aktų numatyto audito kokybę. Todėl teisės aktų numatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms turėtų būti taikoma įmonių kokybės kontrolės sistema, kuri būtų organizuota nepriklausomai nuo auditorių ir audito įmonių veiklos.
  Taikydamos 29 straipsnį dėl kokybės užtikrinimo sistemos valstybės narės gali nuspręsti, jei atskiri auditoriai laikosi bendros kokybės užtikrinimo politikos, kad būtų atsižvelgiama tik į reikalavimus audito įmonėms. Valstybės narės gali organizuoti kokybės užtikrinimo sistemą tokiu būdu, kad kiekvienas auditorius kas šešeri metai būtų vertinimas pagal kokybės užtikrinimą. Šiuo požiūriu kokybės užtikrinimo sistemos finansavimui neturėtų būti daroma netinkama įtaka. Komisijos kompetencijai turėtų būti palikta teisė patvirtinti kokybės užtikrinimo sistemų organizavimo ir finansavimo priemones tais atvejais, kai visuomenės pasitikėjimas kokybės užtikrinimo sistema susilpnėja. Viešosios priežiūros sistemos pagalba valstybės narės turėtų būti skatinamos ieškoti tarpusavyje suderintų principų kokybės užtikrinimui peržiūrėti, siekiant išvengti pernelyg didelio krūvio atitinkamoms šalims.

| (18) | Patikrinimai ir atitinkamos sankcijos padeda vykdyti teisės aktų nustatyto audito netinkamo atlikimo prevenciją ir pašalinti trūkumus. |
| --- | --- |

(18)

Patikrinimai ir atitinkamos sankcijos padeda vykdyti teisės aktų nustatyto audito netinkamo atlikimo prevenciją ir pašalinti trūkumus.

| (19) | Valstybės narės turėtų organizuoti visuomenės organizacijų atliekamą auditorių ir audito įmonių veiklos priežiūrą, pagrįstą tos valstybės pripažintais kontrolės sistemos principais. Viešąją priežiūrą reglamentuojančios taisyklės turėtų sudaryti sąlygas valstybėms narėms šioje srityje veiksmingai bendradarbiauti Bendrijos lygiu.
  Viešosios priežiūros sistemai turi vadovauti su audito veikla nesusiję asmenys, susipažinę su teisės aktų numatytam auditui keliamais reikalavimais. Tačiau valstybės narės gali leisti viešosios priežiūros sistemos valdyme dalyvauti ir nedideliam auditorių skaičiui. Šie su audito veikla nesusiję asmenys gali būti specialistai, kurie niekada neturėjo sąsajų su auditoriaus profesija, arba buvę auditoriai, kurie nebedirba šioje srityje.
  Kompetentingos valstybių narių institucijos, kai tai yra būtina, turi bendradarbiauti tarpusavyje vykdydamos jų patvirtintų auditorių ir audito įmonių veiklos priežiūros funkcijas. Toks bendradarbiavimas gali reikšmingai prisidėti užtikrinant Bendrijos teisės aktais numatytą audito darbo kokybę.
  Kadangi būtina Europos lygiu garantuoti veiksmingą šios srities valstybių narių paskirtų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą ir jų veiklos koordinavimą, vienos institucijos, kuri būtų atsakinga už bendradarbiavimo užtikrinimą, sukūrimas turėtų nepažeisti atskirų kompetentingų institucijų teisės tiesiogiai bendradarbiauti su kitomis valstybių narių kompetentingomis institucijomis. |
| --- | --- |

(19)

Valstybės narės turėtų organizuoti visuomenės organizacijų atliekamą auditorių ir audito įmonių veiklos priežiūrą, pagrįstą tos valstybės pripažintais kontrolės sistemos principais. Viešąją priežiūrą reglamentuojančios taisyklės turėtų sudaryti sąlygas valstybėms narėms šioje srityje veiksmingai bendradarbiauti Bendrijos lygiu.
  Viešosios priežiūros sistemai turi vadovauti su audito veikla nesusiję asmenys, susipažinę su teisės aktų numatytam auditui keliamais reikalavimais. Tačiau valstybės narės gali leisti viešosios priežiūros sistemos valdyme dalyvauti ir nedideliam auditorių skaičiui. Šie su audito veikla nesusiję asmenys gali būti specialistai, kurie niekada neturėjo sąsajų su auditoriaus profesija, arba buvę auditoriai, kurie nebedirba šioje srityje.
  Kompetentingos valstybių narių institucijos, kai tai yra būtina, turi bendradarbiauti tarpusavyje vykdydamos jų patvirtintų auditorių ir audito įmonių veiklos priežiūros funkcijas. Toks bendradarbiavimas gali reikšmingai prisidėti užtikrinant Bendrijos teisės aktais numatytą audito darbo kokybę.
  Kadangi būtina Europos lygiu garantuoti veiksmingą šios srities valstybių narių paskirtų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą ir jų veiklos koordinavimą, vienos institucijos, kuri būtų atsakinga už bendradarbiavimo užtikrinimą, sukūrimas turėtų nepažeisti atskirų kompetentingų institucijų teisės tiesiogiai bendradarbiauti su kitomis valstybių narių kompetentingomis institucijomis.

| (20) | Siekiant, kad būtų laikomasi 32 straipsnio 3 dalies (viešosios priežiūros principai) su audito veikla nesusijęs asmuo privalo išmanyti atitinkamas teisės aktų numatyto audito sritis dėl savo ankstesnės profesinės patirties arba turėti žinių bent apie vieną 8 straipsnyje išdėstytų sričių. |
| --- | --- |

(20)

Siekiant, kad būtų laikomasi 32 straipsnio 3 dalies (viešosios priežiūros principai) su audito veikla nesusijęs asmuo privalo išmanyti atitinkamas teisės aktų numatyto audito sritis dėl savo ankstesnės profesinės patirties arba turėti žinių bent apie vieną 8 straipsnyje išdėstytų sričių.

| (21) | Teisės aktų numatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė renkami per audituojamos įmonės visuotinį akcininkų
  arba narių
  susirinkimą. Siekiant apsaugoti auditoriaus nepriklausomumą svarbu nustatyti, kad auditorių ar audito įmonę būtų galima atšaukti tik tuo atveju, kai tam yra rimtų priežasčių ir kai apie šias priežastis pranešama viešosios priežiūros institucijoms. |
| --- | --- |

(21)

Teisės aktų numatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė renkami per audituojamos įmonės visuotinį akcininkų
  arba narių
  susirinkimą. Siekiant apsaugoti auditoriaus nepriklausomumą svarbu nustatyti, kad auditorių ar audito įmonę būtų galima atšaukti tik tuo atveju, kai tam yra rimtų priežasčių ir kai apie šias priežastis pranešama viešosios priežiūros institucijoms.

| (22) | Kadangi visuomeninės reikšmės įmonėms skiriamas didesnis visuomenės dėmesys ir ekonominiu požiūriu šios įmonės yra labai svarbios, jų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės auditui turėtų būti taikomi griežtesni teisės aktų nustatyto audito reikalavimai. |
| --- | --- |

(22)

Kadangi visuomeninės reikšmės įmonėms skiriamas didesnis visuomenės dėmesys ir ekonominiu požiūriu šios įmonės yra labai svarbios, jų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės auditui turėtų būti taikomi griežtesni teisės aktų nustatyto audito reikalavimai.

| (23) | Audito komitetų veikla ir veiksminga vidaus kontrolės sistema padeda mažinti finansinius, veiklos ir atitikimo rizikos faktorius bei pagerina finansinės atskaitomybės kokybę.
  Valstybės narės galėtų atsižvelgti į 2005 m. vasario 15 d. Komisijos rekomendacijas dėl išvardytų įmonių neetatinių valdybos narių ir stebėtojų vaidmens stiprinimo bei dėl (stebėtojų) tarybos komitetų

   (13)

  , kuriose nurodoma, kaip turėtų būti steigiami audito komitetai ir kaip jie turėtų veikti. Valstybės narės gali nuspręsti, kad administracinė ar priežiūros institucija gali atlikti audito komitetui ar lygiavertę veiklą vykdančiai institucijai paskirtas funkcijas. |
| --- | --- |

(23)

Audito komitetų veikla ir veiksminga vidaus kontrolės sistema padeda mažinti finansinius, veiklos ir atitikimo rizikos faktorius bei pagerina finansinės atskaitomybės kokybę.
  Valstybės narės galėtų atsižvelgti į 2005 m. vasario 15 d. Komisijos rekomendacijas dėl išvardytų įmonių neetatinių valdybos narių ir stebėtojų vaidmens stiprinimo bei dėl (stebėtojų) tarybos komitetų

   (13)

  , kuriose nurodoma, kaip turėtų būti steigiami audito komitetai ir kaip jie turėtų veikti. Valstybės narės gali nuspręsti, kad administracinė ar priežiūros institucija gali atlikti audito komitetui ar lygiavertę veiklą vykdančiai institucijai paskirtas funkcijas.

| (24) | Pagal 41 straipsnyje nustatytas audito komiteto pareigas teisės aktų numatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė jokiu būdu nėra šiam komitetui pavaldūs. |
| --- | --- |

(24)

Pagal 41 straipsnyje nustatytas audito komiteto pareigas teisės aktų numatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė jokiu būdu nėra šiam komitetui pavaldūs.

| (25) | Valstybės narės taip pat gali nuspręsti atleisti nuo reikalavimo turėti audito komitetą visuomeninės reikšmės subjektus, kurie yra kolektyvinio investavimo įmonės, kurių perleidžiamais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje vertybinių popierių rinkoje. Šiuo atveju atsižvelgiama į tai, kad tais atvejais, kai kolektyvinio investavimo subjektas veikia vien turto sujungimo tikslais, ne visuomet bus tikslinga samdyti audito komitetą. Jo finansinė atskaitomybė ir su ja susijusi rizika nepalyginama su kitų visuomeninės reikšmės subjektų. Be to, kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektai (KIAVPS) ir jų valdymo bendrovės veikia griežtai apibrėžtoje norminėje aplinkoje ir jiems taikomi specialūs valdymo mechanizmai, pavyzdžiui, jų depozitoriumo vykdoma kontrolė. Šiuo konkrečiu atveju valstybėms narėms turėtų būti leidžiama tiems kolektyvinio investavimo subjektams, kurių veikla nėra suderinta Direktyva 85/611/EEB

   (14)

  , tačiau kuriems taikomos toje direktyvoje numatytos lygiavertės apsaugos priemonės, numatyti tokias pačias sąlygas, kaip ir ES lygiu suderintiems kolektyvinio investavimo subjektams. |
| --- | --- |

(25)

Valstybės narės taip pat gali nuspręsti atleisti nuo reikalavimo turėti audito komitetą visuomeninės reikšmės subjektus, kurie yra kolektyvinio investavimo įmonės, kurių perleidžiamais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje vertybinių popierių rinkoje. Šiuo atveju atsižvelgiama į tai, kad tais atvejais, kai kolektyvinio investavimo subjektas veikia vien turto sujungimo tikslais, ne visuomet bus tikslinga samdyti audito komitetą. Jo finansinė atskaitomybė ir su ja susijusi rizika nepalyginama su kitų visuomeninės reikšmės subjektų. Be to, kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektai (KIAVPS) ir jų valdymo bendrovės veikia griežtai apibrėžtoje norminėje aplinkoje ir jiems taikomi specialūs valdymo mechanizmai, pavyzdžiui, jų depozitoriumo vykdoma kontrolė. Šiuo konkrečiu atveju valstybėms narėms turėtų būti leidžiama tiems kolektyvinio investavimo subjektams, kurių veikla nėra suderinta Direktyva 85/611/EEB

   (14)

  , tačiau kuriems taikomos toje direktyvoje numatytos lygiavertės apsaugos priemonės, numatyti tokias pačias sąlygas, kaip ir ES lygiu suderintiems kolektyvinio investavimo subjektams.

| (26) | Siekiant sustiprinti visuomeninės reikšmės subjektų nepriklausomumą tokių įmonių auditą atliekantis partneris (-iai) turėtų keistis rotacijos principu. Norėdamos organizuoti tokį keitimąsi rotacijos principu valstybės narės turėtų reikalauti pakeisti pagrindinį (-ius) audito partnerį (-ius), dirbantį (-čius) su audituojamu subjektu, ir toliau paliekant tą audito įmonę, kuriai priklauso pagrindinis audito partneris (-iai), tos įmonės įstatymų numatytą auditą atliekančiu auditoriumi. Kai valstybė narė mano, jog siekiant numatytų tikslų būtų tikslinga pakeisti audito įmonę ji, nepažeisdama 42 straipsnio 2 dalies, gali to pareikalauti. |
| --- | --- |

(26)

Siekiant sustiprinti visuomeninės reikšmės subjektų nepriklausomumą tokių įmonių auditą atliekantis partneris (-iai) turėtų keistis rotacijos principu. Norėdamos organizuoti tokį keitimąsi rotacijos principu valstybės narės turėtų reikalauti pakeisti pagrindinį (-ius) audito partnerį (-ius), dirbantį (-čius) su audituojamu subjektu, ir toliau paliekant tą audito įmonę, kuriai priklauso pagrindinis audito partneris (-iai), tos įmonės įstatymų numatytą auditą atliekančiu auditoriumi. Kai valstybė narė mano, jog siekiant numatytų tikslų būtų tikslinga pakeisti audito įmonę ji, nepažeisdama 42 straipsnio 2 dalies, gali to pareikalauti.

| (27) | Kapitalo rinkų susiliejimas pabrėžia būtinybę pasirūpinti Bendrijos kapitalo rinkai teikiamų trečiųjų šalių auditorių paslaugų kokybe. Tokie auditoriai turėtų būti registruojami, kad juos būtų galima įvertinti pagal kokybės kontrolės reikalavimus, atlikti veiklos tyrimą ir taikyti sankcijas. Abipusiškumo principu pagrįstos išlygos priimamos po to, kai Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, atlieka trečiųjų šalių auditorių lygiavertiškumo vertinimą.
  Bet kuriuo atveju subjektai, išleidę perleidžiamų vertybinių popierių reguliuojamoje vertybinių popierių rinkoje, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 18 punkte, auditą gali atlikti auditorius, kuris yra registruotas valstybėje narėje arba prižiūrimas kompetentingų institucijų trečiojoje šalyje, iš kurios jis yra kilęs, jei trečioji šalis yra Komisijos arba valstybės narės abipusiu pagrindu pripažinta atitinkanti viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo sistemų, pažeidimų tyrimo ir sankcijų taikymo sistemų principų reikalavimus, ir jei šis susitarimas abipusis. Jei valstybė narė pripažįsta trečiosios šalies kokybės užtikrinimo sistemą lygiaverte, tai nereiškia, kad kitos valstybės narės turi pripažinti tokį lygiavertiškumo nacionalinei sistemai įvertinimą, ir jis nėra viršesnis už Komisijos sprendimą. |
| --- | --- |

(27)

Kapitalo rinkų susiliejimas pabrėžia būtinybę pasirūpinti Bendrijos kapitalo rinkai teikiamų trečiųjų šalių auditorių paslaugų kokybe. Tokie auditoriai turėtų būti registruojami, kad juos būtų galima įvertinti pagal kokybės kontrolės reikalavimus, atlikti veiklos tyrimą ir taikyti sankcijas. Abipusiškumo principu pagrįstos išlygos priimamos po to, kai Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, atlieka trečiųjų šalių auditorių lygiavertiškumo vertinimą.
  Bet kuriuo atveju subjektai, išleidę perleidžiamų vertybinių popierių reguliuojamoje vertybinių popierių rinkoje, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 18 punkte, auditą gali atlikti auditorius, kuris yra registruotas valstybėje narėje arba prižiūrimas kompetentingų institucijų trečiojoje šalyje, iš kurios jis yra kilęs, jei trečioji šalis yra Komisijos arba valstybės narės abipusiu pagrindu pripažinta atitinkanti viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo sistemų, pažeidimų tyrimo ir sankcijų taikymo sistemų principų reikalavimus, ir jei šis susitarimas abipusis. Jei valstybė narė pripažįsta trečiosios šalies kokybės užtikrinimo sistemą lygiaverte, tai nereiškia, kad kitos valstybės narės turi pripažinti tokį lygiavertiškumo nacionalinei sistemai įvertinimą, ir jis nėra viršesnis už Komisijos sprendimą.

| (28) | Sudėtingas tarptautinių grupių auditas reikalauja tinkamo kompetentingų valstybių narių ir trečiųjų šalių institucijų bendradarbiavimo. Dėl to valstybės narės turėtų garantuoti, kad jų nacionalinės kompetentingos institucijos suteiktų prieigą trečiųjų šalių kompetentingoms institucijoms prie audito darbo ir kitų dokumentų. Tam, kad šiuo atveju būtų apsaugotos šalių teisės ir tuo pačiu palengvinta prieiga prie šių dokumentų, valstybėms narėms turėtų būti leista trečiųjų šalių kompetentingoms institucijoms suteikti tiesioginę prieigą, atitinkamai nacionalinei institucijai sutikus.
  Vienas iš svarbiausių kriterijų prieigai suteikti yra tai, ar trečiųjų šalių kompetentingos institucijos laikosi kriterijų, kuriuos Komisija nusprendė esant tinkamais. Kol Komisijos sprendimas šiuo klausimu nepriimtas, ir jo nepažeisdamos, valstybės narės gali įvertinti, ar kriterijai yra tinkami. |
| --- | --- |

(28)

Sudėtingas tarptautinių grupių auditas reikalauja tinkamo kompetentingų valstybių narių ir trečiųjų šalių institucijų bendradarbiavimo. Dėl to valstybės narės turėtų garantuoti, kad jų nacionalinės kompetentingos institucijos suteiktų prieigą trečiųjų šalių kompetentingoms institucijoms prie audito darbo ir kitų dokumentų. Tam, kad šiuo atveju būtų apsaugotos šalių teisės ir tuo pačiu palengvinta prieiga prie šių dokumentų, valstybėms narėms turėtų būti leista trečiųjų šalių kompetentingoms institucijoms suteikti tiesioginę prieigą, atitinkamai nacionalinei institucijai sutikus.
  Vienas iš svarbiausių kriterijų prieigai suteikti yra tai, ar trečiųjų šalių kompetentingos institucijos laikosi kriterijų, kuriuos Komisija nusprendė esant tinkamais. Kol Komisijos sprendimas šiuo klausimu nepriimtas, ir jo nepažeisdamos, valstybės narės gali įvertinti, ar kriterijai yra tinkami.

| (29) | Kaip nurodoma 36 ir 47 straipsniuose, informaciją galima atskleisti tik pagal asmens duomenų perdavimo trečiosioms šalims nuostatas, nustatytas 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo

   (15). |
| --- | --- |

(29)

Kaip nurodoma 36 ir 47 straipsniuose, informaciją galima atskleisti tik pagal asmens duomenų perdavimo trečiosioms šalims nuostatas, nustatytas 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo

   (15).

| (30) | Priemonės, reikalingos šiai direktyvai įgyvendinti, turėtų būti priimtos pagal Sprendimą 1999/468/EB ir deramai atsižvelgiant į 2002 m. vasario 5 d. Europos Parlamentui pateiktą Komisijos pareiškimą dėl finansines paslaugas reguliuojančių teisės aktų. Siekiant šio tikslo turėtų būti sudarytas Komisijai talkinantis komitetas. |
| --- | --- |

(30)

Priemonės, reikalingos šiai direktyvai įgyvendinti, turėtų būti priimtos pagal Sprendimą 1999/468/EB ir deramai atsižvelgiant į 2002 m. vasario 5 d. Europos Parlamentui pateiktą Komisijos pareiškimą dėl finansines paslaugas reguliuojančių teisės aktų. Siekiant šio tikslo turėtų būti sudarytas Komisijai talkinantis komitetas.

| (31) | Europos Parlamentui turėtų būti skiriamas trijų mėnesių laikotarpis, prasidedantis nuo pirmojo pakeitimų projekto pateikimo ir priemonių įgyvendinimo, per kurį jis galėtų išnagrinėti pakeitimus ir priemones bei pateikti savo nuomonę. Tačiau turėtų būti numatyta galimybė skubiais ir tinkamai pagrįstais atvejais šį laikotarpį sutrumpinti. Jei per šį laikotarpį Europos Parlamentas priima rezoliuciją, Komisija turėtų peržiūrėti pakeitimų projektą arba priemones. |
| --- | --- |

(31)

Europos Parlamentui turėtų būti skiriamas trijų mėnesių laikotarpis, prasidedantis nuo pirmojo pakeitimų projekto pateikimo ir priemonių įgyvendinimo, per kurį jis galėtų išnagrinėti pakeitimus ir priemones bei pateikti savo nuomonę. Tačiau turėtų būti numatyta galimybė skubiais ir tinkamai pagrįstais atvejais šį laikotarpį sutrumpinti. Jei per šį laikotarpį Europos Parlamentas priima rezoliuciją, Komisija turėtų peržiūrėti pakeitimų projektą arba priemones.

| (32) | Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal Sprendimą 1999/468/EB. |
| --- | --- |

(32)

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal Sprendimą 1999/468/EB.

| (33) | Pagal Sutarties 5 straipsnyje išdėstytus subsidiarumo ir proporcingumo principus šioje direktyvoje nustatytos priemonės (vienodų tarptautinių audito standartų taikymas, profesinio rengimo reikalavimų atnaujinimas, profesinės etikos normų apibrėžimas ir valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimo bei bendradarbiavimo su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis įgyvendinimas) yra būtinos siekiant toliau tobulinti ir derinti teisės aktų nustatyto audito kokybę Bendrijoje ir lengvinti valstybių narių bendradarbiavimą bei bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis taip skatinant pasitikėjimą teisės aktų nustatytu auditu. |
| --- | --- |

(33)

Pagal Sutarties 5 straipsnyje išdėstytus subsidiarumo ir proporcingumo principus šioje direktyvoje nustatytos priemonės (vienodų tarptautinių audito standartų taikymas, profesinio rengimo reikalavimų atnaujinimas, profesinės etikos normų apibrėžimas ir valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimo bei bendradarbiavimo su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis įgyvendinimas) yra būtinos siekiant toliau tobulinti ir derinti teisės aktų nustatyto audito kokybę Bendrijoje ir lengvinti valstybių narių bendradarbiavimą bei bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis taip skatinant pasitikėjimą teisės aktų nustatytu auditu.

| (34) | Siekiant teisės aktų nustatyto auditoriaus ar audito įmonės ir audituojamo subjekto ryšių skaidrumo reikėtų iš dalies pakeisti Direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB nustatant reikalavimą atlyginimą už audito atlikimą ir atlyginimą už kitas paslaugas nurodyti metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės priede. |
| --- | --- |

(34)

Siekiant teisės aktų nustatyto auditoriaus ar audito įmonės ir audituojamo subjekto ryšių skaidrumo reikėtų iš dalies pakeisti Direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB nustatant reikalavimą atlyginimą už audito atlikimą ir atlyginimą už kitas paslaugas nurodyti metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės priede.

| (35) | Reikėtų panaikinti Tarybos direktyvą 84/253/EEB, kadangi joje nustatytų priemonių nepakanka tinkamai audito infrastruktūrai, t. y. viešajai priežiūrai, tvarkos nuostatoms, kokybės užtikrinimo sistemoms ir pan., užtikrinti ir kadangi joje nenustatytos specialios valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimą reguliuojančios taisyklės. Tačiau siekiant užtikrinti teisinį tikrumą būtina aiškiai nurodyti, kad pagal Direktyvą 84/253/EEB patvirtinti auditoriai ir audito įmonės laikomi patvirtintais pagal šią direktyvą. |
| --- | --- |

(35)

Reikėtų panaikinti Tarybos direktyvą 84/253/EEB, kadangi joje nustatytų priemonių nepakanka tinkamai audito infrastruktūrai, t. y. viešajai priežiūrai, tvarkos nuostatoms, kokybės užtikrinimo sistemoms ir pan., užtikrinti ir kadangi joje nenustatytos specialios valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimą reguliuojančios taisyklės. Tačiau siekiant užtikrinti teisinį tikrumą būtina aiškiai nurodyti, kad pagal Direktyvą 84/253/EEB patvirtinti auditoriai ir audito įmonės laikomi patvirtintais pagal šią direktyvą.

| (36) | Įstatymų numatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito atsako už kruopštų savo darbo atlikimą, todėl turėtų būti atsakingi už dėl jų nerūpestingumo atsiradusius finansinius nuostolius. Tačiau auditorių ir audito įmonių galimybę gauti profesinės civilinės atsakomybės draudimą gali įtakoti tai, ar jie turi neribotą finansinę atsakomybę. Savo ruožtu, Komisija ketina išnagrinėti šiuos klausimus, atsižvelgdama į faktą, kad valstybių narių finansinės atsakomybės tvarka gali ženkliai skirtis, |
| --- | --- |

(36)

Įstatymų numatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito atsako už kruopštų savo darbo atlikimą, todėl turėtų būti atsakingi už dėl jų nerūpestingumo atsiradusius finansinius nuostolius. Tačiau auditorių ir audito įmonių galimybę gauti profesinės civilinės atsakomybės draudimą gali įtakoti tai, ar jie turi neribotą finansinę atsakomybę. Savo ruožtu, Komisija ketina išnagrinėti šiuos klausimus, atsižvelgdama į faktą, kad valstybių narių finansinės atsakomybės tvarka gali ženkliai skirtis,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI

1 straipsnis

Dalykas

Ši direktyva apibrėžia metinės finansinės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės teisės aktų numatyto audito
  taisykles.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šioje direktyvoje taikomos tokios sąvokos:

| 1) | „Teisės aktų numatytas auditas“ — tai metinės finansinės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės auditas, jei jį reikalaujama atlikti pagal Bendrijos
  teisę
  ; |
| --- | --- |

1)

„Teisės aktų numatytas auditas“ — tai metinės finansinės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės auditas, jei jį reikalaujama atlikti pagal Bendrijos
  teisę
  ;

| 2) | „Teisės aktų nustatytas auditorius“ — tai fizinis asmuo, kurį valstybės narės kompetentinga institucija pagal šią direktyvą įgaliojo atlikti teisės aktų nustatytą auditą; |
| --- | --- |

2)

„Teisės aktų nustatytas auditorius“ — tai fizinis asmuo, kurį valstybės narės kompetentinga institucija pagal šią direktyvą įgaliojo atlikti teisės aktų nustatytą auditą;

| 3) | „Audito bendrovė“ — tai
  juridinis asmuo arba bet kitas
  subjektas, patvirtintas valstybės narės valdžios institucijų pagal šią direktyvą ir vykdantis istatymų numatytą auditą, nepriklausomai nuo juridinio statuso; |
| --- | --- |

3)

„Audito bendrovė“ — tai
  juridinis asmuo arba bet kitas
  subjektas, patvirtintas valstybės narės valdžios institucijų pagal šią direktyvą ir vykdantis istatymų numatytą auditą, nepriklausomai nuo juridinio statuso;

| 4) | „Trečiosios šalies audito subjektas“ — tai subjektas, kuris nepriklausomai nuo juridinio statuso, vykdo trečiojoje šalyje įregistruotos įmonės metinės arba konsoliduotos atskaitomybės auditą; |
| --- | --- |

4)

„Trečiosios šalies audito subjektas“ — tai subjektas, kuris nepriklausomai nuo juridinio statuso, vykdo trečiojoje šalyje įregistruotos įmonės metinės arba konsoliduotos atskaitomybės auditą;

| 5) | „Trečiosios šalies auditorius“ — tai fizinis asmuo, kuris vykdo trečiojoje šalyje įregistruotos įmonės metinės arba konsoliduotos atskaitomybės auditą; |
| --- | --- |

5)

„Trečiosios šalies auditorius“ — tai fizinis asmuo, kuris vykdo trečiojoje šalyje įregistruotos įmonės metinės arba konsoliduotos atskaitomybės auditą;

| 6) | „Grupės auditorius“ — tai teisės aktų numatytą auditą vykdantis
  auditorius (-iai)
  arba audito
  įmonė(-ės), kuri(-ios)
  atlieka teisės aktų numatytą konsoliduotos atskaitomybės auditą; |
| --- | --- |

6)

„Grupės auditorius“ — tai teisės aktų numatytą auditą vykdantis
  auditorius (-iai)
  arba audito
  įmonė(-ės), kuri(-ios)
  atlieka teisės aktų numatytą konsoliduotos atskaitomybės auditą;

| 7) | „Tinklas“ — tai platesnė struktūra:






  — | kurios tikslas – bendradarbiavimas ir kuriai
  priklauso teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius arba audito įmonė,
  ir |
| --- | --- | --- |

7)

„Tinklas“ — tai platesnė struktūra:

—

kurios tikslas – bendradarbiavimas ir kuriai
  priklauso teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius arba audito įmonė,
  ir

| — | kuri aiškiai siekia pasidalyti pelną ir kaštus arba naudoja bendrą nuosavybę, kontrolės ar valdymo sistemą, bendrą kokybės kontrolės politiką ir procedūras, bendrą verslo strategiją,
  tą patį prekės ženklą
  arba
  įdarbina
  didelę dalį tų pačių specialistų; |
| --- | --- |

—

kuri aiškiai siekia pasidalyti pelną ir kaštus arba naudoja bendrą nuosavybę, kontrolės ar valdymo sistemą, bendrą kokybės kontrolės politiką ir procedūras, bendrą verslo strategiją,
  tą patį prekės ženklą
  arba
  įdarbina
  didelę dalį tų pačių specialistų;

| 8) | „Su audito įmone susijusi įmonė“ – tai kiekviena įmonė, kurią su audito įmone sieja bendri savininkai, kontrolė ar vadovai, nepriklausomai nuo juridinio statuso; |
| --- | --- |

8)

„Su audito įmone susijusi įmonė“ – tai kiekviena įmonė, kurią su audito įmone sieja bendri savininkai, kontrolė ar vadovai, nepriklausomai nuo juridinio statuso;

| 9) | „Audito ataskaita“ – tai Direktyvos 78/660/EEB 51a straipsnyje ir Direktyvos 83/349/EEB 37 straipsnyje minima teisės aktų nustatyto auditoriaus arba audito įmonės teikiama ataskaita; |
| --- | --- |

9)

„Audito ataskaita“ – tai Direktyvos 78/660/EEB 51a straipsnyje ir Direktyvos 83/349/EEB 37 straipsnyje minima teisės aktų nustatyto auditoriaus arba audito įmonės teikiama ataskaita;

| 10) | „Kompetentingos institucijos“ — tai įstatymu paskirtos institucijos arba organai, atsakingi už teisės aktų numatytą auditą vykdančių auditorių ir audito įmonių
  arba konkrečių jų veiklos aspektų
  reguliavimą
  ir (arba)
  priežiūrą
  ; dėl to „kompetentinga institucija“ konkrečiame straipsnyje reiškia nuorodą į instituciją arba organą (-us), kuris (-ie) yra atsakingi už tame straipsnyje nurodytų funkcijų vykdymą
  ; |
| --- | --- |

10)

„Kompetentingos institucijos“ — tai įstatymu paskirtos institucijos arba organai, atsakingi už teisės aktų numatytą auditą vykdančių auditorių ir audito įmonių
  arba konkrečių jų veiklos aspektų
  reguliavimą
  ir (arba)
  priežiūrą
  ; dėl to „kompetentinga institucija“ konkrečiame straipsnyje reiškia nuorodą į instituciją arba organą (-us), kuris (-ie) yra atsakingi už tame straipsnyje nurodytų funkcijų vykdymą
  ;

| 11) | „Tarptautinio audito standartai“ — tai teisės aktų numatytam auditui aktualūs tarptautinio audito standartai bei susijusios
  ataskaitos ir standartai
  ; |
| --- | --- |

11)

„Tarptautinio audito standartai“ — tai teisės aktų numatytam auditui aktualūs tarptautinio audito standartai bei susijusios
  ataskaitos ir standartai
  ;

| 12) | „Tarptautiniai apskaitos standartai“ — tai Tarptautiniai apskaitos standartai, Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai (TFAS) ir su jais susijusios interpretacijos (SIC-IFRIC interpretacijos), šių standartų ir atitinkamų interpretacijų pakeitimai, standartai ir su jais susijusios interpretacijos, kuriuos ateityje paskelbs ar nustatys Tarptautinė apskaitos standartų taryba (TAST); |
| --- | --- |

12)

„Tarptautiniai apskaitos standartai“ — tai Tarptautiniai apskaitos standartai, Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai (TFAS) ir su jais susijusios interpretacijos (SIC-IFRIC interpretacijos), šių standartų ir atitinkamų interpretacijų pakeitimai, standartai ir su jais susijusios interpretacijos, kuriuos ateityje paskelbs ar nustatys Tarptautinė apskaitos standartų taryba (TAST);

| 13) | „visuomeninės reikšmės subjektai“ — tai subjektai,
  kurie valdomi pagal valstybės narės įstatymus ir kurių perleidžiamais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti reguliuojamose kitų valstybių narių rinkose pagal Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 18 punktą, kredito institucijos 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/12/EB dėl kredito institucijų veiklos pradėjimo ir vykdymo

   (16)

  1 straipsnio 1 punkto prasme ir draudimo bendrovės, kaip apibrėžta Direktyvos 91/674/EEB 2 straipsnio 1 dalyje. Valstybės narės visuomeninės reikšmės subjektams gali priskirti ir kitus subjektus, pvz., subjektus, kurie yra svarbūs visuomenei dėl jų verslo pobūdžio, dydžio arba jų darbuotojų skaičiaus; |
| --- | --- |

13)

„visuomeninės reikšmės subjektai“ — tai subjektai,
  kurie valdomi pagal valstybės narės įstatymus ir kurių perleidžiamais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti reguliuojamose kitų valstybių narių rinkose pagal Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 18 punktą, kredito institucijos 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/12/EB dėl kredito institucijų veiklos pradėjimo ir vykdymo

   (16)

  1 straipsnio 1 punkto prasme ir draudimo bendrovės, kaip apibrėžta Direktyvos 91/674/EEB 2 straipsnio 1 dalyje. Valstybės narės visuomeninės reikšmės subjektams gali priskirti ir kitus subjektus, pvz., subjektus, kurie yra svarbūs visuomenei dėl jų verslo pobūdžio, dydžio arba jų darbuotojų skaičiaus;

| 14) | „kooperatyvas“ — tai Europos kooperatinė bendrovė, kaip apibrėžta 2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1435/2003/EB dėl Europos kooperatinės bendrovės (SCE) statuto

   (17)

  1 straipsnyje, arba bet koks kooperatyvas, kuriam pagal Bendrijos teisę yra reikalingas teisės aktų numatytas auditas, kaip antai: kredito įstaigos, kaip numatyta direktyvos 2000/12/EB 1 straipsnio 1 punkte, ir draudimo bendrovės, apibrėžtos Direktyvos 91/674/EEB 2 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

14)

„kooperatyvas“ — tai Europos kooperatinė bendrovė, kaip apibrėžta 2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1435/2003/EB dėl Europos kooperatinės bendrovės (SCE) statuto

   (17)

  1 straipsnyje, arba bet koks kooperatyvas, kuriam pagal Bendrijos teisę yra reikalingas teisės aktų numatytas auditas, kaip antai: kredito įstaigos, kaip numatyta direktyvos 2000/12/EB 1 straipsnio 1 punkte, ir draudimo bendrovės, apibrėžtos Direktyvos 91/674/EEB 2 straipsnio 1 dalyje;

| 15) | „su audito veikla nesusijęs asmuo“ — tai bet koks fizinis asmuo, kuris iki pradėdamas dalyvauti viešosios priežiūros sistemos valdyme bent trejus metus nevykdė jokios teisės aktų numatyto audito veiklos, neturi balsavimo teisės audito įmonėje, nėra audito įmonės administracijos ar valdymo grupės narys ir nedirba arba nėra kitaip susijęs su jokia audito įmone; |
| --- | --- |

15)

„su audito veikla nesusijęs asmuo“ — tai bet koks fizinis asmuo, kuris iki pradėdamas dalyvauti viešosios priežiūros sistemos valdyme bent trejus metus nevykdė jokios teisės aktų numatyto audito veiklos, neturi balsavimo teisės audito įmonėje, nėra audito įmonės administracijos ar valdymo grupės narys ir nedirba arba nėra kitaip susijęs su jokia audito įmone;

| 16) | „pagrindinis audito partneris(-iai)“ — tai:










  a) | teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius(-iai), kurį(-iuos) audito įmonė skiria atlikti vieną ar kitą teisės aktų numatytą auditą audito įmonės vardu ir kurie yra atsakingi už tokio teisės aktų numatyto audito rezultatus; arba |
| --- | --- | --- |

16)

„pagrindinis audito partneris(-iai)“ — tai:

a)

teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius(-iai), kurį(-iuos) audito įmonė skiria atlikti vieną ar kitą teisės aktų numatytą auditą audito įmonės vardu ir kurie yra atsakingi už tokio teisės aktų numatyto audito rezultatus; arba

| b) | (grupės audito atveju) teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius(-iai), kurį(-iuos) audito įmonė įpareigoja atlikti vieną ar kitą teisės aktų numatytą auditą ir kurie yra atsakingi už tokio teisės aktų numatyto audito rezultatus grupės lygiu, bei teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius(-iai), kuris(-ie) yra atsakingas(-i) dukterinių įmonių lygiu; arba |
| --- | --- |

b)

(grupės audito atveju) teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius(-iai), kurį(-iuos) audito įmonė įpareigoja atlikti vieną ar kitą teisės aktų numatytą auditą ir kurie yra atsakingi už tokio teisės aktų numatyto audito rezultatus grupės lygiu, bei teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius(-iai), kuris(-ie) yra atsakingas(-i) dukterinių įmonių lygiu; arba

| c) | teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius(-iai), kuris(-ie) pasirašo audito ataskaitą. |
| --- | --- |

c)

teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius(-iai), kuris(-ie) pasirašo audito ataskaitą.

II SKYRIUS

TVIRTINIMAS, TĘSTINIS MOKYMAS, ABIPUSIS PRIPAŽINIMAS

3 straipsnis

Teisės aktų nustatytų auditorių ar audito įmonių tvirtinimas

1.   
  Teisės aktų numatytą auditą gali atlikti tik tie teisės aktų numatytą auditą vykdantys auditoriai arba audito įmonės, kuriuos patvirtina valstybė narė, kurioje vykdomas teisės aktų numatytas auditas.

2.   
  Kiekviena valstybė narė skiria kompetentingas institucijas, kurios yra atsakingos už teisės aktų numatytą auditą vykdančių auditorių ir audito įmonių tvirtinimą.

Kompetentingos institucijos gali būti profesiniai susivienijimai, su sąlyga, kad jas kontroliuoja viešosios priežiūros sistema, kaip numatyta šioje direktyvoje.

3.
     
  Nepažeisdamos 11 straipsnio kompetentingos valstybių narių institucijos teisės aktų numatytą auditą vykdančiais auditoriais gali skirti tik fizinius asmenis, kurie atitinka bent tuos reikalavimus, kurie išdėstyti 4 ir 6-10 straipsniuose.

4.   Kompetentingos valstybių narių institucijos
  kaip teisės aktų numatytą auditą vykdančias įmones gali tvirtinti tik tas įmones, kurios tenkina toliau pateikiamų a—d punktų reikalavimus. Valstybės narės gali nustatyti papildomus reikalavimus tik c punktui. Tokie reikalavimai turi atitikti keliamus tikslus ir apimti tik tai, kas yra griežtai reikalinga.

| a) | Fiziniai asmenys, kurie vykdo teisės aktų numatytą auditą įmonės vardu
  turi atitikti bent tuos reikalavimus
  , kurie išdėstyti 4 ir 6-12 straipsniuose, ir turi turėti
  tos
  valstybės narės įgaliojimus vykdyti teisės aktų numatytą auditą
  ; |
| --- | --- |

a)

Fiziniai asmenys, kurie vykdo teisės aktų numatytą auditą įmonės vardu
  turi atitikti bent tuos reikalavimus
  , kurie išdėstyti 4 ir 6-12 straipsniuose, ir turi turėti
  tos
  valstybės narės įgaliojimus vykdyti teisės aktų numatytą auditą
  ;

| b) | Didžioji dalis balsų turi priklausyti audito įmonėms
  , kurios yra patvirtintos bet kurioje kitoje
  valstybėje narėje
  , arba fiziniams asmenims, kurie atitinka bent tuos reikalavimus, kurie yra numatyti 4 ir 6-12 straipsniuose. Valstybės narės gali numatyti, kad tokie fiziniai asmenys būtų taip pat patvirtinti kitoje valstybėje narėje. Vykdyti teisės aktų numatytą kooperatyvų ar panašių ūkio subjektų auditą, kaip numatyta Direktyvos 86/635/EEB 45 straipsnyje, valstybės narės gali nustatyti papildomas konkrečias sąlygas dėl balsavimo teisių; |
| --- | --- |

b)

Didžioji dalis balsų turi priklausyti audito įmonėms
  , kurios yra patvirtintos bet kurioje kitoje
  valstybėje narėje
  , arba fiziniams asmenims, kurie atitinka bent tuos reikalavimus, kurie yra numatyti 4 ir 6-12 straipsniuose. Valstybės narės gali numatyti, kad tokie fiziniai asmenys būtų taip pat patvirtinti kitoje valstybėje narėje. Vykdyti teisės aktų numatytą kooperatyvų ar panašių ūkio subjektų auditą, kaip numatyta Direktyvos 86/635/EEB 45 straipsnyje, valstybės narės gali nustatyti papildomas konkrečias sąlygas dėl balsavimo teisių;

| c) | Didžioji dalis
  (iki 75 proc.)
  audito įmonių administravimo arba valdymo grupės narių turi būti
  audito
  įmonės
  ,
  kurios yra patvirtintos bet kurioje kitoje valstybėje narėje
  , arba fiziniai asmenys, kurie atitinka bent 4 ir 6-12 straipsniuose numatytus reikalavimus. Valstybės narės gali numatyti, kad tokie fiziniai asmenys būtų taip pat patvirtinti kitoje valstybėje narėje.
  Ten, kur toks organas sudarytas iš ne daugiau kaip dviejų narių, vienas šių narių turi
  atitikti bent šiame straipsnyje numatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

Didžioji dalis
  (iki 75 proc.)
  audito įmonių administravimo arba valdymo grupės narių turi būti
  audito
  įmonės
  ,
  kurios yra patvirtintos bet kurioje kitoje valstybėje narėje
  , arba fiziniai asmenys, kurie atitinka bent 4 ir 6-12 straipsniuose numatytus reikalavimus. Valstybės narės gali numatyti, kad tokie fiziniai asmenys būtų taip pat patvirtinti kitoje valstybėje narėje.
  Ten, kur toks organas sudarytas iš ne daugiau kaip dviejų narių, vienas šių narių turi
  atitikti bent šiame straipsnyje numatytus reikalavimus;

| d) | Įmonė atitinka 4 straipsnyje numatytą reikalavimą. |
| --- | --- |

d)

Įmonė atitinka 4 straipsnyje numatytą reikalavimą.

4 straipsnis

Nepriekaištinga reputacija

Kompetentingos valstybės narės institucijos
  gali
  tvirtinti tuos fizinius asmenis arba įmones, kurių reputacija yra
  nepriekaištinga.

5 straipsnis

Patvirtinimo panaikinimas

1.   Patvirtinimas vykdyti teisės aktų numatytą auditą auditoriui arba audito bendrovei gali būti atšauktas, jei buvo rimtai pakenkta to asmens arba audito bendrovės reputacijai.
  Valstybės narės gali suteikti tam tikrą laiko tarpą, per kurį būtų galima pasiekti geros reputacijos reikalavimus.

2.   Patvirtinimas vykdyti teisės aktų numatytą auditą audito bendrovei gali būti atšauktas, jei nevykdomi 3 straipsnio
  4 dalies b ir c punktų
  reikalavimai. Valstybės narės gali suteikti
  atitinkamą laiko tarpą,
  per kurį būtų galima pasiekti šiuos reikalavimus.

3.
     
  Jei dėl vienos ar kitos priežasties teisės aktų numatytą auditą vykdančiam auditoriui ar audito įmonei yra atšaukiamas patvirtinimas vykdyti teisės aktų numatytą auditą, tai atlikusios valstybės narės kompetentinga institucija praneša apie šį įvykį ir jo priežastis kompetentingoms kitų valstybių narių, kuriose yra patvirtintas teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius arba audito įmonė institucijoms, kurių duomenys registruoti pirmosios valstybės narės registre pagal 15 straipsnio 3 dalį.

6 straipsnis

Profesinė kvalifikacija

Nepažeidžiant 11 straipsnio reikalavimų
  fizinis asmuo gali būti patvirtintas vykdyti teisės aktų numatytą auditą tik po to, kai jis atitinka universiteto stojimo
  arba lygiaverčių
  egzaminų reikalavimus, baigia teorinio parengimo ir praktinio parengimo kursus ir išlaiko
  atitinkamos

  valstybės

  narės

  organizuojamą ar pripažintą universiteto baigiamojo egzamino
  arba lygiaverčio
  profesinės kompetencijos lygio egzaminą.

7 straipsnis

Profesinės kompetencijos egzaminas

6 straipsnyje nurodytu profesinės kompetencijos egzaminu užtikrinamas būtinas teorinių žinių lygis tų disciplinų, kurios susijusios su teisės aktų nustatyto audito atlikimu, bei gebėjimas pritaikyti tokias žinias praktikoje. Bent dalis šio egzamino turi būti laikoma raštu.

8 straipsnis

Teorinių žinių patikrinimas

1.   Į egzaminą įeinantis teorinių žinių testas visų pirma apima šiuos dalykus:

| a) | bendroji apskaitos teorija ir principai, |
| --- | --- |

a)

bendroji apskaitos teorija ir principai,

| b) | su metinių ir konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimu susiję teisiniai reikalavimai ir standartai, |
| --- | --- |

b)

su metinių ir konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimu susiję teisiniai reikalavimai ir standartai,

| c) | tarptautiniai apskaitos standartai, |
| --- | --- |

c)

tarptautiniai apskaitos standartai,

| d) | finansų analizė, |
| --- | --- |

d)

finansų analizė,

| e) | sąnaudų ir valdymo apskaita, |
| --- | --- |

e)

sąnaudų ir valdymo apskaita,

| f) | rizikos valdymas ir vidaus kontrolė, |
| --- | --- |

f)

rizikos valdymas ir vidaus kontrolė,

| g) | auditas
  ir profesiniai įgūdžiai, |
| --- | --- |

g)

auditas
  ir profesiniai įgūdžiai,

| h) | su teisės aktų numatytu auditu ir jį atliekančiais auditoriais susiję teisiniai reikalavimai ir profesiniai standartai, |
| --- | --- |

h)

su teisės aktų numatytu auditu ir jį atliekančiais auditoriais susiję teisiniai reikalavimai ir profesiniai standartai,

| i) | tarptautiniai audito
  standartai, |
| --- | --- |

i)

tarptautiniai audito
  standartai,

| j) | profesinė
  etika ir nepriklausomumas. |
| --- | --- |

j)

profesinė
  etika ir nepriklausomumas.

2.   Jis taip pat apima
  bent jau
  šiuos dalykus tiek, kiek jie siejasi su auditu:

| a) | įmonių įstatymas ir įmonių valdymas, |
| --- | --- |

a)

įmonių įstatymas ir įmonių valdymas,

| b) | nemokumo įstatymas ir panašios procedūros, |
| --- | --- |

b)

nemokumo įstatymas ir panašios procedūros,

| c) | mokesčių teisė, |
| --- | --- |

c)

mokesčių teisė,

| d) | civilinė ir prekybos teisė, |
| --- | --- |

d)

civilinė ir prekybos teisė,

| e) | socialinės apsaugos įstatymas ir darbo teisė, |
| --- | --- |

e)

socialinės apsaugos įstatymas ir darbo teisė,

| f) | informacinės technologijos ir kompiuterinės sistemos, |
| --- | --- |

f)

informacinės technologijos ir kompiuterinės sistemos,

| g) | verslas, bendroji ir finansų ekonomika, |
| --- | --- |

g)

verslas, bendroji ir finansų ekonomika,

| h) | matematika ir statistika, |
| --- | --- |

h)

matematika ir statistika,

| i) | pagrindiniai įmonių finansinio valdymo principai. |
| --- | --- |

i)

pagrindiniai įmonių finansinio valdymo principai.

3.   Pagal 48 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą Komisija gali pritaikyti dalykų, kuriuos reikėtų įtraukti į 1 dalyje nurodytą teorinį testą, sąrašą.
  Priimdama šias įgyvendinimo priemones Komisija atsižvelgs į audito ir audito profesijos pokyčius.

9 straipsnis

Išimtys

1.   Nukrypdama nuo 7 ir 8 straipsniuose nustatytų reikalavimų, valstybė narė gali nustatyti, kad asmuo, išlaikęs universitetinį ar lygiavertį egzaminą, arba turintis universitetinį išsilavinimą ar lygiavertį išsilavinimą vienoje ar daugiau iš 8 straipsnyje išvardytų disciplinų, gali būti atleistas nuo šių disciplinų teorijos egzamino.

2.   Nukrypdama nuo 7 straipsnyje nustatyto reikalavimo, valstybė narė gali nustatyti, kad asmuo, turintis universitetinį išsilavinimą ar lygiavertį išsilavinimą vienoje ar daugiau iš 8 straipsnyje išvardytų disciplinų, gali būti atleistas nuo egzamino, kurio metu tikrinamas gebėjimas taikyti įgytas teorines žinias praktikoje, jeigu toks asmuo baigė atitinkamos disciplinos praktinio parengimo kursą ir išlaikė egzaminą ar turi valstybės pripažintą diplomą.

10 straipsnis

Praktiniai mokymai

1.   Siekiant užtikrinti galimybę teorines žinias, kurių patikrinimas įtraukiamas į egzaminą taikyti praktikoje, praktikantas turi baigti mažiausiai trejų metų trukmės praktinius mokymus, tarp jų – metinės atskaitomybės audito, konsoliduotų sąskaitų arba panašių finansinių ataskaitų srityje. Mažiausiai du trečdaliai tokių praktinių mokymų turėtų baigtis kurioje nors valstybėje narėje teisės aktais nustatyto auditoriaus arba audito įmonės patikrinimu.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad visas parengimas būtų atliekamas vadovaujant asmenims, kurie tinkamai garantuoja savo gebėjimą suteikti
  praktinį
  parengimą.

11 straipsnis

Ilgalaikės praktinės patirties metu įgyjama kvalifikacija

Valstybės narės gali patvirtinti teisės aktų numatytą auditą vykdančiu auditoriumi asmenį, kuris neatitinka 6 straipsnyje numatytų reikalavimų, jei jis
  arba ji
  gali įrodyti:

| a) | kad jis
  arba ji
  15 metų užsiėmė profesine veikla, dėl kurios įgijo pakankamai patirties finansų, teisės ir buhalterinės apskaitos srityse, bei yra išlaikęs (-usi) profesinės kompetencijos egzaminą, nustatytą
  7 straipsnyje
  , arba |
| --- | --- |

a)

kad jis
  arba ji
  15 metų užsiėmė profesine veikla, dėl kurios įgijo pakankamai patirties finansų, teisės ir buhalterinės apskaitos srityse, bei yra išlaikęs (-usi) profesinės kompetencijos egzaminą, nustatytą
  7 straipsnyje
  , arba

| b) | kad jis
  arba ji
  7 metus užsiėmė profesine veikla tose srityse ir baigė praktinio parengimo kursą, numatytą 10 straipsnyje, bei išlaikė profesinės kompetencijos egzaminą, numatytą
  7 straipsnyje
  . |
| --- | --- |

b)

kad jis
  arba ji
  7 metus užsiėmė profesine veikla tose srityse ir baigė praktinio parengimo kursą, numatytą 10 straipsnyje, bei išlaikė profesinės kompetencijos egzaminą, numatytą
  7 straipsnyje
  .

12 straipsnis

Praktinių mokymų ir teorinio instruktažo derinimas

1.   Valstybės narės gali imtis priemonių, kad 8 straipsnyje nurodomų dalykų teorinio instruktažo laikotarpis būtų skaičiuojamas kaip 11 straipsnyje minimas profesinės veiklos laikotarpis užtikrinant, kad toks instruktažas būtų baigiamas valstybės pripažinto auditoriaus atestavimu. Toks instruktažas negali trukti mažiau nei vienerius metus, o kaip profesinės veiklos laikotarpį galima skaičiuoti daugiausiai ketverius metus.

2.   Profesinės veiklos mokymo trukmė, kaip ir praktinis parengimo laikotarpis, negali būti trumpesnė nei teorinis kursas ir praktinis parengimas, kurio reikalaujama pagal
  10 straipsnį.

13 straipsnis

Nuolatinis mokymasis

Valstybės narės turi užtikrinti, kad teisės aktais nustatyti auditoriai dalyvautų atitinkamose nuolatinio mokymo programose ir taip palaikytų pakankamą teorinių žinių, profesinių įgūdžių ir vertybių lygį, o nesilaikantiems nuolatinio mokymo reikalavimų būtų taikomos atitinkamos 30 straipsnyje nurodytos sankcijos.

14 straipsnis

Auditorių iš kitų valstybių narių tvirtinimas

Valstybių narių kompetentingos institucijos numato nepriklausomą auditą vykdančių auditorių, kurie yra patvirtinti kitose valstybėse narėse, tvirtinimo tvarką. Tokia tvarka neturėtų numatyti daugiau negu sugebėjimų egzaminą, kaip numatyta Direktyvos 89/48/EEB (18) 4 straipsnyje. Sugebėjimų egzaminas,
  kuris vyksta viena iš kalbų, leidžiamų vartoti pagal atitinkamos valstybės narės priimtas kalbų vartojimo taisykles,
  yra skirtas įvertinti auditoriaus žinias tik apie atitinkamos valstybės narės įstatymus ir reglamentus, kiek jie gali būti svarbūs vykdant teisės aktų numatytą auditą.

III SKYRIUS

REGISTRACIJA

15 straipsnis

Viešasis registras

1.   Valstybės narės užtikrina, kad teisės aktų numatytam auditui atlikti patvirtinti auditoriai ir audito bendrovės būtų įtraukti į viešąjį registrą, kaip tai yra nurodyta 16 ir 17 straipsniuose.
  Išskirtinėmis aplinkybėmis valstybės narės gali nukrypti nuo šio straipsnio ir 16 straipsnio reikalavimų dėl informacijos atskleidimo, kiek tai yra būtina norint sumažinti gresiantį ir didelį pavojų bet kurio asmens saugumui.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienas teisės aktų numatytą auditą atliekantis auditorius ar audito įmonė būtų identifikuojami valstybės registre individualiu numeriu. Registravimo informacija
  saugoma registre
  elektronine forma ir yra elektroniniu būdu prieinama visuomenei.

3.   Valstybės registre turi būti nurodyti kompetentingų institucijų pavadinimai ir adresai, kurios yra atsakingos už
  patvirtinimą, kaip numatyta 3 straipsnyje,
  kokybės reikalavimų priežiūrą, kaip tai numatyta pagal 29 straipsnio reikalavimus, auditorių ir audito įmonių veiklos tyrimą ir sankcijų taikymą, kaip tai numatyta pagal 30 straipsnio reikalavimus, ir viešąją priežiūrą, kaip tai numatyta pagal 32 straipsnio reikalavimus.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad valstybės registras pradėtų visiškai veikti iki... (19).

16 straipsnis

Patvirtintų auditorių registravimas

1.
     Viešajame registre turi būti bent ši minimali informacija apie teisės aktų numatytą auditą vykdančius auditorius:

| a) | vardas, adresas ir registracijos numeris; |
| --- | --- |

a)

vardas, adresas ir registracijos numeris;

| b) | jei yra, audito įmonės (-ių)
  pavadinimas, adresas, interneto svetainės adresas ir registracijos numeris
  , kurioje dirba teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius ir su kuria (-iomis) kaip partneris ar kaip kitaip jis yra susijęs; |
| --- | --- |

b)

jei yra, audito įmonės (-ių)
  pavadinimas, adresas, interneto svetainės adresas ir registracijos numeris
  , kurioje dirba teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius ir su kuria (-iomis) kaip partneris ar kaip kitaip jis yra susijęs;

| c) | visi kiti teisės aktų numatytą auditą vykdančio auditoriaus registravimo kitų valstybių narių ir trečiųjų šalių kompetentingose institucijose duomenys, įskaitant registravimo institucijos (-ų) pavadinimą (-us) ir, jei tinkama, registracijos numerį (-ius). |
| --- | --- |

c)

visi kiti teisės aktų numatytą auditą vykdančio auditoriaus registravimo kitų valstybių narių ir trečiųjų šalių kompetentingose institucijose duomenys, įskaitant registravimo institucijos (-ų) pavadinimą (-us) ir, jei tinkama, registracijos numerį (-ius).

2.
     
  Trečiųjų šalių auditoriai, registruoti pagal 45 straipsnį, būtinai registruojami kaip trečiųjų šalių auditoriai, o ne teisės aktų numatytą auditą vykdantys auditoriai.

17 straipsnis

Audito įmonių registracija

1.
     Viešajame registre turi būti bent ši minimali informacija apie audito įmones:

| a) | pavadinimas, adresas ir registracijos numeris; |
| --- | --- |

a)

pavadinimas, adresas ir registracijos numeris;

| b) | teisinė forma; |
| --- | --- |

b)

teisinė forma;

| c) | kontaktinė informacija, pagrindinis kontaktinis asmuo ir, jei yra, interneto svetainės adresas; |
| --- | --- |

c)

kontaktinė informacija, pagrindinis kontaktinis asmuo ir, jei yra, interneto svetainės adresas;

| d) | atstovybių kiekvienoje valstybėje narėje adresas; |
| --- | --- |

d)

atstovybių kiekvienoje valstybėje narėje adresas;

| e) | kiekvieno auditoriaus, kuris dirba audito įmonėje, yra audito įmonės partneris ar yra kitaip su ja susijęs, vardas ir registracijos numeris; |
| --- | --- |

e)

kiekvieno auditoriaus, kuris dirba audito įmonėje, yra audito įmonės partneris ar yra kitaip su ja susijęs, vardas ir registracijos numeris;

| f) | visų savininkų ir akcijų turėtojų vardai ir darbo adresai; |
| --- | --- |

f)

visų savininkų ir akcijų turėtojų vardai ir darbo adresai;

| g) | administracinių ar valdymo organų narių vardai ir darbo adresai; |
| --- | --- |

g)

administracinių ar valdymo organų narių vardai ir darbo adresai;

| h) | jei yra, skelbiama priklausomybė tinklui ir jam priklausančių įmonių ir filialų pavadinimų bei adresų sąrašas arba nuoroda, kur yra skelbiama tokia informacija; |
| --- | --- |

h)

jei yra, skelbiama priklausomybė tinklui ir jam priklausančių įmonių ir filialų pavadinimų bei adresų sąrašas arba nuoroda, kur yra skelbiama tokia informacija;

| i) | visi kiti audito įmonės kaip audito subjekto registravimo kitų valstybių narių ir trečiųjų šalių kompetentingose institucijose duomenys, įskaitant registravimo institucijos (-ų) pavadinimą (-us) ir, jei tinkama, registravimo numerį (-ius). |
| --- | --- |

i)

visi kiti audito įmonės kaip audito subjekto registravimo kitų valstybių narių ir trečiųjų šalių kompetentingose institucijose duomenys, įskaitant registravimo institucijos (-ų) pavadinimą (-us) ir, jei tinkama, registravimo numerį (-ius).

2.
     
  Trečiųjų šalių audito įmonės, registruotos pagal 45 straipsnyje nurodytus reikalavimus, yra būtinai registruojamos kaip trečiųjų šalių audito įmonės.

18 straipsnis

Registravimo informacijos atnaujinimas

Valstybės narės užtikrina, kad auditoriai ir audito įmonės nedelsiant informuotų kompetentingas viešąjį registrą prižiūrinčias institucijas apie bet kokį šiame registre esančios informacijos pasikeitimą. Registras atnaujinamas nedelsiant, iš karto po perspėjimo apie informacijos pasikeitimą.

19 straipsnis

Atsakomybė už informaciją registre

Informaciją,
  suteiktą atitinkamoms kompetentingoms institucijoms
  pagal
  16, 17 ir 18 straipsnius,
  patvirtina parašu teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius arba audito bendrovė.
  Jei kompetentinga institucija numato duomenų teikimą elektroniniu būdu, tai
  gali būti padaryta,
  pvz.,
  naudojant elektroninio parašo priemonę pagal 1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/93/EB dėl Bendrijos elektroninių parašų reguliavimo sistemos
   (20) 2 straipsnio 1 punktą.

20 straipsnis

Kalba

1.   Viešajame registre įtraukta informacija turi būti pateikta viena iš kalbų, leidžiamų vartoti pagal atitinkamos valstybės narės priimtas kalbų vartojimo taisykles.

2.   Valstybės narės papildomai gali leisti į viešąjį registrą įtraukti informaciją bet kuria kita oficialiąja Bendrijos kalba (kalbomis). Valstybės narės gali pareikalauti tvirtinamos informacijos vertimo.

Visais atvejais, atitinkama valstybė narė užtikrina, kad registre būtų nurodoma ar vertimas buvo patvirtintas, ar nebuvo.

IV SKYRIUS

PROFESINĖ ETIKA,
  NEPRIKLAUSOMUMAS IR
  PROFESINĖS PASLAPTIES SAUGOJIMAS

21 straipsnis

Profesinė etika

1.   Valstybės narės garantuoja, kad visi teisės aktų numatytą auditą vykdantys auditoriai ir audito įmonės laikosi profesinės etikos principų.
  Šie principai
  numato
  bent jau jų vykdomą atstovavimo visuomenės interesams funkciją,
  sąžiningumą ir objektyvumą, profesinę kompetenciją ir uolumą.

2.   
  Siekdama užtikrinti pasitikėjimą auditu ir vienodą 1 dalies taikymą
  Komisija,
  laikydamasi 48 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos,
  gali priimti
  su
  profesinės etikos
  principais susijusias
  įgyvendinimo
  priemones
  .

22 straipsnis

Nepriklausomumas ir objektyvumas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad teisės aktų numatytą auditą atliekantis auditorius
  ir (arba)
  audito įmonė nepriklauso nuo audituojamo subjekto
  ir nedalyvauja
  priimant audituojamos
  įmonės sprendimus.

2.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad įstatymu numatytas auditorius arba audito įmonė neatlieka įstatymu numatyto audito, jei yra tiesioginis arba netiesioginis finansinis, verslo, įdarbinimo arba kitas ryšys tarp įstatymu numatyto auditoriaus, audito įmonės arba audito tinklo – įskaitant papildomų paslaugų teikimą — ir audituojamo subjekto, kuris objektyvios, tinkamos ir informuotos trečiosios šalies nuomone pakenkė įstatymu numatyto auditoriaus ar audito įmonės nepriklausomumui. Jei įstatymu numatyto auditoriaus ar audito įmonės nepriklausomumui iškilo grėsmė, pvz., neobjektyvumas, savanaudiški interesai, tarpininkavimas, draugiški santykiai, pasitikėjimas ar įbauginimas, įstatymu numatytas auditorius arba audito įmonės privalo taikyti apsaugos priemones, kad sumažintų šią grėsmę. Kai pavojus įstatymu numatyto auditoriaus ar audito įmonės nepriklausomumui yra didesnis nei naudojamos apsaugos priemonės, įstatymu numatytas auditorius ir audito įmonė neturėtų atlikti įstatymu numatyto audito.

Be to, valstybės narės užtikrina, kad vykdant teisės aktų numatytą visuomeninės reikšmės subjektų auditą, teisės aktų numatytas auditorius ar audito įmonė, jei reikia apsaugoti teisės aktų numatyto auditoriaus ar audito įmonės nepriklausomumą, nevykdytų teisės aktų numatyto audito savikontrolės arba savanaudiškų interesų atvejais.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad įstatymų numatytą auditą vykdantis auditorius arba audito įmonė audito dokumentuose nurodytų
  svarbius auditorių
  nepriklausomumo rizikos faktorius ir jų įtakai sumažinti taikomas apsaugos priemones.

4.
     
  Siekdama užtikrinti pasitikėjimą auditu ir vienodą 1 bei 2 dalių taikymą, Komisija gali, pagal 48 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, priimti principais pagrįstas įgyvendinimo priemones dėl:

| a) | 3 dalyje nurodytų rizikos faktorių ir apsaugos priemonių; |
| --- | --- |

a)

3 dalyje nurodytų rizikos faktorių ir apsaugos priemonių;

| b) | situacijų, kurioms esant rizikos faktorių, kaip numatyta 3 dalyje, reikšmingumas yra toks didelis, kad kyla pavojus teisės aktų numatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės nepriklausomumui; |
| --- | --- |

b)

situacijų, kurioms esant rizikos faktorių, kaip numatyta 3 dalyje, reikšmingumas yra toks didelis, kad kyla pavojus teisės aktų numatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės nepriklausomumui;

| c) | klausimo, ar teisės aktų numatytas auditas gali arba negali būti atliekamas savikontrolės ir savanaudiškų interesų atvejais, nurodytais 2 dalyje. |
| --- | --- |

c)

klausimo, ar teisės aktų numatytas auditas gali arba negali būti atliekamas savikontrolės ir savanaudiškų interesų atvejais, nurodytais 2 dalyje.

23 straipsnis

Konfidencialumas ir profesinė paslaptis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visa informacija ir dokumentai, prie kurių vykdydami teisės aktų numatytą auditą prieina auditoriai ir audito įmonės, būtų apsaugoti reikiamomis konfidencialumo ir profesinės paslapties taisyklėmis.

2.   Teisės aktų numatytą auditą vykdantiems auditoriams ir audito įmonėms skirtos konfidencialumo ir profesinės paslapties taisyklės neturėtų apsunkinti
  šios direktyvos nuostatų vykdymo
  .

3.
     
  Kai teisės aktų numatytą auditą vykdantis auditorius arba audito įmonė turi būti pakeisti kitu teisės aktų numatytą auditą atliekančiu auditoriumi arba audito įmone, auditą vykdęs auditorius arba audito įmonė turi suteikti visą reikiamą informaciją apie audituojamą įmonę audito vykdymą perimančiam auditoriui arba audito įmonei.

4.
     
  Teisės aktų numatytą auditą vykdančiam auditoriui arba audito įmonei, kurie nebedalyvauja atliekant konkrečią audito užduotį, arba buvusiems teisės aktų numatyto audito auditoriams ir audito įmonėms ir toliau taikomos 1 ir 2 dalyse numatytos nuostatos.

24 straipsnis

Auditorių, vykdančių teisės aktų nustatytą auditą audito įmonių užsakymu nepriklausomumas ir objektyvumas

Valstybės narės užtikrina, kad audito įmonių savininkai ir akcininkai, o taip pat tokios įmonės arba jos filialo administracijos, valdymo ir priežiūros institucijų nariai nedalyvautų atliekant teisės aktų nustatytą auditą tokiu būdu, kuris galėtų pakenkti audito įmonės užsakymu teisės aktų nustatytą auditą vykdančio auditoriaus nepriklausomumui ir objektyvumui.

25 straipsnis

Audito mokesčiai

Valstybės narės užtikrina, kad bus vadovaujamasi atitinkamomis taisyklėmis siekiant užtikrinti, kad teisės aktų nustatyti mokesčiai už
  auditą:

| a) | nebūtų
  veikiami arba apibrėžti papildomų audituojamai įmonei teikiamų paslaugų; |
| --- | --- |

a)

nebūtų
  veikiami arba apibrėžti papildomų audituojamai įmonei teikiamų paslaugų;

| b) | juos nustatant nebūtų remiamasi kokiomis nors sąlygomis. |
| --- | --- |

b)

juos nustatant nebūtų remiamasi kokiomis nors sąlygomis.

V SKYRIUS

AUDITO STANDARTAI IR AUDITO ATASKAITOS

26 straipsnis

Audito standartai

1.   Valstybės narės reikalauja teisės aktų numatyto auditoriaus ir audito įstaigų atlikti teisės aktų numatytą auditą laikantis tarptautinių audito standartų, kuriuos priėmė Komisija pagal 48 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą.
  Valstybės narės gali taikyti nacionalinius audito standartus tol, kol Komisija dar nepriėmė tos srities tarptautinių audito standartų. Priimti tarptautiniai audito standartai išsamiai skelbiami visomis oficialiomis Bendrijos kalbomis Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   
  Laikydamasi 48 straipsnio 2 dalyje numatytos tvarkos Komisija gali priimti sprendimą dėl tarptautinių audito standartų taikymo Bendrijos teritorijoje. Komisija
  priima sprendimą taikyti tarptautinius audito standartus
  Bendrijoje tik
  tada, jei jie:

| a) | yra visuotinai priimti tarptautiniu mastu ir yra plėtojami taikant atitinkamą tvarką, vadovaujantis skaidrumo principais ir įtraukiant viešąsias priežiūros organizacijas; |
| --- | --- |

a)

yra visuotinai priimti tarptautiniu mastu ir yra plėtojami taikant atitinkamą tvarką, vadovaujantis skaidrumo principais ir įtraukiant viešąsias priežiūros organizacijas;

| b) | prisideda prie

  aukšto metinės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės patikimumo
  ir kokybės

  lygio pagal principus, kurie nurodyti Direktyvos 78/660/EEB 2 straipsnio 3 dalyje ir Direktyvos 83/349/EEB 16 straipsnio 3 dalyje
  ; ir |
| --- | --- |

b)

prisideda prie

  aukšto metinės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės patikimumo
  ir kokybės

  lygio pagal principus, kurie nurodyti Direktyvos 78/660/EEB 2 straipsnio 3 dalyje ir Direktyvos 83/349/EEB 16 straipsnio 3 dalyje
  ; ir

| c) | prisideda prie Europos visuomenės gerovės kūrimo. |
| --- | --- |

c)

prisideda prie Europos visuomenės gerovės kūrimo.

3.   Valstybės narės gali
  įvesti audito
  tvarką
  arba nustatyti papildomus reikalavimus, arba išimtiniais atvejais panaudoti atskiras tarptautinių audito standartų dalis
  , jei tai reikalinga dėl specifinių
  nacionalinių teisinių
  reikalavimų, susijusių su teisės aktų numatytu auditu. Valstybės narės
  užtikrina, kad ši papildoma audito tvarka arba reikalavimai atitiktų šio straipsnio 2 dalies b ir c punktų nuostatas, ir prieš priimdamos juos apie tai
  praneša Komisijai
  ir kitoms valstybėms narėms. Išskirtiniu atveju, kai panaudojamos atskiros tarptautinio audito standarto dalys, valstybės narės praneša savo specifinius nacionalinius teisinius reikalavimus, taip pat jų išsaugojimo pagrindą Komisijai ir valstybėms narėms ne vėliau kaip šeši mėnesiai iki jų priėmimo nacionaliniu lygiu, o tuo atveju, kai tarptautinio audito standarto priėmimo momentu reikalavimai jau yra priimti, ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo atitinkamo tarptautinio audito standarto priėmimo.

4.
     
  Pasibaigus 53 straipsnio 1 dalyje nustatytam perkėlimo terminui valstybės narės dvejų metų laikotarpiui gali įvesti papildomus reikalavimus, susijusius su metinės ir konsoliduotos atskaitomybės teisės aktų numatytu auditu.

27 straipsnis

Teisės aktais nustatytas konsoliduotų sąskaitų auditas

Valstybės narės užtikrina, kad vykdant teisės aktų nustatytą įmonių grupių konsoliduotų sąskaitų auditą:

| a) | grupės auditorius visiškai atsako už konsoliduotų sąskaitų audito ataskaitą; |
| --- | --- |

a)

grupės auditorius visiškai atsako už konsoliduotų sąskaitų audito ataskaitą;

| b) | grupės auditorius
  patikrina ir grupės auditui
  išsaugo savo patikrintus audito, kurį atliko
  trečiosios šalies auditorius (-iai), teisės aktų numatytas auditorius (-iai), trečiosios šalies audito subjektas (-ai) ar audito įmonė (-ės),
  dokumentus
  . Grupės auditoriaus išsaugotų dokumentų pakanka atitinkamai kompetentingai institucijai tinkamai patikrinti grupės auditoriaus darbą; |
| --- | --- |

b)

grupės auditorius
  patikrina ir grupės auditui
  išsaugo savo patikrintus audito, kurį atliko
  trečiosios šalies auditorius (-iai), teisės aktų numatytas auditorius (-iai), trečiosios šalies audito subjektas (-ai) ar audito įmonė (-ės),
  dokumentus
  . Grupės auditoriaus išsaugotų dokumentų pakanka atitinkamai kompetentingai institucijai tinkamai patikrinti grupės auditoriaus darbą;

| c) | kai atskirą
  įmonių
  grupės subjektą tikrina
  auditorius (-iai) ar audito įmonė (-ės) iš trečiosios šalies, kuri nėra pasirašiusi bendradarbiavimo sutarties, kaip numatyta 47 straipsnyje,
  grupės auditorius
  atsako už audito, kurį atliko trečiosios šalies auditorius (-iai) ar audito įmonė (-ės), dokumentų tinkamą pateikimą viešosioms priežiūros institucijoms, kai yra prašoma, įskaitant darbo dokumentus, kurie yra svarbūs grupės patikrinimui. Kad grupės auditorius galėtų pateikti reikiamus dokumentus, jis pasilieka tokių
  dokumentų kopijas
  arba susitaria su trečiosios šalies auditoriumi (-iais) ar audito įmone (-ėmis), kad jis, kai yra prašoma, galėtų tinkamai ir nevaržomai gauti dokumentus, arba imasi bet kokių kitų atitinkamų veiksmų. Jei teisinės ar kitos kliūtys neleidžia audito darbo dokumentų iš trečiosios šalies perduoti grupės auditoriui, dokumentuose, likusiuose pas grupės auditorių, pažymima, kad jis ėmėsi atitinkamų procedūrų siekdamas gauti audito dokumentus, o neteisinių kliūčių, kylančių iš šalies teisės aktų, atveju – įrodymus apie tokių kliūčių buvimą. |
| --- | --- |

c)

kai atskirą
  įmonių
  grupės subjektą tikrina
  auditorius (-iai) ar audito įmonė (-ės) iš trečiosios šalies, kuri nėra pasirašiusi bendradarbiavimo sutarties, kaip numatyta 47 straipsnyje,
  grupės auditorius
  atsako už audito, kurį atliko trečiosios šalies auditorius (-iai) ar audito įmonė (-ės), dokumentų tinkamą pateikimą viešosioms priežiūros institucijoms, kai yra prašoma, įskaitant darbo dokumentus, kurie yra svarbūs grupės patikrinimui. Kad grupės auditorius galėtų pateikti reikiamus dokumentus, jis pasilieka tokių
  dokumentų kopijas
  arba susitaria su trečiosios šalies auditoriumi (-iais) ar audito įmone (-ėmis), kad jis, kai yra prašoma, galėtų tinkamai ir nevaržomai gauti dokumentus, arba imasi bet kokių kitų atitinkamų veiksmų. Jei teisinės ar kitos kliūtys neleidžia audito darbo dokumentų iš trečiosios šalies perduoti grupės auditoriui, dokumentuose, likusiuose pas grupės auditorių, pažymima, kad jis ėmėsi atitinkamų procedūrų siekdamas gauti audito dokumentus, o neteisinių kliūčių, kylančių iš šalies teisės aktų, atveju – įrodymus apie tokių kliūčių buvimą.

28 straipsnis

Audito ataskaitos

1.   Kai audito bendrovė atlieka teisės aktų numatytą auditą, audito ataskaitą pasirašo teisės aktų numatytas auditorius (-iai), atliekantis teisės aktų numatytą auditą audito bendrovės vardu.
  Išimtinėmis aplinkybėmis valstybės narės gali numatyti, kad šis parašas neturi būti atskleistas visuomenei, jei toks atskleidimas galėtų sukelti neišvengiamą ir didelį pavojų bet kurio asmens asmeniniam saugumui. Bet kuriuo atveju įtraukto asmens (-ų) vardas (-ai) yra žinomas(-i) atitinkamoms kompetentingoms valdžios institucijoms.

2.   
  Nepaisydama Direktyvos 78/660/EEB 51a straipsnio 1 straipsnio ir tuo atveju, jei Komisija nepriėmė audito ataskaitos bendro standarto pagal 26 straipsnio 1 dalį,
  Komisija,
  siekdama padidinti visuomenės pasitikėjimą auditu,
  gali pagal 48 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą priimti bendrų standartų audito ataskaitą dėl metinės ir konsoliduotos finansinės atsakomybės, kuri buvo paruošta pagal patvirtintus tarptautinius apskaitos standartus.

VI SKYRIUS

KOKYBĖS GARANTIJOS

29 straipsnis

Kokybės užtikrinimo sistemos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems teisės aktų numatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms būtų taikoma kokybės kontrolės sistema, atitinkanti šiuos privalomuosius kriterijus:

| a) | kokybės kontrolės sistema turi būti taip organizuota, kad ji būtų nepriklausoma nuo kontroliuojamų teisės aktų numatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių ir jai būtų taikoma viešoji priežiūra, numatyta VIII skyriuje; |
| --- | --- |

a)

kokybės kontrolės sistema turi būti taip organizuota, kad ji būtų nepriklausoma nuo kontroliuojamų teisės aktų numatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių ir jai būtų taikoma viešoji priežiūra, numatyta VIII skyriuje;

| b) | kokybės kontrolės sistemos finansavimas turi būti apsaugotas nuo bet kokios teisės aktų numatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių netinkamos įtakos ir jų nevaržomas; |
| --- | --- |

b)

kokybės kontrolės sistemos finansavimas turi būti apsaugotas nuo bet kokios teisės aktų numatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių netinkamos įtakos ir jų nevaržomas;

| c) | kokybės kontrolės sistema turi turėti atitinkamus išteklius; |
| --- | --- |

c)

kokybės kontrolės sistema turi turėti atitinkamus išteklius;

| d) | asmenys, atliekantys kokybės kontrolę, turi turėti reikiamą profesinį išsilavinimą ir atitinkamą patirtį teisės aktų numatyto audito ir finansinės atskaitomybės srityje bei specialų parengimą kokybės kontrolės srityje; |
| --- | --- |

d)

asmenys, atliekantys kokybės kontrolę, turi turėti reikiamą profesinį išsilavinimą ir atitinkamą patirtį teisės aktų numatyto audito ir finansinės atskaitomybės srityje bei specialų parengimą kokybės kontrolės srityje;

| e) | kontrolierių atranka konkrečioms kokybės kontrolės patikrinimo užduotims atlikti turi būti vykdoma laikantis objektyvios tvarkos,
  skirtos
  išvengti interesų konflikto tarp kontrolierių ir kontroliuojamų teisės aktų numatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių; |
| --- | --- |

e)

kontrolierių atranka konkrečioms kokybės kontrolės patikrinimo užduotims atlikti turi būti vykdoma laikantis objektyvios tvarkos,
  skirtos
  išvengti interesų konflikto tarp kontrolierių ir kontroliuojamų teisės aktų numatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių;

| f) | į kokybės užtikrinimo patikrinimą
  , paremtą atrinktų audito dokumentų tinkama patikra,
  turi būti įtrauktas įvertinimas,
  ar laikomasi
  taikomų audito standartų ir nepriklausomumo reikalavimų
  , koks yra panaudotų išteklių kiekis ir kokybė, kokie nustatyti audito mokesčiai ir kokia taikoma audito įmonės vidaus kokybės kontrolės sistema
  ; |
| --- | --- |

f)

į kokybės užtikrinimo patikrinimą
  , paremtą atrinktų audito dokumentų tinkama patikra,
  turi būti įtrauktas įvertinimas,
  ar laikomasi
  taikomų audito standartų ir nepriklausomumo reikalavimų
  , koks yra panaudotų išteklių kiekis ir kokybė, kokie nustatyti audito mokesčiai ir kokia taikoma audito įmonės vidaus kokybės kontrolės sistema
  ;

| g) | kokybės kontrolės patikrinimo pabaigoje turi būti parengiamas pranešimas, kuriame suformuluojamos pagrindinės kokybės kontrolės patikrinimo išvados; |
| --- | --- |

g)

kokybės kontrolės patikrinimo pabaigoje turi būti parengiamas pranešimas, kuriame suformuluojamos pagrindinės kokybės kontrolės patikrinimo išvados;

| h) | kokybės kontrolės patikrinimai turi būti atliekami ne rečiau kaip kartą per šešerius metus; |
| --- | --- |

h)

kokybės kontrolės patikrinimai turi būti atliekami ne rečiau kaip kartą per šešerius metus;

| i) | kokybės kontrolės sistemos bendri veiklos rezultatai turi būti skelbiami kiekvienais metais; |
| --- | --- |

i)

kokybės kontrolės sistemos bendri veiklos rezultatai turi būti skelbiami kiekvienais metais;

| j) | teisės aktų numatytą auditą atliekantis auditorius per priimtiną laikotarpį turi imtis veiksmų pagal kokybės kontrolės patikrinimo rekomendacijas. |
| --- | --- |

j)

teisės aktų numatytą auditą atliekantis auditorius per priimtiną laikotarpį turi imtis veiksmų pagal kokybės kontrolės patikrinimo rekomendacijas.

Tuo atveju, jei j punkte nurodytų rekomendacijų nesilaikoma, teisės aktų numatytą auditą atliekančiam auditoriui arba audito įmonei,
  jei tinkama
  , taikomos drausminės priemonės arba sankcijos, kaip tai nurodyta 30 straipsnyje.

2.   Komisija pagal 48 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą gali priimti įgyvendinimo priemones,
  siekdama padidinti visuomenės pasitikėjimą auditu ir užtikrinti vienodą 1 dalies a, b ir e–j punktų taikymą.

VII SKYRIUS

TYRIMAI IR SANKCIJOS

30 straipsnis

Tyrimų ir sankcijų sistemos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad egzistuotų efektyvi tyrimų ir sankcijų sistema, kurios tikslas – pastebėti, taisyti ir apsisaugoti nuo netinkamo teisės aktų nustatyto audito atlikimo.

2.   Nepažeisdamos valstybių narių civilinės atsakomybės reglamentavimo, valstybės narės numato efektyvias, proporcingas ir atgrasančias
  sankcijas
  teisės aktų numatytų auditorių ir audito bendrovių atžvilgiu, kai teisės aktų numatyti auditai nėra atliekami pagal
  nuostatas, priimtas įgyvendinant
  šią direktyvą.

3.   Valstybės narės numato, kad apie
  priemones,
  kurių buvo imtasi, ar
  sankcijas,
  paskirtas teisės aktų numatytiems auditoriams ir audito įmonėms,
  būtų
  tinkamai paskelbta visuomenei. Sankcijos turėtų apimti galimybę
  atšaukti patvirtinimą.

31 straipsnis

Auditorių atsakomybė

Iki 2006 m. pabaigos Komisija pateikia pranešimą dėl dabartinių nacionalinių atsakomybės taisyklių, skirtų teisės aktų numatytam auditui atlikti Europos kapitalo rinkose, poveikio ir dėl teisės aktų numatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms numatytų draudimo sąlygų, įskaitant finansinės atsakomybės apribojimų objektyvią analizę. Jei tinkama, Komisija surengia viešas konsultacijas. Remdamasi šiuo pranešimu Komisija, jei mano esant tinkama, pateikia rekomendacijas valstybėms narėms.

VIII SKYRIUS

VIEŠOJI PRIEŽIŪRA IR REGULIAVIMO SUSITARIMAI TARP VALSTYBIŲ NARIŲ

32 straipsnis

Viešosios priežiūros principai

1.   Valstybės narės organizuoja efektyvią auditorių ir audito įmonių viešosios priežiūros sistemą, kuri remiasi 2 ir 7 dalyse išdėstytais principais.

2.   Visi auditoriai ir audito įmonės turi laikytis viešosios priežiūros principų.

3.   Viešosios priežiūros sistemą turi valdyti ne specialistai, kurie gerai nusimano srityse, susijusiose su teisės aktų numatytu auditu. Tačiau valstybės narės gali leisti mažumai specialistų įsitraukti į viešosios priežiūros sistemų valdymą. Įtraukti į viešosios priežiūros

  sistemos valdymą
  asmenys turi būti atrenkami pagal nepriklausomą ir skaidrią paskyrimo procedūrą.

4.   Naudojant viešosios priežiūros sistemą visiškai užtikrinama:

| a) | auditorių ir audito įmonių tvirtinimą bei registracija, ir |
| --- | --- |

a)

auditorių ir audito įmonių tvirtinimą bei registracija, ir

| b) | auditorių ir audito įmonių etikos bei vidaus kokybės kontrolės standartų tvirtinimas, bei |
| --- | --- |

b)

auditorių ir audito įmonių etikos bei vidaus kokybės kontrolės standartų tvirtinimas, bei

| c) | nuolatinis švietimas, kokybės užtikrinimas, bei tyrimo ir sankcijų sistemos. |
| --- | --- |

c)

nuolatinis švietimas, kokybės užtikrinimas, bei tyrimo ir sankcijų sistemos.

5.   Naudojant viešosios priežiūros sistemą galima, kai būtina, vykdyti auditorių ir audito įmonių tikrinimus, bei imtis atitinkamų veiksmų.

6.   Viešosios priežiūros sistema privalo būti skaidri. Tai apima kasmetinės darbo programos skelbimą bei veiklos pranešimus.

7.   Viešosios priežiūros sistema privalo būti pakankamai finansuojama. Viešosios priežiūros sistemos finansavimas privalo būti saugus ir jam neturi būti daroma
  jokia teisės
  aktų numatytų auditorių ar audito bendrovių neteisėta įtaka.

33 straipsnis

Bendradarbiavimas Bendrijos lygmeniu tarp viešosios priežiūros sistemų

Valstybės narės užtikrina, kad viešosios priežiūros sistemų sutvarkymas leistų efektyviai bendradarbiauti valstybių narių priežiūros sistemoms Bendrijos lygiu. Todėl valstybės narės vieną subjektą padaro atsakingu būtent už bendradarbiavimo
  užtikrinimą.

34 straipsnis

Valstybių narių reguliavimo susitarimų pripažinimas

1.   Valstybių narių reguliavimo susitarimuose laikomasi vidaus kontrolės ir valstybės narės, kurioje yra patvirtintas teisės aktais nustatytas auditorius arba audito įmonė ir audituojama įmonė yra įregistravusi savo būstinę, priežiūros principo.

2.   Atliekant teisės aktais nustatytą konsoliduotų sąskaitų auditą, konsoliduotų sąskaitų audito paprašiusi valstybė narė teisės aktais nustatytiems auditoriams arba audito įmonėms, atliekančioms kontroliuojamos įmonės, įsikūrusios kitoje valstybėje narėje, auditą, negali kelti papildomų su teisės aktais nustatytu auditu dėl registravimo, veiklos kokybės tikrinimo, audito standartų, etikos ir nepriklausomumo susijusių reikalavimų.

3.   Tais atvejais, kai atliekamas įmonės, kurios vertybiniais popieriais prekiaujama reguliuojamoje kitos valstybės narės negu įmonės registravimo valstybė rinkoje, auditas, valstybė narė, kurioje prekiaujama vertybiniais popieriais, teisės aktais nustatytiems auditoriams arba audito įmonėms, atliekančioms įmonės metinių arba konsoliduotų sąskaitų auditą, negali kelti jokių papildomų su teisės aktais nustatytu auditu dėl registravimo, veiklos kokybės tikrinimo, audito standartų, etikos ir nepriklausomumo susijusių reikalavimų.

35 straipsnis

Kompetentingų institucijų paskyrimas

1.
     
  Valstybės narės paskiria vieną ar daugiau kompetentingų institucijų šioje direktyvoje numatytoms užduotims atlikti. Valstybės narės apie savo paskyrimą informuoja Komisiją.

2.
     
  Kompetentingos institucijos turėtų būti sudarytos taip, kad būtų išvengta interesų konflikto.

36 straipsnis

Profesinė paslaptis ir norminis
  valstybių narių tarpusavio
  bendradarbiavimas

1.   Kompetentingos valstybių narių institucijos
  , atsakingos už patvirtinimą, registravimą, kokybės užtikrinimą, inspektavimą ir tvarką,
  bendradarbiauja tarpusavyje, kai reikia atlikti
  atitinkamas pareigas pagal šią direktyvą. Valstybėje narėje esančios kompetentingos
  institucijos
  , atsakingos už patvirtinimą, registravimą, kokybės užtikrinimą, inspektavimą ir tvarką
  , suteikia pagalbą kitose valstybėse narėse esančioms kompetentingoms institucijoms. Visų pirma
  kompetentingos institucijos keičiasi informacija ir
  bendradarbiauja
  atliekant tyrimus, susijusius su
  teisės aktų numatytų auditų
  atlikimu.

2.   
  Profesinės paslapties saugojimo pareiga taikoma visiems asmenims, dirbantiems arba dirbusiems kompetentingoms institucijoms. Profesinės paslapties saugomos informacijos negalima atskleisti jokiam kitam asmeniui arba valdžios institucijai, išskyrus valstybės narės įstatymuose ar teisės aktuose numatytus atvejus.

3.   
  2 dalis neturi trukdyti kompetentingoms institucijoms keistis konfidencialia informacija. Informacijai, kuria buvo tokiu būdu apsikeista, taikoma profesinės paslapties saugojimo pareiga, pagal kurią atsako asmenys, dirbantys arba anksčiau dirbę kompetentingose institucijose.

4.   
  Kompetentingos institucijos prašomos nedelsdamos pateikia bet kurią reikiamą informaciją šio straipsnio 1 dalyje nurodytam tikslui. Kai reikia, kompetentingos institucijos, sulaukusios tokio prašymo, nedelsdamos imasi būtinų priemonių reikiamai informacijai surinkti. Jei prašoma kompetentinga institucija negali pateikti reikiamos informacijos nedelsiant, ji informuoja prašančią kompetentingą instituciją apie priežastis. Pateiktai informacijai taikoma profesinės paslapties saugojimo pareiga, pagal kurią atsako asmenys, dirbantys arba anksčiau dirbę kompetentingose institucijose, kurios gauna informaciją.

Kompetentingos institucijos gali atsisakyti pateikti prašomą informaciją, kai:

| a) | informacijos perdavimas gali nepalankiai paveikti valstybės, į kurią kreipiamasi, suverenitetą, saugumą ar viešąją tvarką arba pažeisti nacionalines saugumo taisykles; arba |
| --- | --- |

a)

informacijos perdavimas gali nepalankiai paveikti valstybės, į kurią kreipiamasi, suverenitetą, saugumą ar viešąją tvarką arba pažeisti nacionalines saugumo taisykles; arba

| b) | jau pradėtas valstybės, į kurią kreipiamasi, valdžios institucijų teismo procesas dėl tų pačių veiksmų ir prieš tuos pačius teisės aktų numatytą auditą atliekančius auditorius ir audito įmones; arba |
| --- | --- |

b)

jau pradėtas valstybės, į kurią kreipiamasi, valdžios institucijų teismo procesas dėl tų pačių veiksmų ir prieš tuos pačius teisės aktų numatytą auditą atliekančius auditorius ir audito įmones; arba

| c) | valstybės, į kurią kreipiamasi, kompetentingos institucijos dėl tų asmenų ir už tuos pačius veiksmus jau priėmė galutinį sprendimą. |
| --- | --- |

c)

valstybės, į kurią kreipiamasi, kompetentingos institucijos dėl tų asmenų ir už tuos pačius veiksmus jau priėmė galutinį sprendimą.

Nepažeisdamos įsipareigojimų, kurių jos yra saistomos teismo procese, valdžios institucijos, kurios gauna informaciją pagal šio straipsnio 1 dalį, gali ją naudoti tik savo funkcijoms pagal šią direktyvą atlikti ir administracinio arba teismo proceso, aiškiai susijusio su šių funkcijų atlikimu, aplinkybėmis.

5.   
  Kai kompetentinga institucija yra įsitikinusi, kad kitos valstybės narės teritorijoje vykdomos arba buvo įvykdytos šiai direktyvai prieštaraujančios nuostatos, ji tai specialiu būdu turi perduoti ir pranešti tos valstybės narės kompetentingai institucijai. Tos valstybės narės kompetentinga institucija imasi reikiamų priemonių. Ji informuoja pranešančią kompetentingą instituciją apie rezultatus ir, kiek tai įmanoma, apie reikšmingus tarpinius veiksmus.

6.
     
  Vienos valstybės narės kompetentinga institucija taip pat gali paprašyti, kad kitos valstybės narės kompetentinga institucija savo teritorijoje atliktų tyrimą.

Ji taip pat gali paprašyti, kad vykdant tyrimą kai kuriems jos darbuotojams būtų leista lydėti tos valstybės narės valdžios institucijos darbuotojus.

Visas tyrimo procesas turi būti kontroliuojamas tos valstybės narės, kurios teritorijoje jis yra atliekamas.

Kompetentingos institucijos gali atsisakyti atlikti prašomą tyrimą, kaip tai numatyta pirmojoje pastraipoje, arba gali atmesti prašymą, kad jų darbuotojus lydėtų kitos valstybės narės kompetentingos institucijos darbuotojai, kaip tai numatyta antrojoje pastraipoje, jei toks tyrimas galėtų nepalankiai paveikti valstybės, į kurią kreipiamasi, suverenitetą, saugumą ar viešąją tvarką arba jei jau pradėtas valstybės, į kurią kreipiamasi, valdžios institucijų teismo procesas dėl tų pačių veiksmų ir prieš tuos pačius teisės aktų numatytą auditą atliekančius auditorius ir audito įmones, arba jei valstybės, į kurią kreipiamasi, kompetentingos institucijos dėl tų asmenų ir už tuos pačius veiksmus jau priėmė galutinį sprendimą.

7.
     
  Komisija pagal 48 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą gali priimti įgyvendinimo priemones, kuriomis siekiama sudaryti palankias sąlygas kompetentingų institucijų tarpusavio bendradarbiavimui dėl keitimosi informacija tvarkos ir tarptautinių tyrimų būdų, numatytų šio straipsnio 2–4 dalyse.

IX SKYRIUS

SKYRIMAS, ATŠAUKIMAS IR SUSIŽINOJIMAS

37 straipsnis

Teisės aktais nustatytų auditorių ar audito įmonių skyrimas

1.
     Teisės aktų numatytą auditorių ar audito bendrovę skiria tikrinamos įmonės visuotinis akcininkų
  arba narių susirinkimas.

2.
     
  Valstybės narės teisės aktų numatyto auditoriaus ar audito įmonės paskyrimui gali leisti naudoti alternatyvias sistemas arba būdus, jeigu tos sistemos ar būdai yra skirti užtikrinti teisės aktų numatyto auditoriaus ar audito įmonės nepriklausomybę nuo administraciniam organui vadovaujančių narių arba nuo tikrinamo subjekto valdymo organo.

38 straipsnis

Teisės aktais nustatytų auditorių ar audito įmonių atšaukimas ir atsisakymas vykdyti įsipareigojimus

1.   Valstybės narės užtikrina, kad teisės aktais nustatyti auditoriai ar audito įmonės gali būti atšaukiami tik esant tinkamam pagrindui; o nuomonių skirtumas dėl apskaitos ar audito procedūrų nėra tinkamas pagrindas atšaukti auditorių ar audito įmonę.

2.   
  Valstybės narės užtikrina, kad
  tikrinamas subjektas ir teisės aktų numatytas auditorius ar audito įmonė informuotų valdžios instituciją ar institucijas, atsakingas už viešąją priežiūrą, apie atleidimą arba atsistatydinimą
  paskyrimo laikotarpiu
  ir pateiktų tinkamą paaiškinimą.

39 straipsnis

Taikymas nelistinguojamoms visuomeninės reikšmės subjektams

Valstybės narės gali suteikti išlygą dėl vieno ar daugiau šio skyriaus reikalavimų visuomeninės reikšmės subjektams, išleidusiems perleidžiamų vertybinių popierių reguliuojamoje vertybinių popierių rinkoje, kaip numatyta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 18 punkte ir jų teisės aktų numatytam auditoriui (-ams) ar audito įmonei (-ėms).

X SKYRIUS

SPECIALIOS TEISĖS AKTAIS NUSTATYTŲ VISUOMENINĖS REIKŠMĖS ĮMONIŲ AUDITO NUOSTATOS

40 straipsnis

Veiklos skaidrumo ataskaita

1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  teisės aktų numatyti auditoriai
  ar audito įmonės, kurios atlieka teisės aktų numatytą auditą visuomeninės reikšmės subjektuose, savo tinklalapiuose
  per tris mėnesius po kiekvienų finansinių metų pabaigos
  paskelbtų kasmetinį skaidrumo pranešimą, kuriame būtų:

| a) | juridinės struktūros ir nuosavybės aprašas; |
| --- | --- |

a)

juridinės struktūros ir nuosavybės aprašas;

| b) | tais atvejais, kai audito įmonė priklauso kokiam nors tinklui, tinklo ir tinklo juridinės bei struktūrinės sistemos aprašas; |
| --- | --- |

b)

tais atvejais, kai audito įmonė priklauso kokiam nors tinklui, tinklo ir tinklo juridinės bei struktūrinės sistemos aprašas;

| c) | audito įmonės valdymo struktūros
  aprašas
  ; |
| --- | --- |

c)

audito įmonės valdymo struktūros
  aprašas
  ;

| d) | audito įmonės vidaus kokybės kontrolės sistemos aprašas ir administruojančio ar valdančio organo pranešimas apie tos sistemos veiksmingumą; |
| --- | --- |

d)

audito įmonės vidaus kokybės kontrolės sistemos aprašas ir administruojančio ar valdančio organo pranešimas apie tos sistemos veiksmingumą;

| e) | nuoroda, kada paskutinį kartą vyko
  29 straipsnyje numatytas
  kokybės užtikrinimo patikrinimas; |
| --- | --- |

e)

nuoroda, kada paskutinį kartą vyko
  29 straipsnyje numatytas
  kokybės užtikrinimo patikrinimas;

| f) | visuomeninės reikšmės įstaigų, kurioms praėjusiais metais audito įmonė atliko teisės aktais nustatytą auditą, sąrašas; |
| --- | --- |

f)

visuomeninės reikšmės įstaigų, kurioms praėjusiais metais audito įmonė atliko teisės aktais nustatytą auditą, sąrašas;

| g) | pranešimas apie audito įmonės veiklą siekiant nepriklausomumo, patvirtinančią, kad buvo atliktas vidaus patikrinimas dėl atitikimo nepriklausomumo reikalavimams; |
| --- | --- |

g)

pranešimas apie audito įmonės veiklą siekiant nepriklausomumo, patvirtinančią, kad buvo atliktas vidaus patikrinimas dėl atitikimo nepriklausomumo reikalavimams;

| h) | pranešimas apie audito įmonės vykdomą politiką siekiant, kaip nurodoma 13 straipsnyje, nuolat mokyti teisės aktais nustatytus auditorius; |
| --- | --- |

h)

pranešimas apie audito įmonės vykdomą politiką siekiant, kaip nurodoma 13 straipsnyje, nuolat mokyti teisės aktais nustatytus auditorius;

| i) | finansinė informacija, iš kurios būtų aiški audito įmonės svarba, pvz., bendra apyvarta, padalyta į mokesčius už metinių ir konsoliduotų ataskaitų teisės aktais nustatytą auditą ir mokesčius už kitas patikinimo paslaugas, patarimų mokesčių klausimais paslaugas ir kitas ne audito paslaugas; |
| --- | --- |

i)

finansinė informacija, iš kurios būtų aiški audito įmonės svarba, pvz., bendra apyvarta, padalyta į mokesčius už metinių ir konsoliduotų ataskaitų teisės aktais nustatytą auditą ir mokesčius už kitas patikinimo paslaugas, patarimų mokesčių klausimais paslaugas ir kitas ne audito paslaugas;

| j) | informacija apie partnerių užmokesčio mokėjimo pagrindą. |
| --- | --- |

j)

informacija apie partnerių užmokesčio mokėjimo pagrindą.

Valstybės narės gali išimtinėmis aplinkybėmis netaikyti f punkto reikalavimo, jei reikia sumažinti neišvengiamą ir didelį pavojų bet kurio asmens asmeniniam saugumui.

2.   Skaidrumo ataskaitą pasirašo
  teisės aktų numatyti auditoriai
  arba audito įmonė. Tai gali būti atlikta naudojant
  , pvz.,
  elektroninio parašo priemonę pagal Direktyvos 1999/93/EB 2 straipsnio
  1 dalies
  reikalavimus.

41 straipsnis

Audito komitetas

1.   Visuomeninės reikšmės subjektai privalo turėti audito komitetą.
  Valstybės narės nustato, ar audito komitetas turi būti
  sudarytas iš audituojamos įmonės neetatinių administracinio organo narių
  ir (arba)
  iš priežiūros organo narių,
  ir (arba) iš audituojamo subjekto visuotinio akcininkų susirinkimo paskirtų narių. Bent jau vienas audito komiteto narys yra
  nepriklausomas
  ir turi
  apskaitos ir (arba) audito vykdymo patirties.

Valstybės narės gali sutikti, kad visuomeninės reikšmės subjektuose, atitinkančiuose Direktyvos 2003/71/EB

   (21)

  2 straipsnio 1 dalies f punkto kriterijus, audito komitetui nustatytas funkcijas gali vykdyti administracinis arba priežiūros organas jei, bent tuo atveju, kai tokio organo pirmininkas yra vykdantysis narys, jis negali būti audito komiteto pirmininku.

2.   
  Nepažeisdamas administravimo, valdymo arba priežiūros organų arba kitų narių, kuriuos paskyrė visuotinis audituojamo subjekto akcininkų susirinkimas, atsakomybės,
  audito komitetas inter alia:

| a) | prižiūri finansinės atskaitomybės procesą; |
| --- | --- |

a)

prižiūri finansinės atskaitomybės procesą;

| b) | prižiūri įmonės vidinės kontrolės efektyvumą ir, esant reikalui, vidinį auditą bei rizikos valdymo sistemas; |
| --- | --- |

b)

prižiūri įmonės vidinės kontrolės efektyvumą ir, esant reikalui, vidinį auditą bei rizikos valdymo sistemas;

| c) | vykdo
  metinės ir konsoliduotos atskaitomybės teisės aktų numatyto audito
  stebėseną
  ; |
| --- | --- |

c)

vykdo
  metinės ir konsoliduotos atskaitomybės teisės aktų numatyto audito
  stebėseną
  ;

| d) | tikrina ir prižiūri teisės aktų numatytą auditą vykdančio auditoriaus ar audito įmonės nepriklausomumą, visų pirma papildomas paslaugas, teikiamas audituojamam
  subjektui. |
| --- | --- |

d)

tikrina ir prižiūri teisės aktų numatytą auditą vykdančio auditoriaus ar audito įmonės nepriklausomumą, visų pirma papildomas paslaugas, teikiamas audituojamam
  subjektui.

3.   
  Visuomeninės reikšmės subjektų administracinio organo arba stebėtojų tarybos pasiūlymas dėl teisės aktų numatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės paskyrimo turi remtis audito komiteto rekomendacija.

4.
     
  Teisės aktų numatytą auditą atliekantis auditorius ar audito įmonė privalo pranešti audito komitetui pagrindinius dalykus, kylančius atliekant teisės aktų numatytą auditą, būtent apie esmines silpnąsias vidinės kontrolės vietas, susijusias su finansinės atskaitomybės procesu.

5.
     
  Valstybės narės gali leisti arba nuspręsti, kad 1–4 dalyse pateiktos nuostatos nebūtų taikomos visuomeninės reikšmės subjektams, kuriuose yra panašus į audito komitetą organas, įkurtas ir veikiantis pagal valstybėje narėje, kurioje registruota audituojama įmonė, galiojančias nuostatas. Tokiu atveju subjektas nurodo, kokia įstaiga atlieka šias funkcijas ir kas ją sudaro.

6.
     
  Valstybės narės gali atleisti nuo prievolės turėti audito komitetą:

| a) | visuomeninės reikšmės dukterines bendroves, apibrėžtas Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnyje, jei bendrovė grupės lygmeniu atitinka 1–4 dalyse nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

visuomeninės reikšmės dukterines bendroves, apibrėžtas Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnyje, jei bendrovė grupės lygmeniu atitinka 1–4 dalyse nustatytus reikalavimus;

| b) | visuomeninės reikšmės subjektai, kurie yra kolektyvinio investavimo įmonės, kaip apibrėžta Direktyvos 85/611/EEB 1 straipsnio 2 dalyje; valstybės narės taip pat gali atleisti tuos visuomeninės reikšmės subjektus, kurių vienintelis tikslas yra visuomenės teikiamo kapitalo kolektyvinis investavimas, kurie veikia pagal rizikos paskirstymo principą ir kurie nesiekia vykdyti savo įmonės investuotojų teisinės arba valdymo kontrolės su sąlyga, kad tos kolektyvinio investavimo įmonės yra įgaliotos ir joms taikoma kompetentingų institucijų priežiūra, taip pat joms numatytos depozitoriumo funkcijos, lygiavertės nustatytoms Direktyvoje 85/611/EEB; |
| --- | --- |

b)

visuomeninės reikšmės subjektai, kurie yra kolektyvinio investavimo įmonės, kaip apibrėžta Direktyvos 85/611/EEB 1 straipsnio 2 dalyje; valstybės narės taip pat gali atleisti tuos visuomeninės reikšmės subjektus, kurių vienintelis tikslas yra visuomenės teikiamo kapitalo kolektyvinis investavimas, kurie veikia pagal rizikos paskirstymo principą ir kurie nesiekia vykdyti savo įmonės investuotojų teisinės arba valdymo kontrolės su sąlyga, kad tos kolektyvinio investavimo įmonės yra įgaliotos ir joms taikoma kompetentingų institucijų priežiūra, taip pat joms numatytos depozitoriumo funkcijos, lygiavertės nustatytoms Direktyvoje 85/611/EEB;

| c) | visuomeninės reikšmės subjektus, kurių vienintelė veikla – turtu garantuotų vertybinių popierių emisija, kaip apibrėžta 2004 m. balandžio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 809/2004, įgyvendinančio Direktyvą 2003/71/EB

   (22)

  , 2 straipsnio 5 punkte; tokiais atvejais valstybės narės reikalauja, kad ši įmonė paaiškintų visuomenei priežastis, dėl kurių ji mano, jog audito komitetas arba administracinis ar priežiūros organas, kuriems būtų pavesta vykdyti audito komiteto funkcijas, nėra tikslingi; |
| --- | --- |

c)

visuomeninės reikšmės subjektus, kurių vienintelė veikla – turtu garantuotų vertybinių popierių emisija, kaip apibrėžta 2004 m. balandžio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 809/2004, įgyvendinančio Direktyvą 2003/71/EB

   (22)

  , 2 straipsnio 5 punkte; tokiais atvejais valstybės narės reikalauja, kad ši įmonė paaiškintų visuomenei priežastis, dėl kurių ji mano, jog audito komitetas arba administracinis ar priežiūros organas, kuriems būtų pavesta vykdyti audito komiteto funkcijas, nėra tikslingi;

| d) | kredito įstaigas, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/12/EB 1 straipsnio 1 dalyje, kurių akcijomis neleidžiama prekiauti reguliuojamose kitų valstybių narių rinkose pagal Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 18 punkte, ir kurios nuolat leidžia ar yra ne kartą išleidusios tik skolos vertybinius popierius su sąlyga, kad visa nominali tokių skolos vertybinių popierių vertė neviršija 100 000 000 euro ir kad jos nėra paskelbusios prospekto pagal Direktyvą 2003/71/EB. |
| --- | --- |

d)

kredito įstaigas, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/12/EB 1 straipsnio 1 dalyje, kurių akcijomis neleidžiama prekiauti reguliuojamose kitų valstybių narių rinkose pagal Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 18 punkte, ir kurios nuolat leidžia ar yra ne kartą išleidusios tik skolos vertybinius popierius su sąlyga, kad visa nominali tokių skolos vertybinių popierių vertė neviršija 100 000 000 euro ir kad jos nėra paskelbusios prospekto pagal Direktyvą 2003/71/EB.

42 straipsnis

Nepriklausomumas

1.
     Be
  22
  ir 24 straipsnių nuostatų, valstybės narės užtikrina, kad
  teisės aktų numatytą auditą atliekantys auditoriai ar audito įmonės, kurie atlieka teisės aktų numatytą auditą visuomeninės reikšmės subjektuose:

| a) | kasmet raštu patvirtintų audito komitetui apie savo nepriklausomumą nuo audituojamos visuomeninės reikšmės subjekto; |
| --- | --- |

a)

kasmet raštu patvirtintų audito komitetui apie savo nepriklausomumą nuo audituojamos visuomeninės reikšmės subjekto;

| b) | kasmet informuotų audito komitetą apie visas papildomas paslaugas, suteiktas audituojamam subjektui; ir |
| --- | --- |

b)

kasmet informuotų audito komitetą apie visas papildomas paslaugas, suteiktas audituojamam subjektui; ir

| c) | aptartų su audito komitetu jų nepriklausomumui kylančios rizikos faktorius bei apsaugos priemones, kurių imtasi tai rizikai sumažinti, kurias jie įformina vadovaudamiesi 22 straipsnio 3 dalimi. |
| --- | --- |

c)

aptartų su audito komitetu jų nepriklausomumui kylančios rizikos faktorius bei apsaugos priemones, kurių imtasi tai rizikai sumažinti, kurias jie įformina vadovaudamiesi 22 straipsnio 3 dalimi.

2.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad pagrindinis (-iai) audito partneris (-iai), atsakingas (-i) už teisės aktų numatyto audito atlikimą, keistųsi rotacijos principu ne rečiau kaip kas septyneri metai nuo paskyrimo datos, ir jiems būtų leidžiama vėl dalyvauti audituojamos įmonės audite ne anksčiau kaip po dvejų metų.

3.
     
  Teisės aktų numatytą auditą atliekančiam auditoriui ar pagrindiniam audito partneriui, atsakingam už teisės aktų numatyto audito atlikimą audito įmonės vardu, neleidžiama užimti vadovaujančių pareigų audituojamoje įmonėje, kol nepraėjo mažiausiai dveji metai po jo atsistatydinimo iš teisės aktų numatytą auditą atliekančio auditoriaus ar pagrindinio audito partnerio šiame audito susitarime pareigų.

43 straipsnis

Kokybės užtikrinimas

29 straipsnyje nustatytą visuomeninės reikšmės įmonių auditą atliekančių teisės aktais nustatytų auditorių arba audito įmonių veiklos kokybės kontrolė turi būti atliekama mažiausiai kartą per trejus
  metus.

XI SKYRIUS

TARPTAUTINIAI ASPEKTAI

44 straipsnis

Auditorių iš trečiųjų šalių tvirtinimas

1.
     Remdamosis abipusiškumo principu kompetentingos valstybių narių institucijos gali patvirtinti trečiųjų šalių

  auditorius
  , kaip teisės aktų numatytus auditorius, jei jie pateikia įrodymus, kad
  jie atitinka reikalavimus, lygiaverčius numatytiems 4 ir 6-13 straipsniuose.

2.
     
  Kompetentingos valstybių narių institucijos prieš patvirtindamos, kad trečiųjų šalių auditoriai atitinka 1 dalies reikalavimus, vadovaujasi 14 straipsnyje nustatytais reikalavimais.

45 straipsnis

Trečiosios šalies auditorių ar audito subjektų
  registravimas
  ir priežiūra

1.   Kompetentingos valstybių narių institucijos vadovaudamosis 15 ir 17 straipsniais registruoja visus
  trečiųjų šalių auditorius ir audito subjektus
  , kurie
  teikia metines
  ar konsoliduotas atskaitomybes tokių įmonių, kurios
  įregistruotos
  ne Bendrijoje,
  ir
  kurių
  perleidžiamais
  vertybiniais popieriais prekiaujama reguliuojamoje tos valstybės narės rinkoje, pagal
  Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 18 punktą; išskyrus tuos atvejus, kai bendrovė leidžia tik skolos vertybinius popierius, kuriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje valstybės narės rinkoje pagal Direktyvos 2004/109/EB (Skaidrumas) 2 straipsnio 1 dalies b punktą

   (23)

  , kai vieno skolos vertybinio popieriaus denominacija yra ne mažesnė kaip 50 000 euro ar kai vieno skolos vertybinio popieriaus, denominuoto kita valiuta, ekvivalentas išleidimo metu yra ne mažesnis kaip 50 000 euro.

2.   Taikomi 18
  ir 19 straipsniai
  .

3.   Valstybės narės tikrina registruotų
  trečiosios šalies auditorių ar audito subjektų
  veiklą pagal nacionalines priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimo bei sankcijų taikymo sistemas.
  Valstybės narės gali atleisti trečiosios šalies auditorius ar audito subjektus nuo patikrinimo pagal savo kokybės užtikrinimo sistemą, jei per pastaruosius trejus metus trečiosios šalies auditoriams ar audito subjektams buvo atlikta kokybės peržiūra pagal kitos valstybės narės ar trečiosios šalies kokybės užtikrinimo sistemą, lygiaverčią 46 straipsnyje nustatytai sistemai.

4.   Nepažeidžiant 46 straipsnio, audito ataskaitos dėl metinių ar konsoliduotų atskaitomybių, numatytų 1 dalyje, kurias pateikia
  trečiosios šalies auditoriai ar audito subjektai
  , neregistruoti valstybėje narėje, neturi teisinės galios toje valstybėje narėje.

5.   Valstybės narės gali registruoti
  trečiųjų šalių audito subjektus
  tiktai, jei:

| a) | jos atitinka reikalavimus, nurodytus 3 straipsnio 3
  dalyje
  ; |
| --- | --- |

a)

jos atitinka reikalavimus, nurodytus 3 straipsnio 3
  dalyje
  ;

| b) | dauguma
  trečiosios šalies audito subjektų
  valdymo ar administracinio organo narių atitinka reikalavimus, nurodytus 4-10 straipsniuose; |
| --- | --- |

b)

dauguma
  trečiosios šalies audito subjektų
  valdymo ar administracinio organo narių atitinka reikalavimus, nurodytus 4-10 straipsniuose;

| c) | trečiosios šalies
  auditorius, atliekantis auditą
  trečiosios šalies audito subjekto
  vardu, atitinka reikalavimus, nurodytus 4-10 straipsniuose; |
| --- | --- |

c)

trečiosios šalies
  auditorius, atliekantis auditą
  trečiosios šalies audito subjekto
  vardu, atitinka reikalavimus, nurodytus 4-10 straipsniuose;

| d) | metinių ar konsoliduotų atskaitomybių auditas, kaip nurodyta 1 dalyje, yra atliekamas vadovaujantis tarptautiniais audito standartais, nurodytais 26 straipsnyje, bei reikalavimais, išdėstytais
  22, 24 ir 25 straipsniuose, ar lygiaverčiais standartais ir reikalavimais; |
| --- | --- |

d)

metinių ar konsoliduotų atskaitomybių auditas, kaip nurodyta 1 dalyje, yra atliekamas vadovaujantis tarptautiniais audito standartais, nurodytais 26 straipsnyje, bei reikalavimais, išdėstytais
  22, 24 ir 25 straipsniuose, ar lygiaverčiais standartais ir reikalavimais;

| e) | jie savo tinklalapyje skelbia metinę skaidrumo ataskaitą, kurioje pateikiama 40 straipsnyje nurodyta informacija,
  ar laikosi lygiaverčių atskleidimo reikalavimų. |
| --- | --- |

e)

jie savo tinklalapyje skelbia metinę skaidrumo ataskaitą, kurioje pateikiama 40 straipsnyje nurodyta informacija,
  ar laikosi lygiaverčių atskleidimo reikalavimų.

6.
     
  Kad būtų užtikrintas vienodas 5 dalies d punkto taikymas, jame minėtą lygiaverčių reikalavimų atitikimą nustato Komisija bendradarbiajant su valstybėmis narėmis, sprendimą priima Komisija pagal 48 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą. Kol Komisija tokio sprendimo nepriėmė, valstybės narės gali įvertinti 1 dalyje minėtų lygiaverčių reikalavimų atitikimą.

46 straipsnis

Lygiavertiškumo atveju nukrypti leidžiančios nuostatos

1.
     Valstybės narės, vadovaudamosis abipusiškumo principu, gali netaikyti reikalavimų, išdėstytų 45 straipsnio 1 ir 3 dalyje, arba juos pakeisti, kai
  trečiosios šalies audito subjektas ar trečiosios šalies auditorius
  kontroliuoja viešosios priežiūros institucijos, jiems taikoma kokybės užtikrinimo, tyrimo ir sankcijų kontrolė trečiojoje šalyje, jeigu ta kontrolė atitinka 29, 30 ir 31 straipsnių nuostatas.

2.
     
  Kad būtų užtikrintas vienodas 1 dalies taikymas, jame minėtą lygiaverčių reikalavimų atitikimą nustato Komisija bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, sprendimą priima Komisija pagal 48 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą. Kol Komisija tokio sprendimo nepriėmė, valstybės narės gali įvertinti 1 dalyje minėtų lygiaverčių reikalavimų atitikimą arba kliautis kitos valstybės narės įvertinimu. Jei Komisija nusprendžia, kad nesilaikoma 1 dalies reikalavimų, ji gali leisti audito subjektams, suinteresuotiems toliau atlikti auditą, veikti vadovaujantis atitinkamais valstybių narių reikalavimais tam tikrą pereinamąjį laikotarpį.

3.
     
  Valstybės narės teikia informaciją Komisijai apie:

| a) | jų atliktą lygiaverčių reikalavimų atitikimo įvertinimą, numatytą 2 dalyje, ir |
| --- | --- |

a)

jų atliktą lygiaverčių reikalavimų atitikimo įvertinimą, numatytą 2 dalyje, ir

| b) | pagrindines bendradarbiavimo suderinimo detales su trečiosios šalies viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimo bei sankcijų sistemomis, remiantis 1 dalies nuostatomis. |
| --- | --- |

b)

pagrindines bendradarbiavimo suderinimo detales su trečiosios šalies viešosios priežiūros, kokybės užtikrinimo, tyrimo bei sankcijų sistemomis, remiantis 1 dalies nuostatomis.

47 straipsnis

Bendradarbiavimas su kompetentingomis trečiųjų šalių institucijomis

1.   Valstybės narės gali leisti trečiosios šalies kompetentingoms institucijoms perduoti teisės aktais nustatytų auditorių arba audito įmonių turimus jų patvirtintus audito dokumentus arba kitus dokumentus, jeigu:

| a) | šie audito darbiniai dokumentai ar kiti dokumentai yra susiję su bendrovių, kurios išleido vertybinius popierius toje trečiojoje šalyje, auditu,
  arba kurios priklauso grupei, leidžiančiai teisės aktų numatytas konsoliduotas atskaitomybes toje trečiojoje šalyje; |
| --- | --- |

a)

šie audito darbiniai dokumentai ar kiti dokumentai yra susiję su bendrovių, kurios išleido vertybinius popierius toje trečiojoje šalyje, auditu,
  arba kurios priklauso grupei, leidžiančiai teisės aktų numatytas konsoliduotas atskaitomybes toje trečiojoje šalyje;

| b) | dokumentus perduoda tos valstybės kompetentingos institucijos trečiosios šalies kompetentingoms institucijoms ir tik joms paprašius; |
| --- | --- |

b)

dokumentus perduoda tos valstybės kompetentingos institucijos trečiosios šalies kompetentingoms institucijoms ir tik joms paprašius;

| c) | susijusios trečiosios šalies kompetentingos institucijos atitinka 3 dalyje išvardintus atitinkamus reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

susijusios trečiosios šalies kompetentingos institucijos atitinka 3 dalyje išvardintus atitinkamus reikalavimus;

| d) | tarp susijusių kompetentingų institucijų yra sudaryti abipusiškumo principu paremti darbo susitarimai; |
| --- | --- |

d)

tarp susijusių kompetentingų institucijų yra sudaryti abipusiškumo principu paremti darbo susitarimai;

| e) | asmens duomenų perdavimas trečiosioms šalims pagal Direktyvos 95/46/EB IV skyrių. |
| --- | --- |

e)

asmens duomenų perdavimas trečiosioms šalims pagal Direktyvos 95/46/EB IV skyrių.

2.   1 dalies d punkte minimuose darbo susitarimuose turi būti užtikrinama, kad:

| a) | audito dokumentų ir kitų dokumentų prašanti kompetentinga institucija paaiškina to prašymo priežastis; |
| --- | --- |

a)

audito dokumentų ir kitų dokumentų prašanti kompetentinga institucija paaiškina to prašymo priežastis;

| b) | trečiosios šalies kompetentingos institucijos darbuotojai arba buvę darbuotojai, kuriems pateikiama ta informacija, privalo laikytis profesinės paslapties įsipareigojimų; |
| --- | --- |

b)

trečiosios šalies kompetentingos institucijos darbuotojai arba buvę darbuotojai, kuriems pateikiama ta informacija, privalo laikytis profesinės paslapties įsipareigojimų;

| c) | trečiosios šalies kompetentingos institucijos audito dokumentus ir kitus dokumentus gali naudoti tik atlikdamos viešosios priežiūros, kokybės kontrolės ir tyriamąją veiklą, atitinkančią 29 ir 30 straipsnių bei 32 straipsnio d punkto reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

trečiosios šalies kompetentingos institucijos audito dokumentus ir kitus dokumentus gali naudoti tik atlikdamos viešosios priežiūros, kokybės kontrolės ir tyriamąją veiklą, atitinkančią 29 ir 30 straipsnių bei 32 straipsnio d punkto reikalavimus;

| d) | trečiosios šalies kompetentingai institucijai, pateikiančiai prašymą perduoti teisės aktais nustatyto auditoriaus arba audito įmonės turimus audito dokumentus arba kitus dokumentus, gali būti atsakyta juos perduoti tais atvejais, kai tai galėtų pakenkti Bendrijos arba susijusios valstybės narės suverenumui, saugumui ar viešajai tvarkai arba jeigu susijusios valstybės narės valdžios institucijos jau yra pradėjusios teisminį nagrinėjimą dėl to paties veiksmo ar to paties asmens atžvilgiu. |
| --- | --- |

d)

trečiosios šalies kompetentingai institucijai, pateikiančiai prašymą perduoti teisės aktais nustatyto auditoriaus arba audito įmonės turimus audito dokumentus arba kitus dokumentus, gali būti atsakyta juos perduoti tais atvejais, kai tai galėtų pakenkti Bendrijos arba susijusios valstybės narės suverenumui, saugumui ar viešajai tvarkai arba jeigu susijusios valstybės narės valdžios institucijos jau yra pradėjusios teisminį nagrinėjimą dėl to paties veiksmo ar to paties asmens atžvilgiu.

3.   Lygiaverčių reikalavimų atitikimą, numatytą 1 dalies c punkte, nustato Komisija pagal 48 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą,
  siekiant palengvinti atitinkamų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą.
  Proporcingumo vertinimas atliekamas kartu su valstybėmis narėmis ir grindžiamas 36 straipsnyje nustatytais reikalavimais ar atitinkamais veiklos rezultatais. Valstybės narės privalo imtis reikiamų priemonių Komisijos sprendimui įgyvendinti.

4.   Ypatingais atvejais ir nukrypdamos nuo 1 dalies nuostatų valstybės narės gali jų patvirtintiems teisės aktais nustatytiems auditoriams ir audito įmonėms leisti audito ir kitus dokumentus tiesiogiai perduoti trečiosios šalies kompetentingoms institucijoms su sąlyga, kad:

| a) | tos trečiosios šalies kompetentingos institucijos yra pradėjusios tyrimą; |
| --- | --- |

a)

tos trečiosios šalies kompetentingos institucijos yra pradėjusios tyrimą;

| b) | dokumentų perdavimas neprieštarauja teisės aktais nustatytų auditorių ir audito įmonių įsipareigojimams audito dokumentus ir kitus dokumentus perduoti jų šalies kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

b)

dokumentų perdavimas neprieštarauja teisės aktais nustatytų auditorių ir audito įmonių įsipareigojimams audito dokumentus ir kitus dokumentus perduoti jų šalies kompetentingoms institucijoms;

| c) | su tos trečiosios šalies kompetentingomis institucijoms yra sudaryti darbo susitarimai, pagal kuriuos valstybės narės kompetentingoms institucijoms atitinkamai leidžiama tiesiogiai prieiti prie audito įmonių audito ir kitų dokumentų; |
| --- | --- |

c)

su tos trečiosios šalies kompetentingomis institucijoms yra sudaryti darbo susitarimai, pagal kuriuos valstybės narės kompetentingoms institucijoms atitinkamai leidžiama tiesiogiai prieiti prie audito įmonių audito ir kitų dokumentų;

| d) | trečiosios šalies kompetentinga institucija, prašanti perduoti dokumentus, valstybės, kurioje įsikūręs teisės aktais nustatytas auditorius arba audito įmonė, kompetentingai institucijai iš anksto pateikia prašymą suteikti informacijos ir nurodo to prašymo priežastis; |
| --- | --- |

d)

trečiosios šalies kompetentinga institucija, prašanti perduoti dokumentus, valstybės, kurioje įsikūręs teisės aktais nustatytas auditorius arba audito įmonė, kompetentingai institucijai iš anksto pateikia prašymą suteikti informacijos ir nurodo to prašymo priežastis;

| e) | laikomasi 2 dalyje nurodomų sąlygų. |
| --- | --- |

e)

laikomasi 2 dalyje nurodomų sąlygų.

5.   Komisija gali pagal 48 straipsnio 2 dalyje numatytą tvarką
  apibrėžti
  4 dalyje numatytus išskirtinius atvejus,
  kad būtų užtikrintas atitinkamų kompetentingų institucijų bendradarbiavimas bei vienodas tos dalies taikymas.

6.   Valstybės narės praneša Komisijai apie 1 ir 4 dalyse minimų darbo susitarimų sudarymą.

XII SKYRIUS

LAIKINOSIOS IR BAIGIAMOSIOS
  NUOSTATOS

48 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda audito priežiūros komitetas (toliau – Komitetas), sudarytas iš valstybių narių atstovų ir pirmininkaujamas Komisijos atstovo.

2.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniuose nustatyta priežiūros procedūra, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas terminas yra 3 mėnesiai.

3.
     
  Nepažeidžiant jau priimtų įgyvendinimo priemonių ir išskyrus 26 straipsnio nuostatas, pasibaigus dvejų metų laikotarpiui po šios direktyvos priėmimo ir ne vėliau kaip 2008 m. balandžio 1 d. nustojama taikyti šios direktyvos nuostatas, kuriomis reikalaujama priimti technines taisykles, pakeitimus ir sprendimus pagal 2 dalį. Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, gali pratęsti nuostatų taikymo laikotarpį Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, šiuo tikslu jos peržiūri šias nuostatas iki pirmiau minėto laikotarpio pabaigos ar minėtos datos.

4.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

49 straipsnis

Direktyvos 78/660/EEB ir Direktyvos 83/349/EEB pakeitimai

1.   Direktyva 78/660/EEB iš dalies keičiama taip:

| a) | 43 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:






  „15) | atskirai, visi
  mokesčiai už finansinius metus,
  sumokėti
  įstatymų numatytiems auditoriams arba audito įmonėms už metinių ataskaitų įstatymų numatytą auditą ir
  visi
  mokesčiai,
  sumokėti
  už kitas draudimo paslaugas,
  visi mokesčiai, sumokėti už
  mokesčių ir konsultavimo paslaugas bei
  visi mokesčiai, sumokėti už
  kitas ne audito paslaugas.


  Valstybės narės gali leisti šio reikalavimo netaikyti tuo atveju, jeigu įmonė yra įtraukta į konsoliduotą apskaitą, kurą privaloma atlikti pagal Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnį, su sąlyga, kad tokia informacija pateikta pastabose prie konsoliduotų ataskaitų.
  “ |
| --- | --- | --- |

a)

43 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:

„15)

atskirai, visi
  mokesčiai už finansinius metus,
  sumokėti
  įstatymų numatytiems auditoriams arba audito įmonėms už metinių ataskaitų įstatymų numatytą auditą ir
  visi
  mokesčiai,
  sumokėti
  už kitas draudimo paslaugas,
  visi mokesčiai, sumokėti už
  mokesčių ir konsultavimo paslaugas bei
  visi mokesčiai, sumokėti už
  kitas ne audito paslaugas.

Valstybės narės gali leisti šio reikalavimo netaikyti tuo atveju, jeigu įmonė yra įtraukta į konsoliduotą apskaitą, kurą privaloma atlikti pagal Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnį, su sąlyga, kad tokia informacija pateikta pastabose prie konsoliduotų ataskaitų.
  “

| b) | 44 straipsnio 1 dalis
  pakeičiama
  taip:
  „1.   Valstybės narės gali 11 straipsnyje nurodytoms bendrovėms leisti parengti sutrumpintą paaiškinamąjį raštą, praleidžiant informaciją, reikalaujamą 43 straipsnio 1 dalies 5–12 punktuose, 14 punkto a papunktyje ir 15 punkte. Tačiau aiškinamajame rašte privalo būti 46 straipsnio 1 dalies 6 punkte reikalaujama informacija, nurodant bendrąją visų pozicijų sumą.“ |
| --- | --- |

b)

44 straipsnio 1 dalis
  pakeičiama
  taip:

„1.   Valstybės narės gali 11 straipsnyje nurodytoms bendrovėms leisti parengti sutrumpintą paaiškinamąjį raštą, praleidžiant informaciją, reikalaujamą 43 straipsnio 1 dalies 5–12 punktuose, 14 punkto a papunktyje ir 15 punkte. Tačiau aiškinamajame rašte privalo būti 46 straipsnio 1 dalies 6 punkte reikalaujama informacija, nurodant bendrąją visų pozicijų sumą.“

| c) | 45 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  1 dalies b punktas taip pat taikomas pagal 43 straipsnio 1 dalies 8 punktą reikalaujamai informacijai.




  Valstybės narės 27 straipsnyje minimoms bendrovėms gali leisti nepateikti 43 straipsnio 1 dalies 8 punkte reikalaujamos informacijos. Valstybės narės taip pat gali leisti 27 straipsnyje nurodytoms bendrovėms neskelbti 43 straipsnio 1 dalies 15 punkte numatytos informacijos su sąlyga, kad informacija yra pateikta viešosios priežiūros sistemai, nurodytai [8-tos Bendrovių teisės direktyvos] 32 straipsnyje, jeigu to reikalauja tokia viešosios priežiūros sistema.“ |
| --- | --- |

c)

45 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  1 dalies b punktas taip pat taikomas pagal 43 straipsnio 1 dalies 8 punktą reikalaujamai informacijai.

Valstybės narės 27 straipsnyje minimoms bendrovėms gali leisti nepateikti 43 straipsnio 1 dalies 8 punkte reikalaujamos informacijos. Valstybės narės taip pat gali leisti 27 straipsnyje nurodytoms bendrovėms neskelbti 43 straipsnio 1 dalies 15 punkte numatytos informacijos su sąlyga, kad informacija yra pateikta viešosios priežiūros sistemai, nurodytai [8-tos Bendrovių teisės direktyvos] 32 straipsnyje, jeigu to reikalauja tokia viešosios priežiūros sistema.“

2.   Direktyvos 83/349/EEB 34 straipsnis papildomas šiuo punktu:

| „16) | atskirai, visi
  mokesčiai už finansinius metus,
  sumokėti
  įstatymų numatytiems auditoriams arba audito bendrovėms už konsoliduotų finansinių ataskaitų įstatymų numatytą auditą ir
  visi
  mokesčiai,
  sumokėti
  už kitas draudimo paslaugas,
  visi mokesčiai, sumokėti už
  mokesčių ir konsultavimo paslaugas bei
  visi mokesčiai, sumokėti už
  kitas ne audito paslaugas.“ |
| --- | --- |

„16)

atskirai, visi
  mokesčiai už finansinius metus,
  sumokėti
  įstatymų numatytiems auditoriams arba audito bendrovėms už konsoliduotų finansinių ataskaitų įstatymų numatytą auditą ir
  visi
  mokesčiai,
  sumokėti
  už kitas draudimo paslaugas,
  visi mokesčiai, sumokėti už
  mokesčių ir konsultavimo paslaugas bei
  visi mokesčiai, sumokėti už
  kitas ne audito paslaugas.“

50 straipsnis

Direktyvos 84/253/EEB anuliavimas

Direktyva 84/253/EEB anuliuojama 54 straipsnyje nurodytu laiku. Nuorodos į anuliuotą direktyvą suprantamos kaip nuorodos į šią direktyvą.

54 straipsnyje

51 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

Pereinamojo laikotarpio

Valstybių narių kompetentingų institucijų prieš įsigaliojant 53 straipsnio 1 dalies nuostatoms pagal Direktyvą 84/253/EEB patvirtinti teisės aktais nustatyti auditoriai arba audito įmonės laikomi patvirtintais pagal šią direktyvą.

pagal Direktyvą

4/253/EEB

52 straipsnis

52 straipsnis

Minimalus suderinimas

Minimalus suderinimas

Teisės aktų numatyto audito reikalaujančios valstybės narės gali įvesti griežtesnius reikalavimus, jei šia direktyva nenumatyta kitaip.

Teisės aktų numatyto audito reikalaujančios valstybės narės gali įvesti griežtesnius reikalavimus, jei šia direktyva nenumatyta kitaip.

53 straipsnis

Perkėlimas

1.   Valstybės narės
  per ...

   (24) priima ir paskelbia nuostatas, reikalingas šios direktyvos įgyvendinimui. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.

per ...

24

2.   Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato nuorodos darymo tvarką.

3.   Valstybės narės pateikia Komisijai pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų, kurias jos priima šios direktyvos taikymo srityje, tekstus.

54 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

55 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 157, 2005 6 28, p. 115.

1

(2)  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento pozicija.

2

2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento pozicija.

(3)  OL L 222, 1978 8 14, p. 11. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/51/EB (OL L 178, 2003 7 17, p. 16).

3

(4)  OL L 193, 1983 7 18, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/51/EB.

4

(5)  OL L 372, 1986 12 31, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/51/EB.

5

(6)  OL L 374, 1991 12 31, p. 7. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/51/EB.

6

(7)  OL L 126, 1984 5 12, p. 20.

7

(8)  OL C 143, 1998 5 8, p. 12.

8

(9)  OL L 91, 2001 3 31, p. 91.

9

(10)  OL L 191, 2002 7 19, p. 22.

10

(11)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

11

(12)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

12

(13)  OL L 52, 2005 2 25, p. 51.

13

(14)  
  1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIAVPS), derinimo (

  OL L 375, 1985 12 31, p. 3). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/1/EB (OL L 79, 2005 3 24, p. 9).

14

1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIAVPS), derinimo (

(15)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

15

(16)  OL L 126, 2000 5 26, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2005/1/EB.

16

(17)  OL L 207, 2003 8 18, p. 1.

17

(18)  1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/48/EEB dėl bendrosios aukštojo mokslo diplomų, išduotų po bent trejų metų profesinio mokymo ir lavinimo, pripažinimo sistemos (
  OJ L 19, 24.1.1989, p. 16
  ). Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/19/EB (
  OJ L 206, 31.7.2001, p. 1).

18

1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/48/EEB dėl bendrosios aukštojo mokslo diplomų, išduotų po bent trejų metų profesinio mokymo ir lavinimo, pripažinimo sistemos (

)

Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/19/EB (

(19)  3 metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

19

3 metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

(20)  OL L 13, 2000 1 19, p.12.

20

(21)  
  2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą (

  OL L 345, 2003 12 31, p. 64).

21

2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą (

(22)  OL L 149, 2004 4 30, p. 1.

22

(23)  
  2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl skaidrumo reikalavimų, taikomų informacijai apie vertybinių popierių emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, suderinimo (

  OL L 390, 2004 12 31, p. 38).

23

2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl skaidrumo reikalavimų, taikomų informacijai apie vertybinių popierių emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, suderinimo (

(24)  
  24 mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

24

24 mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

P6_TA(2005)0354

Bendrijos geležinkelių plėtra ***I

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (KOM(2004)0139) (1) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (KOM(2004)0139) (1)

| — | atsižvelgdamas į EB Sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0001/2004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB Sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0001/2004),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0143/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0143/2005),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją vėl kreiptis į Parlamentą, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba pakeisti jį kitu tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją vėl kreiptis į Parlamentą, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba pakeisti jį kitu tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Dar nepaskelbtas OL.

P6_TC1-COD(2004)0047

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/.../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros ir iš dalies keičiančią Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA

Atsižvelgdami į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1),

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (3),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (4),

kadangi:

| 1) | 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva Nr. 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros buvo numatyta palengvinti Bendrijos geležinkelių (5) pritaikymą prie bendrosios rinkos bei pagerinti jų veiksmingumą. |
| --- | --- |

1)

1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva Nr. 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros buvo numatyta palengvinti Bendrijos geležinkelių (5) pritaikymą prie bendrosios rinkos bei pagerinti jų veiksmingumą.

| (2) | Baltojoje knygoje „Europos transporto politika iki 2010: laikas nuspręsti“ (6) Komisija pranešė apie savo ketinimą tęsti geležinkelio paslaugų vidaus rinkos kūrimą ir pasiūlyti atverti tarptautinę keleivių rinką. |
| --- | --- |

(2)

Baltojoje knygoje „Europos transporto politika iki 2010: laikas nuspręsti“ (6) Komisija pranešė apie savo ketinimą tęsti geležinkelio paslaugų vidaus rinkos kūrimą ir pasiūlyti atverti tarptautinę keleivių rinką.

| 3) | 2003 m. spalio 23 d. Europos Parlamentas patvirtino pakeitimą (7), kuriuo raginama atverti konkurencijai visas nacionalines ir tarptautines geležinkelio keleivių paslaugas iki 2008 m. sausio 1 d. Komisija pažymėjo, kad ji ketino pateikti atskirą pasiūlymą, kuris atitiktų esamus teisės aktus dėl viešųjų paslaugų sutarčių ir priemones, apsaugančias tarptautinėmis paslaugomis besinaudojančių keleivių teises. |
| --- | --- |

3)

2003 m. spalio 23 d. Europos Parlamentas patvirtino pakeitimą (7), kuriuo raginama atverti konkurencijai visas nacionalines ir tarptautines geležinkelio keleivių paslaugas iki 2008 m. sausio 1 d. Komisija pažymėjo, kad ji ketino pateikti atskirą pasiūlymą, kuris atitiktų esamus teisės aktus dėl viešųjų paslaugų sutarčių ir priemones, apsaugančias tarptautinėmis paslaugomis besinaudojančių keleivių teises.

| (4) | Situacija skirtingose tarptautinių geležinkelio paslaugų srityse šiuo metu labai nevienoda. Tolimosios paslaugos (naktiniai traukiniai) išgyvena sunkumus, ir geležinkelių įmonės, siekdamos sumažinti nuostolius, neseniai iš viso atsisakė naudoti kelis iš jų. Tačiau tarptautinių greitųjų paslaugų rinkoje eismo srautų apimtis labai išaugo ir toliau sparčiai vystysis, kadangi iki 2010 m. bus padvigubinti ir sujungti transeuropiniai greitieji tinklai. Tačiau abiejose srityse jaučiamas stiprus pigių avialinijų daromas konkurencinis spaudimas, todėl būtina remti naujas iniciatyvas skatinant konkurenciją tarp geležinkelio įmonių. |
| --- | --- |

(4)

Situacija skirtingose tarptautinių geležinkelio paslaugų srityse šiuo metu labai nevienoda. Tolimosios paslaugos (naktiniai traukiniai) išgyvena sunkumus, ir geležinkelių įmonės, siekdamos sumažinti nuostolius, neseniai iš viso atsisakė naudoti kelis iš jų. Tačiau tarptautinių greitųjų paslaugų rinkoje eismo srautų apimtis labai išaugo ir toliau sparčiai vystysis, kadangi iki 2010 m. bus padvigubinti ir sujungti transeuropiniai greitieji tinklai. Tačiau abiejose srityse jaučiamas stiprus pigių avialinijų daromas konkurencinis spaudimas, todėl būtina remti naujas iniciatyvas skatinant konkurenciją tarp geležinkelio įmonių.

| (5) | Nebūtų įmanoma
  liberalizuoti keleivių
  paslaugų rinkos neturint išsamių nuostatų dėl prieigos prie infrastruktūros, nepasiekus žymios pažangos sąveikos srityje bei neturint griežtos geležinkelių transporto saugumo sistemos nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Į nacionalinę teisę perkėlus direktyvas 2001/12/EB
   (8)
  , 2001/13/EB
   (9)
  , 2001/14/EB
   (10)

  ir 2004/49/EB

   (11), visos šios sąlygos buvo patenkintos. Ši nauja institucinė struktūra iki siūlomos keleivių paslaugų
  tinklų
  liberalizavimo datos turi remtis nusistovėjusia bendra praktika.
  Kadangi minėtos Europos Bendrijos pagrindų direktyvos vėliausiai 2006 m. turėtų būti perkeltos į nacionalinę teisę, tarptautiniai keleivių tinklai turėtų būti liberalizuoti iki 2008 m., o kito pobūdžio keleivių paslaugos – iki 2012 m. |
| --- | --- |

(5)

Nebūtų įmanoma
  liberalizuoti keleivių
  paslaugų rinkos neturint išsamių nuostatų dėl prieigos prie infrastruktūros, nepasiekus žymios pažangos sąveikos srityje bei neturint griežtos geležinkelių transporto saugumo sistemos nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Į nacionalinę teisę perkėlus direktyvas 2001/12/EB
   (8)
  , 2001/13/EB
   (9)
  , 2001/14/EB
   (10)

  ir 2004/49/EB

   (11), visos šios sąlygos buvo patenkintos. Ši nauja institucinė struktūra iki siūlomos keleivių paslaugų
  tinklų
  liberalizavimo datos turi remtis nusistovėjusia bendra praktika.
  Kadangi minėtos Europos Bendrijos pagrindų direktyvos vėliausiai 2006 m. turėtų būti perkeltos į nacionalinę teisę, tarptautiniai keleivių tinklai turėtų būti liberalizuoti iki 2008 m., o kito pobūdžio keleivių paslaugos – iki 2012 m.

| (6) | Valstybėms narėms turėtų būti palikta teisė anksčiau pripažinti geležinkelio įmonių bei tarptautinių vietines ir tarptautines keleivių vežimo paslaugas teikiančių grupių prieigos prie geležinkelio infrastruktūros teises. Naudojimasis tokiomis teisėmis gali būti laikinai apribotas geležinkelio įmonėms ir jų tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamoms dukterinėms įmonėms, turinčioms licenciją valstybėse narėse, kuriose taikomos analogiškos prieigos prie geležinkelio infrastruktūros sąlygos. |
| --- | --- |

(6)

Valstybėms narėms turėtų būti palikta teisė anksčiau pripažinti geležinkelio įmonių bei tarptautinių vietines ir tarptautines keleivių vežimo paslaugas teikiančių grupių prieigos prie geležinkelio infrastruktūros teises. Naudojimasis tokiomis teisėmis gali būti laikinai apribotas geležinkelio įmonėms ir jų tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamoms dukterinėms įmonėms, turinčioms licenciją valstybėse narėse, kuriose taikomos analogiškos prieigos prie geležinkelio infrastruktūros sąlygos.

| (7) | Traukinių, kurie nestoja tarpinėse stotyse, skaičius yra labai ribotas. Tuo atveju, jei maršruto trasoje yra tarpinės stotys, siekiant užtikrinti, kad tokie maršrutai galėtų būti pelningi ir kad potencialiems naujiems rinkos dalyviams nebūtų sudarytos nepalankesnės sąlygos nei tos, kurios sudaromos dabartiniams operatoriams, kuriems leidžiama keleivius įlaipinti ir išlaipinti visoje maršruto trasoje, būtina, kad naujiems rinkos dalyviams būtų leista keleivius įlaipinti ir išlaipinti visoje maršruto trasoje. |
| --- | --- |

(7)

Traukinių, kurie nestoja tarpinėse stotyse, skaičius yra labai ribotas. Tuo atveju, jei maršruto trasoje yra tarpinės stotys, siekiant užtikrinti, kad tokie maršrutai galėtų būti pelningi ir kad potencialiems naujiems rinkos dalyviams nebūtų sudarytos nepalankesnės sąlygos nei tos, kurios sudaromos dabartiniams operatoriams, kuriems leidžiama keleivius įlaipinti ir išlaipinti visoje maršruto trasoje, būtina, kad naujiems rinkos dalyviams būtų leista keleivius įlaipinti ir išlaipinti visoje maršruto trasoje.

| 8) | 1969 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 dėl valstybių narių veiksmų, susijusių su įsipareigojimais, neatskiriamais nuo viešosios paslaugos geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transporto srityje (12), įgalina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas spręsti dėl viešųjų paslaugų teikimo sutarčių sudarymo. Šiose sutartyse gali būti numatytos išskirtinės teisės teikti tam tikras paslaugas. Todėl būtina užtikrinti, kad šio Reglamento nuostatos derėtų
  su keleivių
  paslaugų rinkos atvėrimo konkurencijai principais.
  2000 m. liepos 26 d.
  Komisija
  pateikė pasiūlymą
  dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybių narių veiksmų, susijusių su reikalavimais viešosioms paslaugoms ir viešųjų paslaugų teikimo sutarčių keleivių vežimui geležinkeliais, keliais ir vidaus vandenimis sudarymo (13), kuris pakeistų Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69. Pagrindinis šio dokumento tikslas – įdiegti kontroliuojamą konkurenciją sprendžiant dėl viešųjų paslaugų teikimo sutarčių sudarymo.
  Europos Parlamentas savo poziciją šiuo klausimu patvirtino 2001 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą

   (14)

  . Tačiau Taryba iki šiol nepatvirtino bendrosios pozicijos, todėl nebuvo įmanoma tęsti teisėkūros procedūros. |
| --- | --- |

8)

1969 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 dėl valstybių narių veiksmų, susijusių su įsipareigojimais, neatskiriamais nuo viešosios paslaugos geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transporto srityje (12), įgalina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas spręsti dėl viešųjų paslaugų teikimo sutarčių sudarymo. Šiose sutartyse gali būti numatytos išskirtinės teisės teikti tam tikras paslaugas. Todėl būtina užtikrinti, kad šio Reglamento nuostatos derėtų
  su keleivių
  paslaugų rinkos atvėrimo konkurencijai principais.
  2000 m. liepos 26 d.
  Komisija
  pateikė pasiūlymą
  dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybių narių veiksmų, susijusių su reikalavimais viešosioms paslaugoms ir viešųjų paslaugų teikimo sutarčių keleivių vežimui geležinkeliais, keliais ir vidaus vandenimis sudarymo (13), kuris pakeistų Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69. Pagrindinis šio dokumento tikslas – įdiegti kontroliuojamą konkurenciją sprendžiant dėl viešųjų paslaugų teikimo sutarčių sudarymo.
  Europos Parlamentas savo poziciją šiuo klausimu patvirtino 2001 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą

   (14)

  . Tačiau Taryba iki šiol nepatvirtino bendrosios pozicijos, todėl nebuvo įmanoma tęsti teisėkūros procedūros.

| (9) | Siekiant sukurti specializuotą infrastruktūrą, pvz. didelio greičio geležinkelio linijas, geležinkelio įmonėms reikia planavimo ir teisinio tikrumo, atitinkančio dideles ilgalaikes investicijas, todėl joms turi būti leista sudarinėti pamatines sutartis dešimties metų laikotarpiui. Direktyva Nr. 2001/14/EB turėtų būti atitinkamai pakeista. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant sukurti specializuotą infrastruktūrą, pvz. didelio greičio geležinkelio linijas, geležinkelio įmonėms reikia planavimo ir teisinio tikrumo, atitinkančio dideles ilgalaikes investicijas, todėl joms turi būti leista sudarinėti pamatines sutartis dešimties metų laikotarpiui. Direktyva Nr. 2001/14/EB turėtų būti atitinkamai pakeista.

| (10) | Šios direktyvos taikymas turėtų būti įvertintas remiantis
  dviem pranešimais
  , kurie Komisijai turėtų būti pateikti praėjus dvejiems metams
  atitinkamai
  nuo tarptautinių
  ir nacionalinių
  keleivių paslaugų rinkos liberalizavimo
  datų
  .
  Šiuose pranešimuose turi būti pateikti pirmieji Komisijos pirmojo ir antrojo geležinkelio paketų poveikio viešųjų paslaugų kokybės standartams ir socialiniams standartams darbuotojų ir aplinkos apsaugos srityse įvertinimai. Be to, Komisija turi iki 2005 m. gruodžio 31 d. pateikti poveikio, sukelto liberalizavus nacionalinius keleivių vežimo paslaugų tinklus, įvertinimą. |
| --- | --- |

(10)

Šios direktyvos taikymas turėtų būti įvertintas remiantis
  dviem pranešimais
  , kurie Komisijai turėtų būti pateikti praėjus dvejiems metams
  atitinkamai
  nuo tarptautinių
  ir nacionalinių
  keleivių paslaugų rinkos liberalizavimo
  datų
  .
  Šiuose pranešimuose turi būti pateikti pirmieji Komisijos pirmojo ir antrojo geležinkelio paketų poveikio viešųjų paslaugų kokybės standartams ir socialiniams standartams darbuotojų ir aplinkos apsaugos srityse įvertinimai. Be to, Komisija turi iki 2005 m. gruodžio 31 d. pateikti poveikio, sukelto liberalizavus nacionalinius keleivių vežimo paslaugų tinklus, įvertinimą.

| (11) | Kadangi siūlomo veiksmo tikslo, būtent Bendrijos geležinkelių vystymosi, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes būtina užtikrinti nediskriminuojančias prieigos prie infrastruktūros sąlygas ir atsižvelgti į tarptautinę svarbių geležinkelio tinklo dalių veikimo dimensiją, ir kadangi dėl būtinybės koordinuoti tarpvalstybinius veiksmus tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(11)

Kadangi siūlomo veiksmo tikslo, būtent Bendrijos geležinkelių vystymosi, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes būtina užtikrinti nediskriminuojančias prieigos prie infrastruktūros sąlygas ir atsižvelgti į tarptautinę svarbių geležinkelio tinklo dalių veikimo dimensiją, ir kadangi dėl būtinybės koordinuoti tarpvalstybinius veiksmus tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (12) | Todėl
  Direktyvos
  91/440/EEB
  ir 2001/14/EB
  turėtų būti atitinkamai pakeistos, |
| --- | --- |

(12)

Todėl
  Direktyvos
  91/440/EEB
  ir 2001/14/EB
  turėtų būti atitinkamai pakeistos,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 91/440/EEB iš dalies pakeičiama taip:

| 1) | 3 straipsnio ketvirta įtrauka išbraukiama. |
| --- | --- |

1)

3 straipsnio ketvirta įtrauka išbraukiama.

| 2) | 3 straipsnyje po penktosios įtraukos įterpiama ši įtrauka:






  „— | tarptautinė keleivių paslauga reiškia keleivių paslaugas, kai traukinys kerta bent vieną valstybės narės sieną; traukinys gali būti papildytas ir (arba) sumažintas, o atskiros jo dalys gali būti skirtingos išvykimo ir paskirties stočių, su sąlyga, kad visi vagonai kirto bent vieną sieną“ |
| --- | --- | --- |

2)

3 straipsnyje po penktosios įtraukos įterpiama ši įtrauka:

„—

tarptautinė keleivių paslauga reiškia keleivių paslaugas, kai traukinys kerta bent vieną valstybės narės sieną; traukinys gali būti papildytas ir (arba) sumažintas, o atskiros jo dalys gali būti skirtingos išvykimo ir paskirties stočių, su sąlyga, kad visi vagonai kirto bent vieną sieną“

| 3) | 5 straipsnio 3 dalies pirma įtrauka išbraukiama. |
| --- | --- |

3)

5 straipsnio 3 dalies pirma įtrauka išbraukiama.

| 4) | 8 straipsnio 1 dalyje išbraukiami žodžiai „ir tarptautinės grupės“. |
| --- | --- |

4)

8 straipsnio 1 dalyje išbraukiami žodžiai „ir tarptautinės grupės“.

| 5) | 10 straipsnio 1 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

5)

10 straipsnio 1 dalis išbraukiama.

| 6) | 1, 3, 4 ir 5 punktuose minimi
  pakeitimai
  įsigalioja
  2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

6)

1, 3, 4 ir 5 punktuose minimi
  pakeitimai
  įsigalioja
  2008 m. sausio 1 d.

| 7) | 10 straipsnyje įterpiamos šios 3a, 3b, 3c ir 3d dalys:
  „3a)   Geležinkelio įmonėms, patenkančioms į 2 straipsnio taikymo sritį, vienodomis
  sąlygomis suteikiama

  prieiga prie infrastruktūros:
  tarptautinių keleivių paslaugų teikimo tikslu - ne vėliau kaip 2008 m. sausio 1 d., visų kitų keleivių paslaugų teikimo tikslu – ne vėliau kaip 2012 m. sausio 1 d.
  Geležinkelio įmonės,
  teikdamos
  tarptautinę keleivių
  paslaugą, turi
  teisę įlaipinti
  ir išlaipinti
  keleivius bet kurioje stotyje,
  esančioje tarp išvykimo ir paskirties taškų
  .
  3b)   Valstybės narės gali apriboti
  3a dalyje
  nustatytą prieigos teisę
  paslaugoms, kurios
  teikiamos viešųjų paslaugų sutarties, atitinkančios galiojančią Bendrijos teisę, pagrindu.
  Bet koks toks
  apribojimas
  , įskaitant
  teisės įlaipinti
  ir išlaipinti
  keleivius bet kurioje stotyje
  suvaržymą
  , gali
  būti nustatytas tik Direktyvos 2001/14/EB (15) 30 straipsniu paskirtos reguliavimo įstaigos atliktos objektyvios ekonominės analizės pagrindu arba susijusių reguliavimo įstaigų susitarimu, jeigu viešųjų paslaugų ekonominis gyvybingumas nebūtų užtikrintas kitais būdais.


  3c)   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad 3b dalyje nurodytus sprendimus būtų galima peržiūrėti teisme.


  3d)
     
  Valstybėms narėms turėtų būti palikta teisė anksčiau pripažinti geležinkelio įmonių bei tarptautinių vietines ir tarptautines keleivių vežimo paslaugas teikiančių grupių prieigos prie geležinkelio infrastruktūros teises. Naudojimasis tokiomis teisėmis gali būti laikinai apribotas geležinkelio įmonėms ir jų tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamoms dukterinėms įmonėms, turinčioms licenciją valstybėse narėse, kuriose taikomos analogiškos prieigos prie geležinkelio infrastruktūros sąlygos. |
| --- | --- |

7)

10 straipsnyje įterpiamos šios 3a, 3b, 3c ir 3d dalys:

„3a)   Geležinkelio įmonėms, patenkančioms į 2 straipsnio taikymo sritį, vienodomis
  sąlygomis suteikiama

  prieiga prie infrastruktūros:
  tarptautinių keleivių paslaugų teikimo tikslu - ne vėliau kaip 2008 m. sausio 1 d., visų kitų keleivių paslaugų teikimo tikslu – ne vėliau kaip 2012 m. sausio 1 d.
  Geležinkelio įmonės,
  teikdamos
  tarptautinę keleivių
  paslaugą, turi
  teisę įlaipinti
  ir išlaipinti
  keleivius bet kurioje stotyje,
  esančioje tarp išvykimo ir paskirties taškų
  .

3b)   Valstybės narės gali apriboti
  3a dalyje
  nustatytą prieigos teisę
  paslaugoms, kurios
  teikiamos viešųjų paslaugų sutarties, atitinkančios galiojančią Bendrijos teisę, pagrindu.
  Bet koks toks
  apribojimas
  , įskaitant
  teisės įlaipinti
  ir išlaipinti
  keleivius bet kurioje stotyje
  suvaržymą
  , gali
  būti nustatytas tik Direktyvos 2001/14/EB (15) 30 straipsniu paskirtos reguliavimo įstaigos atliktos objektyvios ekonominės analizės pagrindu arba susijusių reguliavimo įstaigų susitarimu, jeigu viešųjų paslaugų ekonominis gyvybingumas nebūtų užtikrintas kitais būdais.

3c)   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad 3b dalyje nurodytus sprendimus būtų galima peržiūrėti teisme.

3d)
     
  Valstybėms narėms turėtų būti palikta teisė anksčiau pripažinti geležinkelio įmonių bei tarptautinių vietines ir tarptautines keleivių vežimo paslaugas teikiančių grupių prieigos prie geležinkelio infrastruktūros teises. Naudojimasis tokiomis teisėmis gali būti laikinai apribotas geležinkelio įmonėms ir jų tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamoms dukterinėms įmonėms, turinčioms licenciją valstybėse narėse, kuriose taikomos analogiškos prieigos prie geležinkelio infrastruktūros sąlygos.

| 8) | 14 straipsnis papildomas šia pastraipa:
  „
  Atitinkamai
  ne vėliau kaip iki
  2009 m. gruodžio 31 d. ir 2013 m. gruodžio 31 d.
  Komisija pateikia Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Tarybai
  dvi ataskaitas
  :
  pirmąją –
  apie
  šios direktyvos
  nuostatų
  , susijusių, su tarptautinėmis keleivių paslaugomis,
  įgyvendinimą
  , antrąją – apie šios direktyvos nuostatų, susijusių su kito pobūdžio keleivių paslaugomis, įgyvendinimą, kiekvienoje ataskaitoje pateikiant geležinkelio kelių paskirstymo ir poveikio viešųjų paslaugų sutartims įvertinimą

  .“ |
| --- | --- |

8)

14 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„
  Atitinkamai
  ne vėliau kaip iki
  2009 m. gruodžio 31 d. ir 2013 m. gruodžio 31 d.
  Komisija pateikia Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Tarybai
  dvi ataskaitas
  :
  pirmąją –
  apie
  šios direktyvos
  nuostatų
  , susijusių, su tarptautinėmis keleivių paslaugomis,
  įgyvendinimą
  , antrąją – apie šios direktyvos nuostatų, susijusių su kito pobūdžio keleivių paslaugomis, įgyvendinimą, kiekvienoje ataskaitoje pateikiant geležinkelio kelių paskirstymo ir poveikio viešųjų paslaugų sutartims įvertinimą

  .“

2 straipsnis

Direktyvos 2001/14/EB 17 straipsnio 5 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:

„5.
     
  Pamatiniai susitarimai iš principo sudaromi penkeriems metams ir juos galima pratęsti tokiam pat laikotarpiui. Infrastruktūros valdytojas tam tikrais atvejais gali sutikti sudaryti susitarimą trumpesniam arba ilgesniam laikui. Kiekvienas ilgesnis nei penkerių metų laikotarpis pagrindžiamas komercinėmis sutartimis, specializuotomis investicijomis arba rizika.

Pamatiniai susitarimai dėl paslaugų, kurias teikiant naudojamasi specializuotomis infrastruktūromis, nurodytomis 24 straipsnyje, ir kurios reikalauja žymių ir ilgalaikių investicijų, gali būti sudaromi dešimties metų laikotarpiui. Sudaryti susitarimus ilgesniam nei dešimties metų laikotarpiui galima tik išimtiniais atvejais, ypač jeigu tai susiję su didelėmis ilgalaikėmis investicijomis, ir ypatingai jeigu tokios investicijos apima sutartinius įsipareigojimus, įskaitant daugiametį amortizacijos planą.“

3 straipsnis

3 straipsnis

Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki ...
   (16), įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

...

16

Valstybės narės, priimdamos šiuos teisės aktus, daro juose nuorodą į šią direktyvą, arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus ir kartu pateikia lentelę, parodančią, kaip šios direktyvos nuostatos atitinka priimtų nacionalinių teisės aktų nuostatas.

4 straipsnis

4 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.

Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje

5 straipsnis

5 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta..., ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C..., ..., p. ....

1

(2)  OL C 221, 2005 9 8, p. 56.

2

(3)  OL C 71, 2005 3 22, p. 26.

3

(4)  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento pozicija.

4

2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento pozicija.

(5)  OL L 237, 1991 8 24, p. 25. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

5

Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

(6)  KOM(2001)0370.

6

KOM(2001)0370

(7)  OL C 82 E, 2004 4 1, p. 502.

7

(8)  2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/12/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB (
  OL L 75, 2001 3 15, p. 1).

8

2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/12/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB (

(9)  2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/13/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (
  OL L 75, 2001 3 15, p. 26). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/49/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 44).

9

2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/13/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (

(10)  2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (
  OL L 75, 2001 3 15, p. 29). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/49/EB.

10

2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (

(11)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo.

11

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo.

(12)  OL L 156, 1969 6 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 1893/91 (OL L 169, 1991 6 29, p. 1).

12

(13)  OL C 365 E, 2000 12 19, p. 169.

13

(14)  OL C 140 E, 2002 6 13, p. 262.

14

(15)  OL L 75, 2001 3 15, p. 29. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/49/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 44).“

15

(16)  18 mėnesių nuo šios direktyvos priėmimo.

16

P6_TA(2005)0355

Traukinių brigadų narių sertifikavimas ***I

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl traukinių brigadų narių, dirbančių Bendrijos geležinkelių tinklų lokomotyvuose ir traukiniuose, sertifikavimo (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: pirmas svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (KOM(2004)0142) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (KOM(2004)0142) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB Sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0002/2004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB Sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0002/2004),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0133/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0133/2005),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją vėl kreiptis į Parlamentą, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą ar pakeisti jį kitu tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją vėl kreiptis į Parlamentą, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą ar pakeisti jį kitu tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Komisijai ir Tarybai.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

P6_TC1-COD(2004)0048

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/.../EB dėl traukinių mašinistų ir traukinių brigadų narių, dirbančių Bendrijos geležinkelių tinklų lokomotyvuose ir traukiniuose, sertifikavimo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Direktyva 2004/49/EB
   (4) dėl geležinkelių saugos reikalaujama, kad geležinkelių infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės sukurtų saugos valdymo sistemas, kad geležinkelių sistema bent jau galėtų pasiekti bendruosius saugos tikslus ir atitikti atskirų šalių saugos taisykles bei Techninėse sąveikos specifikacijose nustatytus saugos reikalavimus, ir kad būtų taikomos atitinkamos Bendrųjų saugos metodų dalys. Šios saugos valdymo sistemos teikia, be kita ko, personalo mokymo programas ir sistemas, kuriomis galima užtikrinti personalo kompetentingumą ir tinkamą užduočių vykdymą. |
| --- | --- |

(1)

Direktyva 2004/49/EB
   (4) dėl geležinkelių saugos reikalaujama, kad geležinkelių infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės sukurtų saugos valdymo sistemas, kad geležinkelių sistema bent jau galėtų pasiekti bendruosius saugos tikslus ir atitikti atskirų šalių saugos taisykles bei Techninėse sąveikos specifikacijose nustatytus saugos reikalavimus, ir kad būtų taikomos atitinkamos Bendrųjų saugos metodų dalys. Šios saugos valdymo sistemos teikia, be kita ko, personalo mokymo programas ir sistemas, kuriomis galima užtikrinti personalo kompetentingumą ir tinkamą užduočių vykdymą.

| (2) | Direktyvoje 2004/49/EB nustatyta, kad norėdama gauti leidimą naudotis geležinkelių infrastruktūra, geležinkelio įmonė privalo turėti saugos sertifikatą. |
| --- | --- |

(2)

Direktyvoje 2004/49/EB nustatyta, kad norėdama gauti leidimą naudotis geležinkelių infrastruktūra, geležinkelio įmonė privalo turėti saugos sertifikatą.

| (3) | Pagal 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (5) licencijuotos geležinkelio įmonės nuo 2003 m. kovo 15 d. turi teisę naudotis visos Europos krovinių vežimo paslaugų tinklu, o vėliausiai nuo 2008 m. visu tarptautiniu krovinių vežimo paslaugų tinklu. Be to, antrajame geležinkelių pakete siūloma suteikti teisę naudotis visu geležinkelių tinklu ir tarptautinių krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų įmonėms bei bet kokio pobūdžio krovinių vežimo geležinkeliais įmonėms. Dėl palaipsnio teisės naudotis geležinkeliais išplėtimo neišvengiamai padaugės tarpvalstybinio krovinių vežimo geležinkeliais atvejų. Tai lems vis didesnį tarpvalstybines paslaugas atlikti išmokytų ir leidimus tai daryti turinčių mašinistų poreikį. |
| --- | --- |

(3)

Pagal 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (5) licencijuotos geležinkelio įmonės nuo 2003 m. kovo 15 d. turi teisę naudotis visos Europos krovinių vežimo paslaugų tinklu, o vėliausiai nuo 2008 m. visu tarptautiniu krovinių vežimo paslaugų tinklu. Be to, antrajame geležinkelių pakete siūloma suteikti teisę naudotis visu geležinkelių tinklu ir tarptautinių krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų įmonėms bei bet kokio pobūdžio krovinių vežimo geležinkeliais įmonėms. Dėl palaipsnio teisės naudotis geležinkeliais išplėtimo neišvengiamai padaugės tarpvalstybinio krovinių vežimo geležinkeliais atvejų. Tai lems vis didesnį tarpvalstybines paslaugas atlikti išmokytų ir leidimus tai daryti turinčių mašinistų poreikį.

| (4) | 2002 m. Komisijos atliktas tyrimas atskleidė, kad valstybių narių traukinio mašinisto pažymėjimų išdavimo sąlygos labai skiriasi. Siekiant panaikinti tuos skirtumus, reikia priimti Bendrijos traukinio mašinisto pažymėjimų išdavimo nuostatas, išlaikant aukštą dabartinį Bendrijos geležinkelių sistemos saugos lygį. |
| --- | --- |

(4)

2002 m. Komisijos atliktas tyrimas atskleidė, kad valstybių narių traukinio mašinisto pažymėjimų išdavimo sąlygos labai skiriasi. Siekiant panaikinti tuos skirtumus, reikia priimti Bendrijos traukinio mašinisto pažymėjimų išdavimo nuostatas, išlaikant aukštą dabartinį Bendrijos geležinkelių sistemos saugos lygį.

| (5) | Šios Bendrijos nuostatos turi padėti siekti Bendrijos politikos tikslų laisvo darbuotojų judėjimo, įsisteigimo laisvės ir paslaugų teikimo srityse įgyvendinant bendrą transporto politiką ir vengiant bet kokio konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

(5)

Šios Bendrijos nuostatos turi padėti siekti Bendrijos politikos tikslų laisvo darbuotojų judėjimo, įsisteigimo laisvės ir paslaugų teikimo srityse įgyvendinant bendrą transporto politiką ir vengiant bet kokio konkurencijos iškraipymo.

| (6) | Siekiant užtikrinti būtiną vienodumą ir skaidrumą reikia, kad Bendrija nustatytų vieningą sertifikavimo sistemos modelį,
  susidedantį iš dviejų dalių: pagrindinio liudijimo, kuriuo patvirtinamas atitikimas tam tikriems traukinių valdymo reikalavimams bei pagrindinėms tinkamumo ir kompetencijos sąlygoms, bei darniojo papildomo pažymėjimo, kuriuo patvirtinamos techninės ir specifinės šios srities žinios. Pagrindinį liudijimą išduoda valstybės narės, o darnųjį papildomą pažymėjimą — geležinkelio įmonės. Valstybės narės turėtų abipusiškai pripažinti šiuos dokumentus. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant užtikrinti būtiną vienodumą ir skaidrumą reikia, kad Bendrija nustatytų vieningą sertifikavimo sistemos modelį,
  susidedantį iš dviejų dalių: pagrindinio liudijimo, kuriuo patvirtinamas atitikimas tam tikriems traukinių valdymo reikalavimams bei pagrindinėms tinkamumo ir kompetencijos sąlygoms, bei darniojo papildomo pažymėjimo, kuriuo patvirtinamos techninės ir specifinės šios srities žinios. Pagrindinį liudijimą išduoda valstybės narės, o darnųjį papildomą pažymėjimą — geležinkelio įmonės. Valstybės narės turėtų abipusiškai pripažinti šiuos dokumentus.

| (7) | Ši direktyva yra grindžiama 2004 m. sausio 27 d. pasiektais „istoriniais“ susitarimais tarp socialinių partnerių — Europos Geležinkelių Bendrijos (CER) ir Europos Transporto Darbuotojų Federacijos (ETF) — dėl „europinio liudijimo vairuotojams, teikiantiems tarpvalstybinės sąveikos paslaugas“ bei dėl „mobiliųjų darbuotojų, teikiančių su sąveika susijusias tarpvalstybines paslaugas transporto sektoriuje, darbo sąlygų tam tikrų aspektų“

   (6)

  ir yra jų tęsinys. |
| --- | --- |

(7)

Ši direktyva yra grindžiama 2004 m. sausio 27 d. pasiektais „istoriniais“ susitarimais tarp socialinių partnerių — Europos Geležinkelių Bendrijos (CER) ir Europos Transporto Darbuotojų Federacijos (ETF) — dėl „europinio liudijimo vairuotojams, teikiantiems tarpvalstybinės sąveikos paslaugas“ bei dėl „mobiliųjų darbuotojų, teikiančių su sąveika susijusias tarpvalstybines paslaugas transporto sektoriuje, darbo sąlygų tam tikrų aspektų“

   (6)

  ir yra jų tęsinys.

| (8) | Šios bendro pobūdžio nuostatos dėl sertifikavimo
  privalo palengvinti
  traukinių mašinistų judėjimą iš vienos valstybės narės į kitą, taip pat iš vienos geležinkelio įmonės į kitą ir apskritai užtikrinti, kad liudijimas ir darnusis papildomas pažymėjimas būtų pripažįstami visų geležinkelio sektoriuje veikiančių asmenų
  , tuo pačiu skatinant geresnį susijusio personalo mokymą ir užimtumą
  . Šiuo tikslu būtina nustatyti minimalius reikalavimus, kuriuos kandidatas privalo atitikti, kad gautų pagrindinį liudijimą ir darnųjį papildomą pažymėjimą. |
| --- | --- |

(8)

Šios bendro pobūdžio nuostatos dėl sertifikavimo
  privalo palengvinti
  traukinių mašinistų judėjimą iš vienos valstybės narės į kitą, taip pat iš vienos geležinkelio įmonės į kitą ir apskritai užtikrinti, kad liudijimas ir darnusis papildomas pažymėjimas būtų pripažįstami visų geležinkelio sektoriuje veikiančių asmenų
  , tuo pačiu skatinant geresnį susijusio personalo mokymą ir užimtumą
  . Šiuo tikslu būtina nustatyti minimalius reikalavimus, kuriuos kandidatas privalo atitikti, kad gautų pagrindinį liudijimą ir darnųjį papildomą pažymėjimą.

| (9) | Laipsniškai atveriant geležinkelio infrastruktūrą ir didėjant konkurencijai tarp geležinkelio įmonių, būtina išsaugoti traukinių mašinistų sukauptą mokymo kapitalą, užtikrinant abišalį jų mokymo pripažinimą, kad nustačius bendrus standartus palengvėtų jų įsidarbinimas. |
| --- | --- |

(9)

Laipsniškai atveriant geležinkelio infrastruktūrą ir didėjant konkurencijai tarp geležinkelio įmonių, būtina išsaugoti traukinių mašinistų sukauptą mokymo kapitalą, užtikrinant abišalį jų mokymo pripažinimą, kad nustačius bendrus standartus palengvėtų jų įsidarbinimas.

| (10) | Reikalavimai liudijimų ir pažymėjimų gavimui turi apimti bent jau minimalų traukinio mašinisto amžių, kandidato medicininį bei psichologinį tinkamumą, profesinę patirtį, tam tikrų traukinio valdymo žinių ir infrastruktūrų, kuriose mašinistai turi dirbti, pažinimo reikalavimus. |
| --- | --- |

(10)

Reikalavimai liudijimų ir pažymėjimų gavimui turi apimti bent jau minimalų traukinio mašinisto amžių, kandidato medicininį bei psichologinį tinkamumą, profesinę patirtį, tam tikrų traukinio valdymo žinių ir infrastruktūrų, kuriose mašinistai turi dirbti, pažinimo reikalavimus.

| (11) | Šios direktyvos I–VI prieduose nustatyti uždaviniai ir reikalavimai gali būti peržiūrėti siekiant juos suderinti su technikos ir mokslo pažanga. Kaip techniniai reikalavimai, šie priedai turi visiškai atitikti technines sąveikos specifikacijas (TSS) bei turi būti peržiūrėti pagal tvarką, nustatytą direktyvose 96/48/EB

   (7)

  ir 2001/16/EB

   (8)

  dėl sąveikos, taip pat visiškai atitikti Reglamento (EB) Nr. 881/2004

   (9)

  nuostatas, ypač jos 3, 4, 6, 12 ir 17 straipsnius dėl socialinių partnerių vaidmens. |
| --- | --- |

(11)

Šios direktyvos I–VI prieduose nustatyti uždaviniai ir reikalavimai gali būti peržiūrėti siekiant juos suderinti su technikos ir mokslo pažanga. Kaip techniniai reikalavimai, šie priedai turi visiškai atitikti technines sąveikos specifikacijas (TSS) bei turi būti peržiūrėti pagal tvarką, nustatytą direktyvose 96/48/EB

   (7)

  ir 2001/16/EB

   (8)

  dėl sąveikos, taip pat visiškai atitikti Reglamento (EB) Nr. 881/2004

   (9)

  nuostatas, ypač jos 3, 4, 6, 12 ir 17 straipsnius dėl socialinių partnerių vaidmens.

| (12) | Ši direktyva neturi trukdyti įgyvendinti 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (10) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (11). |
| --- | --- |

(12)

Ši direktyva neturi trukdyti įgyvendinti 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (10) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (11).

| (13) | Atskirų šalių saugos institucijos turi naudotis visa mašinisto pažymėjime, suderintame papildomame pažymėjime ir registruose pateikiama informacija, siekdamos palengvinti Direktyvos 2004/49/EB 10 ir 11 straipsniuose numatytą personalo pažymėjimų sistemos įvertinimą ir paspartinti tuose pačiuose straipsniuose numatytą saugos sertifikatų išdavimą. |
| --- | --- |

(13)

Atskirų šalių saugos institucijos turi naudotis visa mašinisto pažymėjime, suderintame papildomame pažymėjime ir registruose pateikiama informacija, siekdamos palengvinti Direktyvos 2004/49/EB 10 ir 11 straipsniuose numatytą personalo pažymėjimų sistemos įvertinimą ir paspartinti tuose pačiuose straipsniuose numatytą saugos sertifikatų išdavimą.

| (14) | Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (12). |
| --- | --- |

(14)

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (12).

| (15) | Valstybės narės turi numatyti nacionalinių šios direktyvos įgyvendinimo nuostatų pažeidimų atveju atliekamas patikras ir taikomas nuobaudas. |
| --- | --- |

(15)

Valstybės narės turi numatyti nacionalinių šios direktyvos įgyvendinimo nuostatų pažeidimų atveju atliekamas patikras ir taikomas nuobaudas.

| (16) | Kad geležinkelių transportas ir toliau galėtų nepriekaištingai veikti, dar prieš šiai direktyvai įsigaliojant traukinių mašinistais dirbę asmenys pereinamuoju laikotarpiu turi išlaikyti savo įgytas teises. |
| --- | --- |

(16)

Kad geležinkelių transportas ir toliau galėtų nepriekaištingai veikti, dar prieš šiai direktyvai įsigaliojant traukinių mašinistais dirbę asmenys pereinamuoju laikotarpiu turi išlaikyti savo įgytas teises.

| (17) | Nacionalinių teisės normų dėl traukinių mašinistų sertifikavimo pakeitimas pagal šios direktyvos nuostatas turi būti atliktas palaipsniui, kad kuo mažesnė našta būtų užkraunama geležinkelio įmonėms ir infrastruktūros valdytojams. Tuo tikslu reikia kreiptis į šiuos subjektus, kad jie konkrečiai nustatytų, kaip pasinaudoti įgyta patirtimi išduodant šioje direktyvoje minimus liudijimus ir pažymėjimus. |
| --- | --- |

(17)

Nacionalinių teisės normų dėl traukinių mašinistų sertifikavimo pakeitimas pagal šios direktyvos nuostatas turi būti atliktas palaipsniui, kad kuo mažesnė našta būtų užkraunama geležinkelio įmonėms ir infrastruktūros valdytojams. Tuo tikslu reikia kreiptis į šiuos subjektus, kad jie konkrečiai nustatytų, kaip pasinaudoti įgyta patirtimi išduodant šioje direktyvoje minimus liudijimus ir pažymėjimus.

| (18) | Kadangi valstybės narės negali nustatyti bendros
  traukinių mašinistų ir
  traukinių brigadų narių, dirbančių lokomotyvuose ir traukiniuose, kuriais vežami keleiviai arba prekės, pažymėjimų sistemos norminės bazės, Bendrija gali imtis priemonių, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje apibrėžto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva imamasi tik tokių veiksmų, kurie būtini šiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(18)

Kadangi valstybės narės negali nustatyti bendros
  traukinių mašinistų ir
  traukinių brigadų narių, dirbančių lokomotyvuose ir traukiniuose, kuriais vežami keleiviai arba prekės, pažymėjimų sistemos norminės bazės, Bendrija gali imtis priemonių, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje apibrėžto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva imamasi tik tokių veiksmų, kurie būtini šiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI

1 straipsnis

Dalykas

Šioje direktyvoje nustatomos sąlygos ir tvarka Bendrijos geležinkelių tinklų lokomotyvuose ir traukiniuose dirbančių
  traukinių mašinistų ir
  traukinių brigadų narių pažymėjimų sistemai kurti. Tuo tikslu joje apibrėžiami ir uždaviniai, už kurių įvykdymą atsako valstybių narių kompetentingos institucijos, traukinių mašinistai ir kiti šiame sektoriuje veikiantys asmenys, ypač geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir mokymo centrai.

Traukinių mašinistų ir
  traukinių brigadų narių, kurie turi pagal šią direktyvą išduotus mašinisto pažymėjimus, įdarbinimas nepanaikina geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų įsipareigojimo sukurti
  traukinių mašinistų ir
  traukinių brigadų narių kompetentingumo ir elgsenos stebėsenos bei vidaus kontrolės sistemą pagal Direktyvos 2004/49/EB dėl geležinkelio saugos 9 straipsnį ir III priedą. Pažymėjimas nepanaikina geležinkelio įmonės arba infrastruktūros valdytojo atsakomybės dėl saugos ir ypač dėl savo personalo mokymų.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šioje direktyvoje:

| a) | „kompetentinga institucija“ — tai valstybės narės paskirta institucija, kuri išduoda mašinisto pažymėjimus įsitikinusi, kad kandidatas atitinka būtinus reikalavimus. Tai nacionalinė saugos institucija, įkurta pagal Direktyvos 2004/49/EB 16 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

„kompetentinga institucija“ — tai valstybės narės paskirta institucija, kuri išduoda mašinisto pažymėjimus įsitikinusi, kad kandidatas atitinka būtinus reikalavimus. Tai nacionalinė saugos institucija, įkurta pagal Direktyvos 2004/49/EB 16 straipsnį;

| b) | „traukinio mašinistas“ — asmuo, gebantis
  nuolatos ar retkarčiais
  savarankiškai, atsakingai ir saugiai
  valdyti traukinius, įskaitant traukos priemones, elektrinius riedmenis,
  manevrinius lokomotyvus
  ir
  darbui skirtus traukinius arba traukinius, kuriais vežami keleiviai arba prekės. Mašinisto pareigos išvardintos šios direktyvos II priede; |
| --- | --- |

b)

„traukinio mašinistas“ — asmuo, gebantis
  nuolatos ar retkarčiais
  savarankiškai, atsakingai ir saugiai
  valdyti traukinius, įskaitant traukos priemones, elektrinius riedmenis,
  manevrinius lokomotyvus
  ir
  darbui skirtus traukinius arba traukinius, kuriais vežami keleiviai arba prekės. Mašinisto pareigos išvardintos šios direktyvos II priede;

| c) | „traukinio brigada“ — personalas

  , kuris nepriskiriamas traukinių mašinistams, tačiau yra
  lokomotyve ar traukinyje
  ir reguliariai ar retkarčiais atlieka su sauga susijusias pareigas traukinyje,
  ir kurio profesinė kvalifikacija atitinkamai padeda užtikrinti eismo saugumą
  tiek pačiam traukiniui, tiek keleiviams ir kroviniui
  ; |
| --- | --- |

c)

„traukinio brigada“ — personalas

  , kuris nepriskiriamas traukinių mašinistams, tačiau yra
  lokomotyve ar traukinyje
  ir reguliariai ar retkarčiais atlieka su sauga susijusias pareigas traukinyje,
  ir kurio profesinė kvalifikacija atitinkamai padeda užtikrinti eismo saugumą
  tiek pačiam traukiniui, tiek keleiviams ir kroviniui
  ;

| d) | „infrastruktūros valdytojas“ — tai bet koks vienetas arba įmonė, atsakinga visų pirma už geležinkelio infrastruktūros arba kurios nors jos dalies sukūrimą ir priežiūrą, kaip apibrėžta Direktyvos 91/440/EEB 3 straipsnyje; |
| --- | --- |

d)

„infrastruktūros valdytojas“ — tai bet koks vienetas arba įmonė, atsakinga visų pirma už geležinkelio infrastruktūros arba kurios nors jos dalies sukūrimą ir priežiūrą, kaip apibrėžta Direktyvos 91/440/EEB 3 straipsnyje;

| e) | „geležinkelio įmonė“ — tai bet kokia privati arba valstybinė įmonė, kuri teikia prekių ir/arba keleivių vežimo geležinkeliu paslaugas ir iš kurios reikalaujama užtikrinti trauką; ši sąvoka apima ir tas įmones, kurios teikia vien tik traukos paslaugas; |
| --- | --- |

e)

„geležinkelio įmonė“ — tai bet kokia privati arba valstybinė įmonė, kuri teikia prekių ir/arba keleivių vežimo geležinkeliu paslaugas ir iš kurios reikalaujama užtikrinti trauką; ši sąvoka apima ir tas įmones, kurios teikia vien tik traukos paslaugas;

| f) | „techninės sąveikos specifikacijos (TSS)“ — tai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 96/48/EB ir 2001/16/EB nustatytos specifikacijos, kurių turi būti laikomasi siekiant užtikrinti visos Europos geležinkelių sistemos sąveiką; |
| --- | --- |

f)

„techninės sąveikos specifikacijos (TSS)“ — tai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 96/48/EB ir 2001/16/EB nustatytos specifikacijos, kurių turi būti laikomasi siekiant užtikrinti visos Europos geležinkelių sistemos sąveiką;

| g) | „agentūra“ — tai pagal Reglamentą (EB) Nr. 881/2004 įkurta Europos geležinkelių agentūra; |
| --- | --- |

g)

„agentūra“ — tai pagal Reglamentą (EB) Nr. 881/2004 įkurta Europos geležinkelių agentūra;

| h) | „saugos sertifikatas“ — tai pagal Direktyvos 2004/49/EB 10 straipsnį šalies saugos institucijos geležinkelio įmonei išduotas sertifikatas; |
| --- | --- |

h)

„saugos sertifikatas“ — tai pagal Direktyvos 2004/49/EB 10 straipsnį šalies saugos institucijos geležinkelio įmonei išduotas sertifikatas;

| i) | „saugos srities įgaliojimas“ — tai pagal Direktyvos 2004/49/EB 11 straipsnį saugos institucijos infrastruktūros valdytojui išduotas sertifikatas; |
| --- | --- |

i)

„saugos srities įgaliojimas“ — tai pagal Direktyvos 2004/49/EB 11 straipsnį saugos institucijos infrastruktūros valdytojui išduotas sertifikatas;

| j) | „mokymų centras“ — akredituota ar kompetentingos institucijos pripažinta įstaiga mokymų kursams organizuoti. |
| --- | --- |

j)

„mokymų centras“ — akredituota ar kompetentingos institucijos pripažinta įstaiga mokymų kursams organizuoti.

3 straipsnis

Taikymo sritis

Šios direktyvos tikslas —
  traukinių mašinistų ir
  traukinių brigadų, valdančių Bendrijos geležinkelių tinklo lokomotyvus ir traukinius ir dirbančių geležinkelio įmonėse, kurioms reikalingas saugos sertifikatas, arba infrastruktūros valdytojuose, kuriems reikalingas saugos leidimas, sertifikavimas.

II SKYRIUS

TRAUKINIŲ MAŠINISTŲ PAŽYMĖJIMŲ SISTEMA

4 straipsnis

Bendrijos pažymėjimų sistemos modelis

1.   Visi traukinių mašinistai atitinka tinkamumo ir kompetentingumo traukiniams valdyti reikalavimus ir turi šiuos dokumentus:

| a) | liudijimą, kuriame būtų nurodyti mašinisto asmens duomenys, liudijimą išdavusi institucija ir jo galiojimo trukmė. Liudijimas yra traukinio mašinisto nuosavybė, ir jis išduodamas, gavus prašymą, traukinio mašinistams, kurie atitinka minimalius medicininio ir psichologinio tinkamumo, pagrindinio išsilavinimo ir bendrų profesinių įgūdžių reikalavimus. Liudijimas atitinka I priede išvardytus reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

liudijimą, kuriame būtų nurodyti mašinisto asmens duomenys, liudijimą išdavusi institucija ir jo galiojimo trukmė. Liudijimas yra traukinio mašinisto nuosavybė, ir jis išduodamas, gavus prašymą, traukinio mašinistams, kurie atitinka minimalius medicininio ir psichologinio tinkamumo, pagrindinio išsilavinimo ir bendrų profesinių įgūdžių reikalavimus. Liudijimas atitinka I priede išvardytus reikalavimus;

| b) | darniajame pažymėjime nurodoma, kad jo turėtojas yra išklausęs papildomų mokymų kursą geležinkelio įmonės saugos valdymo sistemos kontekste arba, infrastruktūros valdytojo samdomų traukinių mašinistų atveju, infrastruktūros valdytojo saugos sistemos kontekste, išvardijamos infrastruktūros, kuriose mašinistui leidžiama važinėti, ir riedmenys, kuriuos pažymėjimo turėtojui leidžiama eksploatuoti. Suderintas pažymėjimas atitinka I priede išvardytus reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

darniajame pažymėjime nurodoma, kad jo turėtojas yra išklausęs papildomų mokymų kursą geležinkelio įmonės saugos valdymo sistemos kontekste arba, infrastruktūros valdytojo samdomų traukinių mašinistų atveju, infrastruktūros valdytojo saugos sistemos kontekste, išvardijamos infrastruktūros, kuriose mašinistui leidžiama važinėti, ir riedmenys, kuriuos pažymėjimo turėtojui leidžiama eksploatuoti. Suderintas pažymėjimas atitinka I priede išvardytus reikalavimus.

2.   Darnusis papildomas pažymėjimas suteikia teisę valdyti
  bet kurios
  arba
  abiejų
  nurodytų kategorijų transporto priemones:

| a) | A kategorija: manevriniai lokomotyvai, darbui skirti traukiniai
  bei priežiūrai skirtos geležinkelių transporto priemonės
  ; |
| --- | --- |

a)

A kategorija: manevriniai lokomotyvai, darbui skirti traukiniai
  bei priežiūrai skirtos geležinkelių transporto priemonės
  ;

| b) | B kategorija: keleivių
  ir (arba) prekių vežimas. |
| --- | --- |

b)

B kategorija: keleivių
  ir (arba) prekių vežimas.

3.   1 dalies a punkte minimo liudijimo atžvilgiu traukinių mašinistams, kurie yra kurios nors valstybės narės piliečiai ir kurie mokymus išklausė trečiojoje šalyje, toliau taikoma Direktyvoje 92/51/EEB
   (13) nustatyta bendroji profesinės kvalifikacijos pripažinimo sistema. Traukinių mašinistams, kurių profesinė kvalifikacija pripažįstama šiuo pagrindu, pažymėjimai išduodami laikantis šios direktyvos.

5 straipsnis

Pažymėjimus išduodančios institucijos

1.   4 straipsnio 1 dalies a punkte minimą mašinisto pažymėjimą išduoda 2 straipsnio a punkte minima kompetentinga institucija. Kompetentinga institucija gali deleguoti šią užduotį kitiems tik 17 straipsnyje numatytomis sąlygomis.

2.   4 straipsnio 1 dalies b punkte minimą suderintą pažymėjimą išduoda geležinkelio įmonė, kurioje dirba traukinio mašinistas, arba atskirais atvejais infrastruktūros valdytojas.

6 straipsnis

Abipusis pripažinimas

1.   Įgiję remiantis šia direktyva išduotą mašinisto pažymėjimą ir suderintą papildomą pažymėjimą, traukinių mašinistai gali valdyti traukinius, jei už atitinkamą transporto priemonę atsakinga geležinkelio įmonė arba infrastruktūros valdytojas turi saugos sertifikatą arba saugos srities įgaliojimą, ir tik tame tinkle, kurį apima ir suderintas papildomas pažymėjimas, ir saugos sertifikatas arba saugos srities įgaliojimas.

2.   Pagal šią direktyvą valstybių narių išduoti mašinisto pažymėjimai abipusiškai pripažįstami kitose valstybėse narėse.

III SKYRIUS

MAŠINISTO PAŽYMĖJIMO IR SUDERINTO PAPILDOMO PAŽYMĖJIMO IŠDAVIMO SĄLYGOS IR TVARKA

7 straipsnis

Minimalūs reikalavimai

Norėdami gauti mašinisto pažymėjimą, kandidatai turi atitikti 8 bei 9 straipsnyje, 11 straipsnio 1 dalyje ir 2 straipsnyje išvardytus minimalius reikalavimus.

Norėdami gauti suderintą papildomą pažymėjimą, kandidatai privalo turėti mašinisto pažymėjimą ir atitikti 10 straipsnyje, 11 straipsnio 1 dalyje, 3 ir 4 straipsnyje išvardytus minimalius reikalavimus.

Nepažeisdama 6 straipsnyje išvardytų taisyklių, valstybė narė gali taikyti griežtesnius reikalavimus jos teritorijoje išduodamiems liudijimams.

8 straipsnis

Minimalus amžius

Kandidatai turi būti ne jaunesni kaip 20 metų amžiaus. Tačiau valstybės narės gali išduoti mašinisto liudijimams kandidatams nuo 18 metų; toks pažymėjimas galioja tik jį išdavusios valstybės narės teritorijoje.

9 straipsnis

Išsilavinimas ir pagrindiniai įgūdžiai

1.   Kandidatai turi būti įgiję 1985 m. liepos 16 d. Tarybos direktyvoje 85/368/EEB dėl Europos bendrijos valstybių narių profesinio mokymo kvalifikacijų palyginamumo
   (14) minimą 3 lygį atitinkantį pagrindinį išsilavinimą ir jie privalo atitikti II priede išvardytus reikalavimus.

2.   Kandidatai turi patvirtinti savo fizinį ir psichinį tinkamumą, pereidami medicininę apžiūrą, kurią atlieka kompetentingos institucijos pripažintas gydytojas. Per apžiūrą turi būti patikrinama, ar kandidatas atitinka bent III priedo 2.1 ir 4 punkte nurodytus kriterijus.

3.   Kandidatai patikrinimo, kurį atlieka
  arba prižiūri
  kompetentingos institucijos pripažįstamas psichologas
  arba gydytojas
  , metu turi parodyti savo psichologinį tinkamumą. Patikrinimas turi apimti bent jau III priedo 2.2 punkte nurodytus kriterijus.

4.   Traukinio mašinistas turi atitikti III priedo 5 punkte minimus pagrindinius kalbų mokėjimo reikalavimus, ir kalbų žinios turi būti tikrinamos kaskart, kai mašinistas turi naudotis nauja infrastruktūra, lemiančia naujus kalbų mokėjimo reikalavimus.

10 straipsnis

Profesinė patirtis

Nepažeisdama 6 straipsnio, valstybė narė savo teritorijoje gali reikalauti, kad, prieš leidžiant pradėti valdyti
  B kategorijos
  transporto priemones, kandidatai įrodytų turintys mažiausiai dvejų metų A kategorijos transporto priemonių, minimų 4 straipsnio 2 dalies a punkte, valdymo profesinę patirtį.

Nepažeidžiant 6 straipsnio, tarpvalstybines paslaugas transporto srityje teikiantys asmenys privalo turėti ne mažiau kaip 3 metų B kategorijos transporto priemonių (nurodytų 4 straipsnio 2 dalies b punkte) valdymo patirtį.

11 straipsnis

Profesinė kvalifikacija

1.   Kandidatai turi būti išklausę visą IV priedo 1 punkte apibūdintą mokymo programą, kuri sudaryta iš dalies, susijusios su mašinisto pažymėjimu, ir dalies, susijusios su suderintu papildomu pažymėjimu. Mokymo metodas turi atitikti IV priedo 2 ir 3 punktų reikalavimus.

2.   Kandidatai turi būti išlaikę bendrų profesinių žinių egzaminą; tas egzaminas turi apimti bent jau V priede išvardytas bendrąsias temas.

3.   Kandidatai turi būti išlaikę su riedmenimis, kuriems taikomas suderintas papildomas pažymėjimas, susijusių profesinių žinių egzaminą; tas egzaminas turi apimti bent jau VI priede išvardytas bendrąsias temas.

4.   Kandidatai turi būti išlaikę su infrastruktūromis, kurioms taikomas suderintas papildomas pažymėjimas, susijusių profesinių žinių egzaminą. Tas egzaminas turi apimti bent jau VII priede išvardytas bendrąsias temas. Prireikus, egzamine tikrinamos ir 9 straipsnio 4 dalyje minimos kalbų žinios.

12 straipsnis

Mašinisto pažymėjimo prašymas

1.   Kompetentinga institucija paskelbia mašinisto pažymėjimui gauti taikomą tvarką ir reikalingus blankus.

2.   Prašymą kompetentingai institucijai pateikia kandidato į traukinio mašinistus darbdavys arba pats kandidatas.

3.   Kompetentingai institucijai pateikti prašymai gali būti susiję su:

| a) | naujo liudijimo išdavimu: naujo liudijimo gali prašyti pradedantysis traukinio mašinistas arba dar iki šios direktyvos įsigaliojimo traukinio mašinistu dirbęs asmuo; arba dublikato prašymu; |
| --- | --- |

a)

naujo liudijimo išdavimu: naujo liudijimo gali prašyti pradedantysis traukinio mašinistas arba dar iki šios direktyvos įsigaliojimo traukinio mašinistu dirbęs asmuo; arba dublikato prašymu;

| b) | pažymėjimo atnaujinimu: jo prašoma, kai pažymėjime minimi duomenys (vienas ar daugiau punktų) pasikeičia ir juos reikia atnaujinti. |
| --- | --- |

b)

pažymėjimo atnaujinimu: jo prašoma, kai pažymėjime minimi duomenys (vienas ar daugiau punktų) pasikeičia ir juos reikia atnaujinti.

13 straipsnis

Mašinisto pažymėjimo išdavimas

Kompetentinga institucija išduoda mašinisto pažymėjimą ne vėliau kaip po trijų savaičių nuo visų reikiamų dokumentų gavimo datos.

Pažymėjime vartojama (-os) oficiali (-os) jį išduodančios valstybės narės kalba (-os). Pažymėjimas turi būti pratęsiamas kas penkerius metus.

Liudijimas yra traukinio mašinisto nuosavybė; išduodamas tik vienas jo originalas. Pažymėjimo kopiją gali padaryti tik kompetentinga institucija, gavusi dublikato prašymą, o bet koks kitas jo kopijavimas draudžiamas.

14 straipsnis

Minimalūs stebėsenos reikalavimai

1.   Norėdami, kad liudijimas ir darnusis pažymėjimas būtų pratęsti, jų turėtojai turi dalyvauti periodiniuose patikrinimuose ir (arba) tyrimuose, susijusiuose su 9 ir 11 straipsniuose nurodytais reikalavimais. Minimalus patikrinimų dažnumas yra toks:

| a) | medicininių patikrinimų (fizinis ir psichinis tinkamumas): kas treji metai iki
  55 metų
  amžiaus, vėliau — kasmet; |
| --- | --- |

a)

medicininių patikrinimų (fizinis ir psichinis tinkamumas): kas treji metai iki
  55 metų
  amžiaus, vėliau — kasmet;

| b) | žinių apie
  infrastruktūrą (įskaitant maršrutus bei eksploatavimo taisykles): kas dveji metai arba po to, kai ilgiau kaip vienerius metus nedirbama tam tikrame maršrute; |
| --- | --- |

b)

žinių apie
  infrastruktūrą (įskaitant maršrutus bei eksploatavimo taisykles): kas dveji metai arba po to, kai ilgiau kaip vienerius metus nedirbama tam tikrame maršrute;

| c) | žinių apie riedmenis:
  kas dveji metai; |
| --- | --- |

c)

žinių apie riedmenis:
  kas dveji metai;

| d) | bendrų profesinių žinių bei žinių apie eismo ir saugumo taisykles atnaujinimo besitęsiančio mokymo metu: kiekvienais metais. |
| --- | --- |

d)

bendrų profesinių žinių bei žinių apie eismo ir saugumo taisykles atnaujinimo besitęsiančio mokymo metu: kiekvienais metais.

Po kiekvieno tokio periodinio patikrinimo geležinkelio įmonė darniajame pažymėjime ir 20 straipsnyje numatytame registre pažymi, kad traukinio mašinistas atitinka nustatytus reikalavimus.

2.   
  Norėdami išsaugoti darnųjį papildomą pažymėjimą, geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, laikydamiesi savo saugumo valdymo sistemos, sudarytos pagal Direktyvos 2004/49/EB 9 straipsnio reikalavimus, nustato priemones (pvz., transporto priemonės valdymas prižiūrint) ir numato įgūdžių, susijusių su riedmenimis, keliais ir, kai tai aktualu, su kalbomis, galiojimo terminus, kad jiems praėjus traukinių mašinistai nebenaudotų kelių ir (arba) transporto priemonių, kuriuos apima jų darnieji papildomi pažymėjimai.

15 straipsnis

Darbo nutraukimas

Jei traukinio mašinistas nustoja būti geležinkelio įmonės
  ar infrastruktūros valdytojo
  darbuotoju, įmonė ar valdytojas turi nedelsdama (-as) apie tai pranešti kompetentingai institucijai.

Mašinisto pažymėjimas nenustoja galiojęs, nepažeidžiant 14 straipsnio.

Darnusis papildomas pažymėjimas nustoja galios nustojus būti darbuotoju.
  Nepaisant to, pagal 20 straipsnio 2 dalies reikalavimus atitinkama geležinkelio įmonė savo registre turi išsaugoti įrašą apie tokį pažymėjimą. Traukinių mašinistai pasilieka patvirtintą jų turimo darniojo papildomo pažymėjimo nuorašą.

Jie gali pateikti šį pažymėjimą bet kuriai kitai geležinkelio įmonei ar infrastruktūros valdytojui, kad šie galėtų atitinkamai pritaikyti mokymus, reikalingus siekiant išduoti naują darnųjį papildomą pažymėjimą.

16 straipsnis

Pažymėjimų pakeitimai ir atėmimas

1.   Jei traukinio mašinisto sveikatos būklė pasikeičia taip, kad gali kilti abejonių dėl jo tinkamumo dirbti tą darbą ir dėl jo mašinisto pažymėjimo arba suderinto papildomo pažymėjimo pratęsimo, darbdavys arba traukinio mašinistas privalo nedelsdamas pranešti apie kompetentingai institucijai.

2.   Jei kompetentinga institucija nustato
  ar informuojama apie tai
  , kad traukinio mašinistas nebeatitinka vieno ar daugiau keliamų reikalavimų, ji nedelsdama anuliuoja liudijimą
  ir, pagrįsdama
  savo sprendimą bei nepažeisdama 19 straipsnyje numatytos teisės apskųsti sprendimą, nedelsdama praneša apie tai suinteresuotam asmeniui ir jo darbdaviui. Anuliuojama laikinai arba visam laikui, priklausomai nuo geležinkelio saugai keliamos grėsmės rimtumo. Kompetentinga institucija atnaujina 20 straipsnyje numatytą registrą.
  Vos tik gavęs tokią informaciją, darbdavys, priklausomai nuo kompetentingos institucijos pateiktų priežasčių, turi laikinai arba visam laikui anuliuoti darnųjį pažymėjimą. Darbdavys atnaujina 20 straipsnyje numatytą registrą.

Jei darbdavys nustato, kad traukinio mašinistas nebeatitinka vieno ar kelių keliamų reikalavimų, jis nedelsdamas anuliuoja darnųjį pažymėjimą ir, pagrįsdamas savo sprendimą, nedelsdamas praneša apie tai suinteresuotam asmeniui ir kompetentingai institucijai. Darbdavys atnaujina 20 straipsnyje numatytą registrą.

3.
     
  Valstybės narės turi užtikrinti, kad tais atvejais, kai liudijimas ar darnusis papildomas pažymėjimas yra anuliuojami, bus atliekamas nešališkas įvertinimas ir, kur tai bus reikalinga, anuliavimas bus atšauktas. Suinteresuotas darbuotojas gali reikalauti šios procedūros.

4.   Valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių, siekdamos sumažinti pažymėjimų falsifikavimo ir 20 straipsnyje minimo registro klastotės riziką. Iš darbdavių reikalaujama užtikrinti ir tikrinti, kad jų įmonėje dirbančių traukinių mašinistų liudijimai ir darnieji pažymėjimai būtų galiojantys.

IV SKYRIUS

KOMPETENTINGOS INSTITUCIJOS PAREIGOS IR SPRENDIMAI

17 straipsnis

Kompetentingos institucijos pareigos

1.   Kompetentinga institucija vykdo savo pareigas laikydamasi skaidrumo ir nediskriminavimo principų.

Rengdama mašinisto pažymėjimus ji turi greitai atsakyti į užklausas ir, prireikus, nedelsdama prašyti papildomos informacijos.

2.
     
  Kompetentingos institucijos pareigos yra tokios:

| a) | patikrinus, kad visos šioje direktyvoje nustatytos sąlygos yra tenkinamos, remiantis kandidatų pateiktais reikalaujamais dokumentais išduoti liudijimus; |
| --- | --- |

a)

patikrinus, kad visos šioje direktyvoje nustatytos sąlygos yra tenkinamos, remiantis kandidatų pateiktais reikalaujamais dokumentais išduoti liudijimus;

| b) | sankcionuoti ir tikrinti saugumo valdymo sistemas pagal 2004/49/EB direktyvos reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

sankcionuoti ir tikrinti saugumo valdymo sistemas pagal 2004/49/EB direktyvos reikalavimus;

| c) | pagrindinės priežiūros pareigos; |
| --- | --- |

c)

pagrindinės priežiūros pareigos;

| d) | garantuoti mokymų ir patikrinimų tvarkos kokybę ir objektyvumą. |
| --- | --- |

d)

garantuoti mokymų ir patikrinimų tvarkos kokybę ir objektyvumą.

3.   Kompetentinga institucija gali deleguoti 5 dalyje minimas užduotis trečiosioms šalims arba pavesti jas subrangovams, jei įgaliotasis atstovas arba subrangovas jas gali įvykdyti, nekliudomas interesų konflikto.

Užduotys deleguojamos vadovaujantis skaidrumo ir nediskriminavimo principais.

4.   Kompetentingai institucijai deleguojant užduotis geležinkelio įmonei arba sudarant su ja subrangos sutartį, reikia laikytis bent vienos iš šių dviejų sąlygų:

| a) | geležinkelio įmonė išduoda mašinisto pažymėjimus tik savo traukinių mašinistams; |
| --- | --- |

a)

geležinkelio įmonė išduoda mašinisto pažymėjimus tik savo traukinių mašinistams;

| b) | atitinkamoje teritorijoje geležinkelio įmonė jai deleguotų arba subrangos sutartimi pavestų užduočių atžvilgiu neturi jokių privilegijų. |
| --- | --- |

b)

atitinkamoje teritorijoje geležinkelio įmonė jai deleguotų arba subrangos sutartimi pavestų užduočių atžvilgiu neturi jokių privilegijų.

5.   a — e punktuose minimos užduotys gali būti deleguojamos, jei įvykdomos joms taikomos sąlygos:

| a) | fizinį ir psichinį tinkamumą tikrina kompetentingos institucijos akredituoti
  profesinių ligų gydytojai
  arba profesinės sveikatos institutai; |
| --- | --- |

a)

fizinį ir psichinį tinkamumą tikrina kompetentingos institucijos akredituoti
  profesinių ligų gydytojai
  arba profesinės sveikatos institutai;

| b) | psichologinį tinkamumą tikrina kompetentingos institucijos akredituoti psichologai
  , transporto psichologai
  arba profesinės psichologijos institutai; |
| --- | --- |

b)

psichologinį tinkamumą tikrina kompetentingos institucijos akredituoti psichologai
  , transporto psichologai
  arba profesinės psichologijos institutai;

| c) | bendras profesines žinias tikrina kompetentingos institucijos akredituotos institucijos
  ir
  egzaminuotojai; |
| --- | --- |

c)

bendras profesines žinias tikrina kompetentingos institucijos akredituotos institucijos
  ir
  egzaminuotojai;

| d) | išduoti naujus mašinisto pažymėjimus arba juos atnaujinti gali būti deleguotos kompetentingos institucijos akredituotos trečiosios šalys; |
| --- | --- |

d)

išduoti naujus mašinisto pažymėjimus arba juos atnaujinti gali būti deleguotos kompetentingos institucijos akredituotos trečiosios šalys;

| e) | su 20 straipsnyje minimo registro tvarkymo susijusios užduotys gali būti deleguojamos kompetentingos institucijos akredituotoms trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

e)

su 20 straipsnyje minimo registro tvarkymo susijusios užduotys gali būti deleguojamos kompetentingos institucijos akredituotoms trečiosioms šalims.

6.   Kompetentingai institucijai užduotis deleguojant arba pavedant jas kitiems subrangos sutartimi, iš įgaliotojo atstovo arba subrangovo reikalaujama vykdant tokias užduotis laikytis šioje direktyvoje kompetentingoms institucijoms numatytų prievolių.

7.   Kai kompetentinga institucija užduotis deleguoja arba paveda jas kitiems subrangos sutartimi, ji turi susikurti sistemą tikrinti, ar tos užduotys vykdomos, kuri jai suteiktų galimybę užtikrinti, kad laikomasi 3 ir 4 dalyse išdėstytų sąlygų.

8.   Su riedmenimis ir infrastruktūromis susijusias profesines žinias tikrina geležinkelio įmonė.

18 straipsnis

Akreditavimas
  ir pripažinimas

Pagal 17 straipsnį užduotis gali deleguoti tik kompetentingos institucijos arba valstybės narės paskirtos akreditavimo institucijos akredituotiems asmenims arba institucijoms. Akredituojant vadovaujamasi
  kompetencijos, nepriklausomumo, nešališkumo ir jokio interesų konflikto nebuvimo kriterijais
  bei kandidatų pateiktų dokumentų, įrodančių jų įgūdžius aptariamoje srityje, įvertinimu.

Valstybė narė turi užtikrinti
  pagal šią direktyvą akredituotų asmenų ir įstaigų registro

  paskelbimą ir atnaujinimą
  .

Nepažeisdama 1 dalies, valstybė narė gali nustatyti, kad pagal šią direktyvą pripažįstamą asmenį arba įstaigą pripažįsta kompetentinga institucija ar valstybės narės paskirta įstaiga. Pripažįstant vadovaujamasi nepriklausomumo, įgūdžių ir nešališkumo kriterijais. Vis dėlto, kai reikia labai retų sugebėjimų, jei tam 31 straipsnyje numatyta tvarka pritaria Komisija, iš šios taisyklės gali būti daroma išimtis.

19 straipsnis

Kompetentingos institucijos sprendimai

1.   Kompetentinga institucija pagrindžia savo sprendimus.

2.   Kompetentinga institucija nustato administracinę apeliacijų pateikimo tvarką, suteikiančią darbdaviams ir traukinių mašinistams galimybę paprašyti peržiūrėti sprendimą, susijusį su 12 straipsnyje minimu prašymu arba 16 straipsnio 2 dalyje minimu pažymėjimų atėmimu.

3.   Valstybės narėse imasi reikiamų priemonių užtikrinti kompetentingos institucijos priimamų sprendimų teisinį peržiūrėjimą.

20 straipsnis

Registrai ir keitimasis informacija

1.   Iš kompetentingų institucijų reikalaujama:

| a) | vesti visų išduotų, nustojančių galioti, pakeistų, laikinai atimtų, anuliuotų ir pamestais arba sugadintais paskelbtų mašinisto pažymėjimų registrą. Į šį registrą įtraukiami duomenys apie kiekvieną pažymėjimą, kuriuos galima sužinoti pagal kiekvienam traukinio mašinistui jo šalyje suteiktą numerį. Registras nuolat atnaujinamas; |
| --- | --- |

a)

vesti visų išduotų, nustojančių galioti, pakeistų, laikinai atimtų, anuliuotų ir pamestais arba sugadintais paskelbtų mašinisto pažymėjimų registrą. Į šį registrą įtraukiami duomenys apie kiekvieną pažymėjimą, kuriuos galima sužinoti pagal kiekvienam traukinio mašinistui jo šalyje suteiktą numerį. Registras nuolat atnaujinamas;

| b) | teikti informaciją apie tuos pažymėjimus kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms, agentūrai ir visiems traukinių mašinistų darbdaviams, norintiems sužinoti arba pasitikrinti tam tikrus duomenis įdarbinimo metu. |
| --- | --- |

b)

teikti informaciją apie tuos pažymėjimus kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms, agentūrai ir visiems traukinių mašinistų darbdaviams, norintiems sužinoti arba pasitikrinti tam tikrus duomenis įdarbinimo metu.

2.   Iš geležinkelio įmonių reikalaujama:

| a) | vesti visų išduotų, nustojančių galioti, pakeistų, laikinai atimtų, anuliuotų ir pamestais arba sugadintais paskelbtų suderintų papildomų pažymėjimų registrą. Į šį registrą įtraukiami duomenys apie kiekvieną pažymėjimą ir su 14 straipsnyje numatytais periodiniais patikrinimais susiję duomenys. Registras nuolat atnaujinamas; |
| --- | --- |

a)

vesti visų išduotų, nustojančių galioti, pakeistų, laikinai atimtų, anuliuotų ir pamestais arba sugadintais paskelbtų suderintų papildomų pažymėjimų registrą. Į šį registrą įtraukiami duomenys apie kiekvieną pažymėjimą ir su 14 straipsnyje numatytais periodiniais patikrinimais susiję duomenys. Registras nuolat atnaujinamas;

| b) | bendradarbiauti su valstybės, kurioje jos įsikūrusios, kompetentinga institucija, kad kompetentinga institucija, sujungusi savo registrą su geležinkelio įmonės registru, galėtų iš karto gauti reikiamus duomenis; |
| --- | --- |

b)

bendradarbiauti su valstybės, kurioje jos įsikūrusios, kompetentinga institucija, kad kompetentinga institucija, sujungusi savo registrą su geležinkelio įmonės registru, galėtų iš karto gauti reikiamus duomenis;

| c) | teikti informaciją apie tuos pažymėjimus kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

c)

teikti informaciją apie tuos pažymėjimus kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

3.   Kompetentingos institucijos bendradarbiauja su agentūra, siekdamos užtikrinti registrų sąveiką. Tuo tikslu, laikydamasi 31 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos ir remdamasi agentūros parengtu projektu Komisija patvirtina pagrindinius sukurtinų registrų parametrus, pvz., registruotinus duomenis, formatą ir keitimosi duomenimis taisykles.

4.   Kompetentingos institucijos užtikrina, kad jų pagal 1 dalį sukurti registrai ir jų naudojimo pobūdis atitinka Direktyvą 95/46/EB.

5.   Agentūra užtikrina, gal pagal 2 dalies a ir b punktus sukurta sistema atitiktų Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatas.

6.
     
  Traukinių mašinistai bet kuriuo metu turi turėti prieigą prie kompetentingos institucijos ar geležinkelio įmonės registruose saugomų duomenų apie juos bei, paprašius, gauti šių duomenų nuorašą.

V SKYRIUS

TRAUKINIŲ MAŠINISTŲ MOKYMAI

21 straipsnis

Mokymai

1.   Mašinisto pažymėjimo išdavimo procedūra pagal 12 straipsnio 1 dalį apima mokymų programą, reikalingą siekiant išpildyti profesinei kvalifikacijai pagal 11 straipsnį keliamus reikalavimus.

Šių apmokymų tikslai pateikti V priede. Juos gali papildyti:

| a) | atitinkamos techninės sąveikos specifikacijos; |
| --- | --- |

a)

atitinkamos techninės sąveikos specifikacijos;

| b) | arba Agentūros pagal Reglamento (EB) Nr. 881/2004 17 straipsnį pasiūlyti ir Komisijos 31 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka priimti kriterijai. |
| --- | --- |

b)

arba Agentūros pagal Reglamento (EB) Nr. 881/2004 17 straipsnį pasiūlyti ir Komisijos 31 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka priimti kriterijai.

2.   Kiekviena geležinkelių įmonė nustato savo suderinto pažymėjimo išdavimo tvarką. Mokymų programos tikslai apibrėžti 11 straipsnyje, o visų pirma VI ir VII prieduose.

3.   Remiantis Direktyvos 2004/49/EB 13 straipsniu, valstybės narės užtikrina traukinių mašinistams lygias ir nediskriminacines galimybes dalyvauti mokymuose, būtinuose liudijimo ir darniojo papildomo pažymėjimo gavimo sąlygoms išpildyti.

22 straipsnis

Mokymo finansavimas

Geležinkelių įmonės ir infrastruktūros valdytojai pagal sutartį atsakingi tiek už pagrindinį, tiek už tęstinį profesinį mokymą.

Geležinkelio įmonė arba infrastruktūros valdytojas, įdarbinusi (-ęs) traukinio mašinistą, kurio mokymą visiškai arba iš dalies apmokėjo kita geležinkelio įmonė arba infrastruktūros valdytojas, kurios (kurio) darbuotoju traukinio mašinistas nustojo būti savo noru ir kurioje (kuriame) jis dirbo mažiau nei penkerius metus, apmoka tai kitai geležinkelio įmonei arba infrastruktūros valdytojui mokymo išlaidas.

Išsamios šios nuostatos įgyvendinimo sąlygos nustatomos pagal Agentūros rekomendaciją, parengtą laikantis Reglamento (EB) Nr. 881/2004 17 straipsnio.

23 straipsnis

Egzaminai

Nustatant 12 straipsnio 1 dalyje numatytą liudijimo gavimo tvarką ir darniojo papildomo pažymėjimo gavimo tvarką, nurodomi egzaminai ir egzaminuotojai, įvertinantys reikalaujamą profesinę kvalifikaciją. Egzaminus prižiūri atrankos komisijos, kurias sudaro
  kompetentingi, nepriklausomi, nešališki ir jokio interesų konflikto neturintys egzaminuotojai. Egzaminuotojai, tikrinantys žinias liudijimui gauti, akredituojami pagal 18 straipsnio reikalavimus
  .

Egzaminuotojai ir egzaminai parenkami vadovaujantis Bendrijos kriterijais, kuriuos 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pasiūlė Agentūra ir priėmė Komisija. Nesant tokių Bendrijos kriterijų, kompetentingos institucijos nustato nacionalinius kriterijus.

VI SKYRIUS

VERTINIMAS

24 straipsnis

Kokybės standartai

Kompetentingos institucijos užtikrina, kad mokymai, įgūdžių įvertinimas bei mašinisto pažymėjimo ir papildomo suderinto pažymėjimo atnaujinimas būtų nuolat tikrinami remiantis kokybės standartų sistema, kad būtų pasiekti šioje direktyvoje įtvirtinti pagrindiniams reikalavimams ir profesinei kvalifikacijai keliami tikslai.

25 straipsnis

Nepriklausomas vertinimas

1.   Kas ne daugiau kaip penkerius metus kiekvienoje valstybėje narėje atliekamas nepriklausomas žinių įsisavinimo ir vertinimo, supratimo, įgūdžių ir gebėjimų bei mašinistų pažymėjimų ir papildomų suderintų pažymėjimų išdavimo tvarkos vertinimas. Vertinimą atlieka kvalifikuoti atitinkamos veiklos nevykdantys asmenys.

2.   Tokio nepriklausomo vertinimo rezultatai fiksuojami nustatyta tvarka ir pateikiami atitinkamai kompetentingai institucijai. Prireikus, valstybės narės imasi tinkamų priemonių nepriklausomo vertinimo metu nustatytiems trūkumams pašalinti.

VII SKYRIUS

TRAUKINIŲ BRIGADŲ
  SERTIFIKAVIMAS

26 straipsnis

Traukinių brigadoms
  taikomos nuostatos

Visi traukinio brigados nariai
  privalo turėti kompetentingos institucijos pagal šio straipsnio nuostatas išduotą pažymėjimą.

Iki 2009 m. sausio 1 d. Agentūra, atsižvelgdama į atitinkamą jų poveikį transporto saugumui, apsvarsto traukinio brigados narių profilius ir pareigas. Laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 881/2004 17 straipsnio, Agentūra parengia rekomendacijas dėl traukinių brigadų narių sertifikavimo, atitinkančias šią direktyvą ir vieningus Europos kvalifikacijų standartus.

Remdamasi šiomis rekomendacijomis, Komisija, laikydamasi 31 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, patvirtina traukinio brigados narių sertifikavimo sistemą. Patvirtinta sertifikavimo sistema tampa sudėtine šios direktyvos dalimi ir pateikiama jos priede.

Kol sistema nepatvirtinta, traukinių brigadoms taikomos atitinkamos pagal Direktyvas 96/48/EB ir 2001/16/EB patvirtintos TSS.

Nesant tokių Bendrijos taisyklių, privalomus minimalius reikalavimus nustato ir paskelbia kompetentingos institucijos.

VIII SKYRIUS

PATIKROS IR SANKCIJOS

27 straipsnis

Valstybinė kontrolė

1.   Kompetentinga institucija bet kuriuo metu jos jurisdikcijos srityje eksploatuojamame traukinyje gali patikrinti, ar vairuojantys asmenys turi šioje direktyvoje numatytus dokumentus.

2.   Nepaisant 1 dalyje nurodytų patikrų, nustačius aplaidumo darbo vietoje atvejus, iš traukinių mašinistų gali būti pareikalauta įrodyti savo gebėjimus. Tokiu atveju visų pirma gali būti patikrinama, ar mašinistas atitinka 11 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytus reikalavimus.

3.   Kompetentinga institucija administracinių tyrimų metu gali patikrinti, ar jos jurisdikcijos srityje veikiantys traukinių mašinistai, geležinkelių įmonės, infrastruktūros valdytojai, tikrintojai ir mokymo centrai laikosi šios direktyvos.

4.   Jei kompetentinga institucija mano, kad kitos valstybės narės kompetentingos institucijos išduotas pažymėjimas neatitinka keliamų reikalavimų, ji gali kreiptis į šią instituciją su prašymu atlikti papildomą patikrinimą arba atimti pažymėjimą. Tokį pažymėjimą išdavusi institucija per tris savaites patikrina šį prašymą ir informuoja kitą instituciją apie savo sprendimą.

5.   Jei kompetentinga institucija mano, kad papildomas pažymėjimas neatitinka keliamų reikalavimų, ji gali kreiptis į geležinkelių įmonę su prašymu atlikti papildomą patikrinimą arba atimti papildomą pažymėjimą.

6.   Jei valstybė narė mano, kad kitos valstybės narės kompetentingos institucijos pagal 4 dalį priimtas sprendimas neatitinka keliamų reikalavimų, šis klausimas perduodamas svarstyti Komisijai, kuri per tris mėnesius pateikia savo nuomonę. Prireikus, suinteresuotai valstybei narei pasiūloma imtis atitinkamų korekcinių priemonių. Nepasiekus susitarimo arba kilus ginčui, šis klausimas perduodamas svarstyti 31 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui, o Komisija 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priima reikalingas priemones.

28 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato sankcijų skyrimo taisykles, taikytinas pažeidus nacionalines šios direktyvos įgyvendinimo nuostatas, ir imasi visų būtinų priemonių, kad jos būtų įgyvendintos. Sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos, nediskriminuojančios ir atgrasančios. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tas priemones ne vėliau kaip iki 34 straipsnyje nurodytos dienos ir nedelsiant praneša apie bet kokius tolesnius pakeitimus, kurie turi įtakos šioms priemonėms.

IX SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

29 straipsnis

Nukrypti leidžiančios nuostatos

Valstybės narės gali numatyti, kad priemonės, priimtos šiai direktyvai įgyvendinti, netaikomos:

| a) | metro, tramvajams ir kitoms bėginio transporto sistemoms; |
| --- | --- |

a)

metro, tramvajams ir kitoms bėginio transporto sistemoms;

| b) | tinklams, kurie funkciniu požiūriu yra atskirti nuo likusios geležinkelių transporto sistemos dalies ir yra skirti tik vietinių, miesto ar priemiestinių keleivių pervežimo paslaugoms teikti, bei vien tik tuose tinkluose veikiančioms geležinkelio įmonėms; |
| --- | --- |

b)

tinklams, kurie funkciniu požiūriu yra atskirti nuo likusios geležinkelių transporto sistemos dalies ir yra skirti tik vietinių, miesto ar priemiestinių keleivių pervežimo paslaugoms teikti, bei vien tik tuose tinkluose veikiančioms geležinkelio įmonėms;

| c) | privačiai geležinkelių infrastruktūrai, kurią naudoja vien tik infrastruktūros savininkas savoms pervežimo operacijoms vykdyti; |
| --- | --- |

c)

privačiai geležinkelių infrastruktūrai, kurią naudoja vien tik infrastruktūros savininkas savoms pervežimo operacijoms vykdyti;

| d) | kelių ruožuose, kuriuose dėl geležinkelio sistemos priežiūros, atnaujinimo ar tobulinimo darbų nevyksta įprastas eismas. |
| --- | --- |

d)

kelių ruožuose, kuriuose dėl geležinkelio sistemos priežiūros, atnaujinimo ar tobulinimo darbų nevyksta įprastas eismas.

30 straipsnis

Priedų pakeitimai

Priedai pritaikomi prie mokslinės ir techninės pažangos 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka
  , laikantis procedūrų ir kompetencijų, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 881/2004, kuriuo įsteigiama Europos geležinkelių agentūra, ypač jo 3, 4, 6, 12 ir 17 straipsniuose.

Socialiniai partneriai šiame pritaikymo procese dalyvauja dalyvaudami sektoriaus dialogo komitete, įsteigtame Sprendimu 98/500/EB

   (15).

31 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Direktyvos 96/48/EB 21 straipsniu įsteigtas Komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniuose nustatyta tvarka, laikantis 8 straipsnio reikalavimų.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas terminas yra trys mėnesiai.

3.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

32 straipsnis

Ataskaita

Agentūra įvertina traukinių mašinistų sertifikavimo pagal šią direktyvą pažangą
  bei kitą pažangą valstybės narėse, susijusią su traukinių mašinistų kompetencijos valdymu
  . Ne vėliau kaip
  2009 m. sausio 1 d
  . ji pateikia Komisijai ataskaitą, į kurią, prireikus, įtraukia pasiūlymus dėl liudijimų ir darniųjų papildomų pažymėjimų išdavimo, mokymo centrų ir vertintojų akreditavimo, kompetentingos institucijos sukurtos kokybės užtikrinimo sistemos, abipusio pažymėjimų pripažinimo ir mobilumo darbo rinkoje tvarkų patobulinimo.

Komisija, vadovaudamasi šiomis rekomendacijomis, imasi tinkamų priemonių ir, prireikus, pasiūlo šios direktyvos pakeitimus.

33 straipsnis

Bendradarbiavimas

Valstybės narės padeda vienos kitoms įgyvendinti šią direktyvą.

34 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, reikalingus įgyvendinti šią direktyvą iki
  2006 m. gruodžio 31 d
  . Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės apibrėžia nuorodų pateikimo detales.

2.   Valstybės narės nedelsdamos pateikia Komisijai visų pamatinių nacionalinių teisės aktų, priimtų šios direktyvos reglamentavimo srityje, tekstus bei lentelę, rodančią šių priimtų teisės aktų atitikimą šios direktyvos nuostatoms.

35 straipsnis

Laipsniškas įgyvendinimas

1.   Ši direktyva palaipsniui įgyvendinama tokiais etapais:

| a) | per pirmąjį etapą (2006-2008) valstybės narės perkelia šią direktyvą į nacionalinę teisę. Sukuriami 20 straipsnyje minėti registrai; |
| --- | --- |

a)

per pirmąjį etapą (2006-2008) valstybės narės perkelia šią direktyvą į nacionalinę teisę. Sukuriami 20 straipsnyje minėti registrai;

| b) | nuo 2007 m. sausio 1 d.
  pagal šią direktyvą sertifikuojama pirmoji traukinių mašinistų grupė; į šią grupę įeina
  traukinių mašinistai, valdantys tokius lokomotyvus ir traukinius, kuriems pagal Direktyvą 91/440/EEB suteikta teisė naudotis Bendrijos geležinkelių tinklais arba kurie valdo pagal įmonių sudarytus tarpvalstybinius bendradarbiavimo susitarimus naudojamus keleivinius traukinius; |
| --- | --- |

b)

nuo 2007 m. sausio 1 d.
  pagal šią direktyvą sertifikuojama pirmoji traukinių mašinistų grupė; į šią grupę įeina
  traukinių mašinistai, valdantys tokius lokomotyvus ir traukinius, kuriems pagal Direktyvą 91/440/EEB suteikta teisė naudotis Bendrijos geležinkelių tinklais arba kurie valdo pagal įmonių sudarytus tarpvalstybinius bendradarbiavimo susitarimus naudojamus keleivinius traukinius;

| c) | nuo 2009 m. sausio 1 d., remiantis sertifikavimo sistema, kurią 26 straipsnio nustatyta tvarka turi patvirtinti Komisija, pagal šią direktyvą sertifikuojami traukinių brigadų nariai; |
| --- | --- |

c)

nuo 2009 m. sausio 1 d., remiantis sertifikavimo sistema, kurią 26 straipsnio nustatyta tvarka turi patvirtinti Komisija, pagal šią direktyvą sertifikuojami traukinių brigadų nariai;

| d) | nuo 2010 m. sausio 1 d. pagal šią direktyvą sertifikuojami visi kiti traukinių mašinistai. |
| --- | --- |

d)

nuo 2010 m. sausio 1 d. pagal šią direktyvą sertifikuojami visi kiti traukinių mašinistai.

2.
     
  Bet kurios valstybės narės prašymu Komisija paragina Agentūrą, konsultuojantis su prašymą pateikusia valstybe nare, atlikti šios direktyvos taikymo traukinių mašinistams ir traukinių brigadų nariams, kurie dirba tik tos valstybės narės teritorijoje, kaštų ir naudos analizę. Kaštų ir naudos analizė apima 10 metų laikotarpį; ji Komisijai pristatoma 1a dalyje paminėto etapo pabaigoje.

Jei kaštų ir naudos analizė parodo, kad šios direktyvos taikymo pirmiau paminėtiems traukinių mašinistams ir traukinių brigadų nariams kaštai viršija iš to gaunamą naudą, Komisija, laikydamasi 31 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, per šešis mėnesius nuo kaštų ir naudos analizės pristatymo priima sprendimą. Šiuo sprendimu gali būti leista ne ilgiau kaip 10 metų netaikyti 1 dalies c ir d punktų minėtiems traukinių mašinistams ir traukinių brigadų nariams.

3.   Nustatomas pereinamasis laikotarpis, kuris prasideda nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos ir baigiasi praėjus dvejiems metams nuo 20 straipsnyje nurodytų pagrindinių parametrų nustatymo. Pereinamuoju laikotarpiu valstybės narės gali išduoti liudijimus traukinių mašinistams, vadovaudamosis nuostatomis, taikytomis prieš įsigaliojant šiai direktyvai, jei asmenys dirbo traukinių mašinistais arba pradėjo patvirtintą bendrojo lavinimo ir mokymų programą ar patvirtintus mokymų kursus dar prieš įsigaliojant šiai direktyvai.

4.   
  Nepažeisdamos 2 dalies,
  iki 2015 m. valstybės narės visus prieš įsigaliojant šiai direktyvai ir pirmiau minėtu pareinamuoju laikotarpiu išduotus pažymėjimus pakeičia šią direktyvą atitinkančiais liudijimais ir papildomais darniaisiais pažymėjimais.

5.   Visi traukinių mašinistai, turintys pažymėjimus, išduotus pagal prieš įsigaliojant šiai direktyvai taikytas atitinkamas nuostatas, gali vykdyti profesinę veiklą iki 2010 m., jei jie teikia tarptautines paslaugas, o kitais atvejais — iki 2015 m. Ši direktyva neįpareigoja abipusiai pripažinti atitinkamus pažymėjimus, nepažeidžiant bendrosios Direktyvoje 92/51/EEB įtvirtintos abipusio profesinių pažymėjimų pripažinimo tvarkos, galiojančios iki pereinamojo laikotarpio pabaigos.

6.   Agentūra
  gali bet kuriuo metu įvertinti
  galimybes vietoj 4 straipsnyje nurodytų liudijimo ir papildomo darniojo pažymėjimo naudoti lustinę kortelę. Tokios lustinės kortelės privalumas tas, kad kombinuojami abu dokumentai, o tuo pačiu ji gali būti naudojama kitiems tikslams — saugumo srityje arba traukinių mašinistų valdymo tikslais. Prireikus Komisija 31 straipsnio 2 dalyje minima tvarka, vadovaudamasi Agentūros parengtu projektu, nustato technines ir funkcines tokių lustinių kortelių specifikacijas.

36 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja kitą dieną nuo jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.

37 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 221, 2005 9 8, p. 64
  .

1

221, 2005 9 8, p. 64

(2)  OL C 71, 2005 3 22, p. 26
  .

2

71

2005 3 22, p. 26

(3)  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (Saugos geležinkeliuose direktyva) (
  OL L 164, 2004 4 30, p. 44)
  .

4

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (Saugos geležinkeliuose direktyva) (

164, 2004 4 30, p. 44)

(5)  OL L 237, 1991 8 24, p. 25
  . Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

5

p. 25

2003 m. Stojimo aktu.

(6)  

  OL L 195, 2005 7 27, p. 18



  .

6

OL L 195, 2005 7 27, p. 18

.

(7)  
  1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos (



  OL L 235, 1996 9 17, p. 6



  ). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/50/EB (



  OL L 164, 2004 4 30, p. 114



  ).

7

1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos (

OL L 235, 1996 9 17, p. 6

). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/50/EB (

OL L 164, 2004 4 30, p. 114

).

(8)  
  2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (



  OL L 110, 2001 4 20, p. 1



  ). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

8

2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (

OL L 110, 2001 4 20, p. 1

). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

(9)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2004, kuriuo įsteigiama Europos geležinkelių agentūra (



  OL L 164, 2004 4 30, p. 1



  ).

9

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2004, kuriuo įsteigiama Europos geležinkelių agentūra (

OL L 164, 2004 4 30, p. 1

).

(10)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (

  OL L 284, 2003 10 31, p. 1

  ).

10

Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (

OL L 284, 2003 10 31, p. 1

).

(11)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

11

(12)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

12

(13)  
  OL L 209, 1992 7 24, p. 25

  . Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2004/108/EB
  (

  OL L 32, 2004 2 5, p. 15

  ).

13

OL L 209, 1992 7 24, p. 25

. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2004/108/EB

(

OL L 32, 2004 2 5, p. 15

).

(14)  OL L 199, 1985 7 31, p. 56.

14

(15)  
  1998 m. gegužės 20 d. Komisijos sprendimas 98/500/EB dėl sektorių dialogo komitetų, skatinančių socialinių partnerių dialogą Europos lygiu, įkūrimo (



  OL L 225, 1998 8 12, p. 27



  ). Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

15

1998 m. gegužės 20 d. Komisijos sprendimas 98/500/EB dėl sektorių dialogo komitetų, skatinančių socialinių partnerių dialogą Europos lygiu, įkūrimo (

OL L 225, 1998 8 12, p. 27

). Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

I PRIEDAS

BENDRIJOS MAŠINISTŲ PAŽYMĖJIMŲ IR PAPILDOMŲ PAŽYMĖJIMŲ SISTEMOS MODELIS

1.   Mašinisto pažymėjimo požymiai

Mašinisto pažymėjimo fizikiniai požymiai atitinka ISO 7810 ir ISO 7816-1 normas.

Pažymėjimų požymių atitikties tarptautinėms normoms įvertinimo metodai atitinka ISO 10373 normą.

2.   Mašinisto pažymėjimo turinys

Pažymėjimo averse pateikiami:

| a) | užrašas didžiosiomis raidėmis „Traukinio mašinisto pažymėjimas“, parašytas pažymėjimą išdavusios valstybės narės ar valstybių narių kalbomis; |
| --- | --- |

a)

užrašas didžiosiomis raidėmis „Traukinio mašinisto pažymėjimas“, parašytas pažymėjimą išdavusios valstybės narės ar valstybių narių kalbomis;

| b) | pažymėjimą išdavusios valstybės narės pavadinimas (neprivaloma); |
| --- | --- |

b)

pažymėjimą išdavusios valstybės narės pavadinimas (neprivaloma);

| c) | pažymėjimą išdavusios valstybės narės skiriamasis ženklas, atitinkantis valstybės kodą pagal ISO 3166 normą, atspausdintas negatyvu mėlyname stačiakampyje ir apsuptas 12 geltonų žvaigždžių; |
| --- | --- |

c)

pažymėjimą išdavusios valstybės narės skiriamasis ženklas, atitinkantis valstybės kodą pagal ISO 3166 normą, atspausdintas negatyvu mėlyname stačiakampyje ir apsuptas 12 geltonų žvaigždžių;

| d) | duomenys, išduodamame pažymėjime išdėstyti tokia numeracija:






  1. | pažymėjimo turėtojo pavardė; |
| --- | --- | --- |

d)

duomenys, išduodamame pažymėjime išdėstyti tokia numeracija:

1.

pažymėjimo turėtojo pavardė;

| 2. | pažymėjimo turėtojo vardas (–ai); |
| --- | --- |

2.

pažymėjimo turėtojo vardas (–ai);

| 3. | pažymėjimo turėtojo gimimo data ir vieta; |
| --- | --- |

3.

pažymėjimo turėtojo gimimo data ir vieta;

| 4. | a) | pažymėjimo išdavimo data; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

pažymėjimo išdavimo data;

| b) | pažymėjimo galiojimo laikas; |
| --- | --- |

b)

pažymėjimo galiojimo laikas;

| c) | pažymėjimą išdavusios institucijos pavadinimas; |
| --- | --- |

c)

pažymėjimą išdavusios institucijos pavadinimas;

| 5. | pažymėjimo numeris, užtikrinantis prieigą prie nacionalinio registro duomenų; |
| --- | --- |

5.

pažymėjimo numeris, užtikrinantis prieigą prie nacionalinio registro duomenų;

| 6. | pažymėjimo turėtojo nuotrauka; |
| --- | --- |

6.

pažymėjimo turėtojo nuotrauka;

| 7. | pažymėjimo turėtojo parašas; |
| --- | --- |

7.

pažymėjimo turėtojo parašas;

| 8. | pažymėjimo turėtojo nuolatinė gyvenamoji vieta arba pašto adresas (neprivalomi duomenys); |
| --- | --- |

8.

pažymėjimo turėtojo nuolatinė gyvenamoji vieta arba pašto adresas (neprivalomi duomenys);

| e) | užrašas „Europos Bendrijų modelis“ pažymėjimą išdavusios ar išdavusių valstybių narių kalbomis ir užrašas „Traukinio mašinisto pažymėjimas“ kitomis Bendrijos kalbomis, atspausdinti geltonai ir sudarantys pažymėjimo foną; |
| --- | --- |

e)

užrašas „Europos Bendrijų modelis“ pažymėjimą išdavusios ar išdavusių valstybių narių kalbomis ir užrašas „Traukinio mašinisto pažymėjimas“ kitomis Bendrijos kalbomis, atspausdinti geltonai ir sudarantys pažymėjimo foną;

| f) | bazinės spalvos:






  — | mėlyna: Pantone Reflex blue; |
| --- | --- | --- |

f)

bazinės spalvos:

—

mėlyna: Pantone Reflex blue;

| — | geltona: Pantone yellow. |
| --- | --- |

—

geltona: Pantone yellow.

3.   Suderintas papildomas pažymėjimas

Suderintame papildomame pažymėjime nurodoma:

| 9. | geležinkelių įmonės, kurios užsakymu traukinių mašinistas gali vairuoti traukinį, pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- |

9.

geležinkelių įmonės, kurios užsakymu traukinių mašinistas gali vairuoti traukinį, pavadinimas ir adresas;

| 10. | traukinių, kuriuos gali valdyti pažymėjimo turėtojas, kategorijos; |
| --- | --- |

10.

traukinių, kuriuos gali valdyti pažymėjimo turėtojas, kategorijos;

| 11. | riedmenų, kuriuos gali valdyti pažymėjimo turėtojas, tipas; |
| --- | --- |

11.

riedmenų, kuriuos gali valdyti pažymėjimo turėtojas, tipas;

| 12. | infrastruktūra, kur pažymėjimo turėtojas gali vairuoti; |
| --- | --- |

12.

infrastruktūra, kur pažymėjimo turėtojas gali vairuoti;

| 13. | papildoma informacija arba apribojimai. |
| --- | --- |

13.

papildoma informacija arba apribojimai.

4.   Nacionalinių registrų duomenys

| a) | Duomenys apie pažymėjimą:






  14. | duomenys apie 8 straipsnyje nustatytų reikalavimų patikrinimą; |
| --- | --- | --- |

a)

Duomenys apie pažymėjimą:

14.

duomenys apie 8 straipsnyje nustatytų reikalavimų patikrinimą;

| 15. | duomenys apie 9 straipsnyje nustatytų reikalavimų patikrinimą; |
| --- | --- |

15.

duomenys apie 9 straipsnyje nustatytų reikalavimų patikrinimą;

| 16. | duomenys apie 10 straipsnyje nustatytų reikalavimų patikrinimą; |
| --- | --- |

16.

duomenys apie 10 straipsnyje nustatytų reikalavimų patikrinimą;

| 17. | duomenys apie 11 straipsnio 1 ir 2 dalyje nustatytų reikalavimų patikrinimą; |
| --- | --- |

17.

duomenys apie 11 straipsnio 1 ir 2 dalyje nustatytų reikalavimų patikrinimą;

| 18. | duomenys apie periodinius patikrinimus — 14 straipsnis. |
| --- | --- |

18.

duomenys apie periodinius patikrinimus — 14 straipsnis.

| b) | Duomenys apie suderintą papildomą pažymėjimą:






  19. | duomenys apie geležinkelių įmonę (patvirtinti riedmenys — 11 straipsnio 3 dalis, patvirtintos paslaugos, su saugos valdymo sistema susiję mokymai); |
| --- | --- | --- |

b)

Duomenys apie suderintą papildomą pažymėjimą:

19.

duomenys apie geležinkelių įmonę (patvirtinti riedmenys — 11 straipsnio 3 dalis, patvirtintos paslaugos, su saugos valdymo sistema susiję mokymai);

| 20. | duomenys apie 11 straipsnio 4 dalyje nustatytų reikalavimų patikrinimą: patvirtinta infrastruktūra (pateikiama nuoroda į infrastruktūros registrą pagal Direktyvos 96/48/EB ir Direktyvos 2001/16/EB 24 straipsnį); |
| --- | --- |

20.

duomenys apie 11 straipsnio 4 dalyje nustatytų reikalavimų patikrinimą: patvirtinta infrastruktūra (pateikiama nuoroda į infrastruktūros registrą pagal Direktyvos 96/48/EB ir Direktyvos 2001/16/EB 24 straipsnį);

| 21. | duomenys apie periodinius patikrinimus — 14 straipsnis. |
| --- | --- |

21.

duomenys apie periodinius patikrinimus — 14 straipsnis.

II PRIEDAS

TRAUKINIŲ MAŠINISTŲ PAREIGOS

| 1. | Prieš išvykimą atlikti nurodytus patikrinimus, visų pirma susijusius su transporto priemonės veikimu ir apkrova. |
| --- | --- |

1.

Prieš išvykimą atlikti nurodytus patikrinimus, visų pirma susijusius su transporto priemonės veikimu ir apkrova.

| 2. | Padėti patikrinti stabdžių veiklą. |
| --- | --- |

2.

Padėti patikrinti stabdžių veiklą.

| 3. | Tinkamai ir saugiai vairuoti lokomotyvus, paisant signalų, greičio apribojimų ir eismo grafiko. |
| --- | --- |

3.

Tinkamai ir saugiai vairuoti lokomotyvus, paisant signalų, greičio apribojimų ir eismo grafiko.

| 4. | Valdyti automatinį stabdiklį ir traukinio valdymo sistemą, stebėti ir valdyti prietaisus. |
| --- | --- |

4.

Valdyti automatinį stabdiklį ir traukinio valdymo sistemą, stebėti ir valdyti prietaisus.

| 5. | Laiku pastebėti ir nustatyti techninius ir funkcinius sutrikimus bei neįprastus reiškinius, prireikus, patikrinti, ar vagonas nėra pažeistas ir neturi defektų, saugoti traukinį ir išsikviesti pagalbą. |
| --- | --- |

5.

Laiku pastebėti ir nustatyti techninius ir funkcinius sutrikimus bei neįprastus reiškinius, prireikus, patikrinti, ar vagonas nėra pažeistas ir neturi defektų, saugoti traukinį ir išsikviesti pagalbą.

| 6. | Pašalinti nedidelius sutrikimus ir imtis priemonių didesniems transporto priemonės sutrikimams pašalinti. |
| --- | --- |

6.

Pašalinti nedidelius sutrikimus ir imtis priemonių didesniems transporto priemonės sutrikimams pašalinti.

| 7. | Saugiai manevruoti traukinį. |
| --- | --- |

7.

Saugiai manevruoti traukinį.

| 8. | Žodžiu, raštu arba naudojantis informacinėmis sistemomis pranešti apie atliktą užduotį, o neįprastų įvykių atveju – parengti tikslų pranešimą. |
| --- | --- |

8.

Žodžiu, raštu arba naudojantis informacinėmis sistemomis pranešti apie atliktą užduotį, o neįprastų įvykių atveju – parengti tikslų pranešimą.

III PRIEDAS

PAGRINDINIAI REIKALAVIMAI

1.   Kvalifikacija

| — | ne mažiau kaip devynerių metų trukmės išsilavinimas, atitinkantis pagrindinės mokyklos išsilavinimą, ir 2–3 metų trukmės aukštesnės pakopos techninis, amatininko arba prekybinis profesinis išsilavinimas, arba |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip devynerių metų trukmės išsilavinimas, atitinkantis pagrindinės mokyklos išsilavinimą, ir 2–3 metų trukmės aukštesnės pakopos techninis, amatininko arba prekybinis profesinis išsilavinimas, arba

| — | mažiausiai 12 metų trukmės išsilavinimas. |
| --- | --- |

—

mažiausiai 12 metų trukmės išsilavinimas.

2.   Prieš priimant į darbą atliktini privalomieji tyrimai

2.1.   Sveikatos patikra

| — | bendra sveikatos patikra; |
| --- | --- |

—

bendra sveikatos patikra;

| — | sensorinių funkcijų patikra (rega, klausa, spalvų jutimas); |
| --- | --- |

—

sensorinių funkcijų patikra (rega, klausa, spalvų jutimas);

| — | kraujo arba šlapimo tyrimai, siekiant nustatyti, ar neserga cukriniu diabetu (diabetes mellitus) ir kitomis klinikinių tyrimų numatytomis ligomis; |
| --- | --- |

—

kraujo arba šlapimo tyrimai, siekiant nustatyti, ar neserga cukriniu diabetu (diabetes mellitus) ir kitomis klinikinių tyrimų numatytomis ligomis;

| — | ramybės EKG; |
| --- | --- |

—

ramybės EKG;

| — | draudžiamų narkotinių medžiagų vartojimo tyrimai. |
| --- | --- |

—

draudžiamų narkotinių medžiagų vartojimo tyrimai.

2.2.   Psichologinis tyrimas

Psichologiniai tyrimai skirti padėti geležinkelių bendrovėms įdarbinti darbuotojus, turinčius tokių kognityvinių ir psichomotorinių gebėjimų bei elgsenos ir asmenybės bruožų, reikalingų saugiai dirbti jiems pavestą darbą, ir vadovauti šiam personalui.

Sudarydamas psichologinio tyrimo planą psichologas būtinai turi atsižvelgti į šiuos saugiam darbui užtikrinti būtinus kriterijus:

| — | kognityviniai sugebėjimai: atidumas ir koncentracija; atmintis; gebėjimas suvokti; gebėjimas samprotauti; komunikabilumas; |
| --- | --- |

—

kognityviniai sugebėjimai: atidumas ir koncentracija; atmintis; gebėjimas suvokti; gebėjimas samprotauti; komunikabilumas;

| — | psichomotoriniai sugebėjimai: reakcijos greitis, judesių koordinacija; |
| --- | --- |

—

psichomotoriniai sugebėjimai: reakcijos greitis, judesių koordinacija;

| — | elgsenos ir asmenybės bruožai: emocinė savikontrolė, elgesio patikimumas, savarankiškumas, sąžiningumas. |
| --- | --- |

—

elgsenos ir asmenybės bruožai: emocinė savikontrolė, elgesio patikimumas, savarankiškumas, sąžiningumas.

Jei psichologas nusprendžia nenaudoti vieno iš šių kriterijų, šį savo sprendimą jis turi pagrįsti ir surašyti atitinkamus dokumentus.

3.   Reguliari darbuotojų sveikatos patikra

Be reguliarių tyrimų pagal 14 straipsnio 1 dalį darbo medicinos gydytojas turi skirti dažnesnius patikrinimus, jei to reikalauja darbuotojo sveikatos būklė.

3.1.   Privalomosios reguliarios pradėjusių dirbti darbuotojų medicininės patikros

Jei darbuotojas atitiko visus kriterijus, numatytus patikrinimams prieš priimant į darbą, reguliarūs patikrinimai privalo apimti:

| — | bendrą sveikatos patikrą; |
| --- | --- |

—

bendrą sveikatos patikrą;

| — | sensorinių funkcijų patikrą (rega, klausa, spalvų jutimas); |
| --- | --- |

—

sensorinių funkcijų patikrą (rega, klausa, spalvų jutimas);

| — | kraujo arba šlapimo tyrimus, siekiant nustatyti, ar neserga cukriniu diabetu (diabetes mellitus) ir kitomis klinikinių tyrimų numatytomis ligomis; |
| --- | --- |

—

kraujo arba šlapimo tyrimus, siekiant nustatyti, ar neserga cukriniu diabetu (diabetes mellitus) ir kitomis klinikinių tyrimų numatytomis ligomis;

| — | draudžiamų narkotinių medžiagų naudojimo tyrimus, jei numatyta klinikiniuose tyrimuose. |
| --- | --- |

—

draudžiamų narkotinių medžiagų naudojimo tyrimus, jei numatyta klinikiniuose tyrimuose.

Vyresniems kaip 40 metų traukinių mašinistams taip pat būtina atlikti ramybės EKG.

3.2.   Fizinės parengties patikra

Fizinis tinkamumas tikrinamas reguliariai ir po kiekvieno nelaimingo atsitikimo darbe
  ar praėjus nedarbingumo laikotarpiui po nelaimingo atsitikimo, susijusio su žmonėmis.
  Profesinis gydytojas arba įmonės medicinos tarnyba gali nuspręsti atlikti papildomų sveikatos patikrinimų, ypač po 30 dienų darbo pertraukos dėl ligos. Darbdavys gali paprašyti
  akredituoto
  gydytojo patikrinti traukinio mašinisto fizinį tinkamumą, jei darbdavys turėjo neleisti traukinio mašinistui eiti pareigų saugumo sumetimais.

Traukinio mašinistui einant savo pareigas, draudžiama naudoti medžiagas, kurios gali įtakoti jo koncentraciją, atidumą arba elgesį.

4.   Medicininiai reikalavimai

4.1.   Bendrieji reikalavimai

Darbuotojai negali turėti sveikatos sutrikimų arba vartoti vaistus, nuo kurių:

| — | gali staiga prarasti sąmonę; |
| --- | --- |

—

gali staiga prarasti sąmonę;

| — | gali sumažėti atidumas ir koncentracija; |
| --- | --- |

—

gali sumažėti atidumas ir koncentracija;

| — | gali staiga tapti neveiksnūs; |
| --- | --- |

—

gali staiga tapti neveiksnūs;

| — | gali prarasti pusiausvyrą arba koordinaciją; |
| --- | --- |

—

gali prarasti pusiausvyrą arba koordinaciją;

| — | gali būti žymiai apribotas jų judumas. |
| --- | --- |

—

gali būti žymiai apribotas jų judumas.

4.2.   Rega

Turi būti įvykdyti šie regos reikalavimai:

| — | regos aštrumas iš nuotolio, su ar be pagalbos: 0,8; blogiau matančios akies — mažiausiai 0,3; |
| --- | --- |

—

regos aštrumas iš nuotolio, su ar be pagalbos: 0,8; blogiau matančios akies — mažiausiai 0,3;

| — | maksimalios kontaktinių lęšių dioptrijos: +5 (toliaregystė)/-8 (trumparegystė). Išimtiniais atvejais nukrypimai leistini gavus akių ligų specialisto išvadą. Sprendimą priima darbo medicinos gydytojas; |
| --- | --- |

—

maksimalios kontaktinių lęšių dioptrijos: +5 (toliaregystė)/-8 (trumparegystė). Išimtiniais atvejais nukrypimai leistini gavus akių ligų specialisto išvadą. Sprendimą priima darbo medicinos gydytojas;

| — | matymas iš trumpo ir vidutinio atstumo: pakankamas, su arba be pagalbos; |
| --- | --- |

—

matymas iš trumpo ir vidutinio atstumo: pakankamas, su arba be pagalbos;

| — | leidžiama nešioti kontaktinius lęšius; |
| --- | --- |

—

leidžiama nešioti kontaktinius lęšius;

| — | normalus spalvų matymas: naudojami pripažinti testai, pavyzdžiui, Išiharos testas, arba, esant reikalui, kitas pripažintas testas; |
| --- | --- |

—

normalus spalvų matymas: naudojami pripažinti testai, pavyzdžiui, Išiharos testas, arba, esant reikalui, kitas pripažintas testas;

| — | regėjimo laukas: visas; |
| --- | --- |

—

regėjimo laukas: visas;

| — | abiejų akių regėjimas: efektyvus; |
| --- | --- |

—

abiejų akių regėjimas: efektyvus;

| — | binokuliarinis regėjimas: efektyvus; |
| --- | --- |

—

binokuliarinis regėjimas: efektyvus;

| — | kontrastinis jautrumas: geras; |
| --- | --- |

—

kontrastinis jautrumas: geras;

| — | progresuojančių akių ligų nebuvimas; |
| --- | --- |

—

progresuojančių akių ligų nebuvimas;

| — | akių implantai, atliktos keratotomijos ir keratektomijos operacijos leistinos tik tuomet, jei kasmet arba darbo medicinos gydytojo nustatytais laikotarpiais tikrinamas jų poveikis akims. |
| --- | --- |

—

akių implantai, atliktos keratotomijos ir keratektomijos operacijos leistinos tik tuomet, jei kasmet arba darbo medicinos gydytojo nustatytais laikotarpiais tikrinamas jų poveikis akims.

4.3.   Reikalavimai klausai

Pakankama, audiograma patvirtinta klausa, t. y.:

| — | pakankama klausa kalbėtis telefonu ir gebėjimas išgirsti pavojaus signalus bei radijo pranešimus. |
| --- | --- |

—

pakankama klausa kalbėtis telefonu ir gebėjimas išgirsti pavojaus signalus bei radijo pranešimus.

Orientacinės reikšmės yra šios:

| — | klausos sutrikimo laipsnis neturi viršyti 40 dB, esant 500 ir 1 000 Hz dažniui; |
| --- | --- |

—

klausos sutrikimo laipsnis neturi viršyti 40 dB, esant 500 ir 1 000 Hz dažniui;

| — | tos ausies, kurioje garso sklidimas yra blogesnis, klausos netekimo laipsnis neturi viršyti 45 dB, esant 2 000 Hz dažniui. |
| --- | --- |

—

tos ausies, kurioje garso sklidimas yra blogesnis, klausos netekimo laipsnis neturi viršyti 45 dB, esant 2 000 Hz dažniui.

4.4.   Nėštumas

Nustačius blogą toleranciją dėl ko nors arba patologinę būklę, nėštumas gali būti priežastis laikinai atleisti traukinio mašinistę nuo pareigų. Darbo medicinos gydytojas (kaip apibrėžta pirmiau) privalo įsitikinti, kad yra laikomasi įstatymų dėl nėščių darbuotojų apsaugos nuostatų.

4.5.   Specifiniai traukinių mašinistų sveikatos reikalavimai

4.5.1.   Rega

| — | regos aštrumas iš nuotolio, su ar be pagalbos: 1,2; blogiau matančios akies — mažiausiai 0,5; |
| --- | --- |

—

regos aštrumas iš nuotolio, su ar be pagalbos: 1,2; blogiau matančios akies — mažiausiai 0,5;

| — | atsparumas akinimui; |
| --- | --- |

—

atsparumas akinimui;

| — | draudžiama nešioti spalvotus kontaktinius lęšius ir fotochrominius stiklus. Leidžiama nešioti stiklus su UV filtru. |
| --- | --- |

—

draudžiama nešioti spalvotus kontaktinius lęšius ir fotochrominius stiklus. Leidžiama nešioti stiklus su UV filtru.

4.5.2.   Reikalavimai klausai ir kalbėjimui

| — | neleistinos jokios vestibuliarinės sistemos anomalijos; |
| --- | --- |

—

neleistinos jokios vestibuliarinės sistemos anomalijos;

| — | neleistini jokie lėtiniai kalbėjimo sutrikimai (dėl būtinybės garsiai ir aiškiai perduoti pranešimus); |
| --- | --- |

—

neleistini jokie lėtiniai kalbėjimo sutrikimai (dėl būtinybės garsiai ir aiškiai perduoti pranešimus);

| — | neleistini jokie klausos
  aparatai. |
| --- | --- |

—

neleistini jokie klausos
  aparatai.

5.   
  Kalbų
  žinios

Personalas, kuriam yra pavesta geležinkelių eismo kontrolė, privalo gebėti daryti pranešimus bei taikyti komunikacijos metodus pagal TSS „Eksploatavimo“ posistemio reikalavimus.

Traukinių mašinistai ir kiti geležinkelių įmonės personalo nariai, derinantys saugumo klausimus su infrastruktūros valdytoju, turi mokėti atitinkamo infrastruktūros valdytojo nurodytą kalbą. Kalbų žinių lygis turi būti toks, kad jie įprasto darbo, sudėtingų bei avarinių situacijų metu galėtų aktyviai ir veiksmingai bendrauti.

IV PRIEDAS

PROFESINĖS KVALIFIKACIJOS

Bendroji programa ir apmokymo metodas

I.   Įvadas

Į apmokymo kursą ir organizavimą įeina:

| — | įvadinis kursas apie geležinkelių įmonę bei atitinkamas pareigas, įskaitant pirmąją pagalbą, sveikatą ir saugą darbo vietoje; |
| --- | --- |

—

įvadinis kursas apie geležinkelių įmonę bei atitinkamas pareigas, įskaitant pirmąją pagalbą, sveikatą ir saugą darbo vietoje;

| — | eksploatavimo taisyklės, geležinkelio eismo saugos nuostatos; |
| --- | --- |

—

eksploatavimo taisyklės, geležinkelio eismo saugos nuostatos;

| — | inžinerija (geležinkelių infrastruktūra ir riedmenys), akcentuojant signalizacijos, stabdžių ir traukinio valdymo sistemas, traukinio paruošimą, gedimų nustatymą ir šalinimą. Sprendimo priėmimas dėl lokomotyvo tinkamumo eksploatacijai; |
| --- | --- |

—

inžinerija (geležinkelių infrastruktūra ir riedmenys), akcentuojant signalizacijos, stabdžių ir traukinio valdymo sistemas, traukinio paruošimą, gedimų nustatymą ir šalinimą. Sprendimo priėmimas dėl lokomotyvo tinkamumo eksploatacijai;

| — | informacijos perdavimas, garsiakalbių naudojimo kursas kaip klientų aptarnavimo dalis; |
| --- | --- |

—

informacijos perdavimas, garsiakalbių naudojimo kursas kaip klientų aptarnavimo dalis;

| — | lokomotyvų valdymo kursas: lydint patyrusį traukinių mašinistą, važiavimas prižiūrint, lokomotyvo valdymas simuliatoriumi, savarankiškas važiavimas; |
| --- | --- |

—

lokomotyvų valdymo kursas: lydint patyrusį traukinių mašinistą, važiavimas prižiūrint, lokomotyvo valdymas simuliatoriumi, savarankiškas važiavimas;

| — | kelių atkarpų ir vietos sąlygų išmanymas; šį kursą galima išeiti gavus lokomotyvo mašinisto kvalifikaciją, jei mašinistas skiriamas dirbti atitinkamoje srityje; |
| --- | --- |

—

kelių atkarpų ir vietos sąlygų išmanymas; šį kursą galima išeiti gavus lokomotyvo mašinisto kvalifikaciją, jei mašinistas skiriamas dirbti atitinkamoje srityje;

| — | katastrofos, avarijos ir riktai: streso ir konfliktinių situacijų valdymas; |
| --- | --- |

—

katastrofos, avarijos ir riktai: streso ir konfliktinių situacijų valdymas;

| — | gaisro gesinimas. |
| --- | --- |

—

gaisro gesinimas.

Privalomų žinių apimtis skirstoma į tris dalis:

| — | bendroji dalis, aprašyta V priede; |
| --- | --- |

—

bendroji dalis, aprašyta V priede;

| — | su riedmenimis susijusi dalis, aprašyta VI priede; |
| --- | --- |

—

su riedmenimis susijusi dalis, aprašyta VI priede;

| — | su infrastruktūra susijusi dalis, aprašyta VII priede. |
| --- | --- |

—

su infrastruktūra susijusi dalis, aprašyta VII priede.

2.   Apmokymo metodas

Turėtų būti gerai suderintos teorinė (seminarai ir demonstraciniai užsiėmimai) ir praktinė dalis (mokymas darbo vietoje, lokomotyvo valdymas prižiūrint ir be priežiūros).

Leidžiama naudotis kompiuteriu individualiai mokantis eksploatacijos taisyklių, signalizavimo situacijų ir t. t. Tačiau būtina užtikrinti, kad būtų naudojami naujausios kartos simuliatoriai.

Simuliatoriai gali būti labai veiksmingi rengiant traukinių mašinistus. Jie naudojami siekiant sumažinti lokomotyvo valdymo infrastruktūroje laiką, kai mokamasi įveikti ypatingas situacijas, bei išmokyti valdyti naujų tipų lokomotyvus.

Supažįstant su kelių atkarpomis pirmenybę reikėtų teikti tokiam apmokymui, kai traukinio mašinistas lydi kitą traukinio mašinistą tam tikrą kelionių skaičių po visą kelių tinklą dieną ir naktį. Papildomai, kaip alternatyvus apmokymo būdas, gali būti naudojamos vaizdo kameros, kuriomis rodomas kelio vaizdas iš mašinisto kabinos.

3.   Žinių patikrinimas

Apmokymo kursas baigiasi teoriniu ir praktiniu egzaminu.

Egzamino metu gebėjimas valdyti lokomotyvą tikrinamas važiuojant geležinkelių tinklu. Simuliatorius galima papildomai naudoti tikrinant mokėjimą taikyti eksploatacijos taisykles ir traukinio mašinisto veiksmus ypač sudėtingose situacijose.

V PRIEDAS

BENDRŲJŲ KVALIFIKACINIŲ ŽINIŲ EGZAMINAS

Bendrieji dalykai

Į bendrąjį apmokymo kursą įeina:

| — | teorinės ir praktinės žinios apie geležinkelių technologijas, įskaitant darbų saugos ir eksploatavimo taisykles; |
| --- | --- |

—

teorinės ir praktinės žinios apie geležinkelių technologijas, įskaitant darbų saugos ir eksploatavimo taisykles;

| — | teorinės ir praktinės žinios apie riziką, susijusią su darbu geležinkeliuose, ir įvairiomis rizikos valdymo priemonėmis; |
| --- | --- |

—

teorinės ir praktinės žinios apie riziką, susijusią su darbu geležinkeliuose, ir įvairiomis rizikos valdymo priemonėmis;

| — | teorinės ir praktinės žinios apie vieną arba kelis darbo geležinkeliuose būdus; |
| --- | --- |

—

teorinės ir praktinės žinios apie vieną arba kelis darbo geležinkeliuose būdus;

| — | teorinės ir praktinės žinios apie vieną arba kelis riedmenų tipus. |
| --- | --- |

—

teorinės ir praktinės žinios apie vieną arba kelis riedmenų tipus.

Traukinių mašinistai turi ypač mokėti:

| — | suvokti konkrečius traukinio mašinisto darbo reikalavimus, savo profesijos svarbą, profesinius ir asmeninius poreikius (ilga darbo trukmė, buvimas toli nuo šeimos ir t. t.); |
| --- | --- |

—

suvokti konkrečius traukinio mašinisto darbo reikalavimus, savo profesijos svarbą, profesinius ir asmeninius poreikius (ilga darbo trukmė, buvimas toli nuo šeimos ir t. t.);

| — | laikytis personalo saugos taisyklių; |
| --- | --- |

—

laikytis personalo saugos taisyklių;

| — | skirti įvairius traukos priemonių tipus; |
| --- | --- |

—

skirti įvairius traukos priemonių tipus;

| — | žinoti ir tiksliai taikyti darbo metodą; |
| --- | --- |

—

žinoti ir tiksliai taikyti darbo metodą;

| — | rasti susijusius ir taikytinus dokumentus (procedūrų ir linijų vadovus, nustatytus TSS posistemyje „Eksploatavimas“, Mašinisto vadovą, Stabdymo vadovą ir t. t.); |
| --- | --- |

—

rasti susijusius ir taikytinus dokumentus (procedūrų ir linijų vadovus, nustatytus TSS posistemyje „Eksploatavimas“, Mašinisto vadovą, Stabdymo vadovą ir t. t.);

| — | suderinti savo gyvenimo būdą su saugaus darbo reikalavimais; |
| --- | --- |

—

suderinti savo gyvenimo būdą su saugaus darbo reikalavimais;

| — | taikyti tinkamas procedūras įvykių, per kuriuos nukentėjo žmonės, metu; |
| --- | --- |

—

taikyti tinkamas procedūras įvykių, per kuriuos nukentėjo žmonės, metu;

| — | skirti pavojus, bendrai susijusius su geležinkelių eksploatavimu; |
| --- | --- |

—

skirti pavojus, bendrai susijusius su geležinkelių eksploatavimu;

| — | žinoti eismo saugos principus; |
| --- | --- |

—

žinoti eismo saugos principus;

| — | taikyti elektrotechnikos principus. |
| --- | --- |

—

taikyti elektrotechnikos principus.

VI PRIEDAS

RIEDMENŲ IŠMANYMO KVALIFIKACINIS EGZAMINAS

Baigęs specialų apmokymo kursą, susijusį su riedmenimis, traukinio mašinistas privalo gebėti tinkamai vykdyti šias užduotis:

1.   Privalomi bandymai ir patikrinimai prieš pradedant važiuoti

Traukinių mašinistai privalo mokėti:

| — | susipažinti su atliktinu darbu ir su juo susijusiais dokumentais; |
| --- | --- |

—

susipažinti su atliktinu darbu ir su juo susijusiais dokumentais;

| — | parengti dokumentaciją ir gauti būtinos įrangos; |
| --- | --- |

—

parengti dokumentaciją ir gauti būtinos įrangos;

| — | patikrinti traukos priemonės galingumą; |
| --- | --- |

—

patikrinti traukos priemonės galingumą;

| — | patikrinti traukos priemonėje esančiuose dokumentuose minimas pastabas; |
| --- | --- |

—

patikrinti traukos priemonėje esančiuose dokumentuose minimas pastabas;

| — | atlikdamas konkrečius bandymus ir testus įsitikinti, kad traukos priemonės būklė leidžia užtikrinti traukinio vilkimą atsižvelgiant į traukos jėgą ir saugiklių įrangą; |
| --- | --- |

—

atlikdamas konkrečius bandymus ir testus įsitikinti, kad traukos priemonės būklė leidžia užtikrinti traukinio vilkimą atsižvelgiant į traukos jėgą ir saugiklių įrangą;

| — | atlikti einamosios prevencinės techninės priežiūros veiksmus, jei numatyti. |
| --- | --- |

—

atlikti einamosios prevencinės techninės priežiūros veiksmus, jei numatyti.

2.   Žinios apie riedmenys

Norėdamas valdyti traukos priemonę, traukinių mašinistai privalo mokėti skaityti prietaisus ir naudotis visais valdymo elementais, ypač:

| — | traukos sistema; |
| --- | --- |

—

traukos sistema;

| — | stabdžių sistema; |
| --- | --- |

—

stabdžių sistema;

| — | eismo saugą užtikrinančiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

—

eismo saugą užtikrinančiomis priemonėmis.

Kad traukinio mašinistas galėtų nustatyti riedmenų gedimus, pranešti apie juos ir nustatyti, kaip juos pašalinti bei kai kuriais atvejais imtis atitinkamų veiksmų, jis turi žinoti (1):

| — | konstrukcinius riedmenų elementus, jų funkcijas ir specifines vagonų konstrukcijas, ypač traukinio stabdymo būdą išleidžiant orą iš pagrindinės vamzdžių sistemos; |
| --- | --- |

—

konstrukcinius riedmenų elementus, jų funkcijas ir specifines vagonų konstrukcijas, ypač traukinio stabdymo būdą išleidžiant orą iš pagrindinės vamzdžių sistemos;

| — | riedmenų vidinį ir išorinį žymėjimą, ypač pavojingą krovinį žyminčius simbolius; |
| --- | --- |

—

riedmenų vidinį ir išorinį žymėjimą, ypač pavojingą krovinį žyminčius simbolius;

| — | specialius traukos priemonės elementus (2). |
| --- | --- |

—

specialius traukos priemonės elementus (2).

3.   Bandomieji traukinio stabdymai

Traukinių mašinistai privalo gebėti:

| — | prieš pradėdamas važiuoti patikrinti, ar traukinio stabdžių galingumas atitinka stabdžių galingumą, numatytą tam tikrai kelio atkarpai ir nurodytą transporto priemonės dokumentuose; |
| --- | --- |

—

prieš pradėdamas važiuoti patikrinti, ar traukinio stabdžių galingumas atitinka stabdžių galingumą, numatytą tam tikrai kelio atkarpai ir nurodytą transporto priemonės dokumentuose;

| — | kiekvieną kartą prieš išvykdamas, pradėdamas važiuoti ir važiuodamas patikrinti traukos priemonės stabdžių veikimą. |
| --- | --- |

—

kiekvieną kartą prieš išvykdamas, pradėdamas važiuoti ir važiuodamas patikrinti traukos priemonės stabdžių veikimą.

4.   Važiavimo būdas ir traukinio didžiausias leistinas greitis, atsižvelgiant į kelio atkarpos savybes

Traukinių mašinistai privalo gebėti:

| — | susipažinti su jam prieš kiekvieną išvykimą teikiama informacija; |
| --- | --- |

—

susipažinti su jam prieš kiekvieną išvykimą teikiama informacija;

| — | nustatyti važiavimo būdą ir savo traukinio didžiausią leistiną greitį pagal kintamąsias reikšmes, pavyzdžiui, greičio ribojimus arba galimus signalinius pakeitimus. |
| --- | --- |

—

nustatyti važiavimo būdą ir savo traukinio didžiausią leistiną greitį pagal kintamąsias reikšmes, pavyzdžiui, greičio ribojimus arba galimus signalinius pakeitimus.

5.   Traukinio valdymas negadinant įrangos ir riedmenų

Traukinių mašinistai privalo gebėti:

| — | naudotis visomis valdymo priemonėmis, laikydamasis galiojančių reikalavimų; |
| --- | --- |

—

naudotis visomis valdymo priemonėmis, laikydamasis galiojančių reikalavimų;

| — | pradėti važiuoti laikydamasis sukibimui ir galingumui taikomų apribojimų; |
| --- | --- |

—

pradėti važiuoti laikydamasis sukibimui ir galingumui taikomų apribojimų;

| — | bet kurią akimirką žinoti, kurioje važiuojamos kelio atkarpos vietoje jis yra; |
| --- | --- |

—

bet kurią akimirką žinoti, kurioje važiuojamos kelio atkarpos vietoje jis yra;

| — | naudoti stabdžius greičiui sumažinti ir traukiniui sustabdyti, tausodamas riedmenis ir įrangą. |
| --- | --- |

—

naudoti stabdžius greičiui sumažinti ir traukiniui sustabdyti, tausodamas riedmenis ir įrangą.

6.   Gedimai

Mašinistas privalo gebėti:

| — | pastebėti neįprastas situacijas, kurios gali turėti įtakos traukinio valdymui; |
| --- | --- |

—

pastebėti neįprastas situacijas, kurios gali turėti įtakos traukinio valdymui;

| — | nuskaityti gedimų rodmenis, juos atskirti ir reaguoti, atsižvelgdamas į jų svarbą ir visada teikdamas pirmenybę geležinkelio eismo ir žmonių saugumui; |
| --- | --- |

—

nuskaityti gedimų rodmenis, juos atskirti ir reaguoti, atsižvelgdamas į jų svarbą ir visada teikdamas pirmenybę geležinkelio eismo ir žmonių saugumui;

| — | žinoti taikytinas apsaugos ir informacijos perdavimo priemones; |
| --- | --- |

—

žinoti taikytinas apsaugos ir informacijos perdavimo priemones;

| — | apžiūrėti traukinį, siekiant nustatyti galimus nežymius gedimus; |
| --- | --- |

—

apžiūrėti traukinį, siekiant nustatyti galimus nežymius gedimus;

| — | bandyti pašalinti šiuos gedimus. |
| --- | --- |

—

bandyti pašalinti šiuos gedimus.

7.   Nelaimingi atsitikimai ir įvykiai darbo vietoje, gaisras ir avarijos, kurių metu nukenčia žmonės

Traukinių mašinistai privalo gebėti:

| — | įvykus nelaimingam atsitikimui imtis apsaugos priemonių ir įspėti traukinyje esančius žmones; |
| --- | --- |

—

įvykus nelaimingam atsitikimui imtis apsaugos priemonių ir įspėti traukinyje esančius žmones;

| — | nustatyti, ar traukiniu gabenami pavojingi kroviniai ir juos rasti pagal traukinio dokumentus ir vagonų sąrašą. |
| --- | --- |

—

nustatyti, ar traukiniu gabenami pavojingi kroviniai ir juos rasti pagal traukinio dokumentus ir vagonų sąrašą.

8.   Sąlygos, kurioms esant leidžiama važiuoti toliau nepaisant nedidelio riedmenų trikdžio

Atsiradus trikdžiui, Traukinių mašinistai privalo gebėti:

| — | nuspręsti, ar riedmenys gali važiuoti toliau, ir kokiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

—

nuspręsti, ar riedmenys gali važiuoti toliau, ir kokiomis sąlygomis;

| — | jei įmanoma, pranešti apie šias sąlygas infrastruktūros valdytojui. |
| --- | --- |

—

jei įmanoma, pranešti apie šias sąlygas infrastruktūros valdytojui.

9.   Traukinio sustabdymas

Traukinių mašinistai privalo gebėti imtis tokių priemonių, kad traukinys savaime nepajudėtų, net ir esant labai nepalankioms sąlygoms.

---

(1)  Ypač:

| — | mechanines struktūras; |
| --- | --- |

—

mechanines struktūras;

| — | stabdžių sistemas; |
| --- | --- |

—

stabdžių sistemas;

| — | pakabų konstrukcijas ir sankabos sistemą; |
| --- | --- |

—

pakabų konstrukcijas ir sankabos sistemą;

| — | važiuoklės mechanizmą; |
| --- | --- |

—

važiuoklės mechanizmą;

| — | saugiklinę įrangą. |
| --- | --- |

—

saugiklinę įrangą.

(2)  Ypač:

| — | srovės imtuvą ir aukštos įtampos grandinę; |
| --- | --- |

—

srovės imtuvą ir aukštos įtampos grandinę;

| — | degalų bakus, degalų tiekimo įrenginius, dujų išmetimo sistemą; |
| --- | --- |

—

degalų bakus, degalų tiekimo įrenginius, dujų išmetimo sistemą;

| — | traukos grandinę, variklius ir pavaras; |
| --- | --- |

—

traukos grandinę, variklius ir pavaras;

| — | susisiekimo priemonės (radijo ryšį tarp traukinio ir dispečerio ir t. t.). |
| --- | --- |

—

susisiekimo priemonės (radijo ryšį tarp traukinio ir dispečerio ir t. t.).

VII PRIEDAS

INFRASTRUKTŪROS IŠMANYMO KVALIFIKACINIS EGZAMINAS

Su infrastruktūra susiję dalykai

1.   Bandomieji traukinio stabdymai

Traukinių mašinistai, prieš pradėdami važiuoti, turi patikrinti, ar traukinio stabdžių galingumas atitinka stabdžių galingumą, numatytą tam tikrai kelio atkarpai ir nurodytą transporto priemonės dokumentuose.

2.   Važiavimo būdas ir didžiausias leistinas greitis, atsižvelgiant į kelio atkarpos savybes

Traukinių mašinistai privalo gebėti:

| — | susipažinti su jam prieš kiekvieną išvykimą teikiama informacija, pavyzdžiui, apie greičio ribojimus arba kai kuriuos signalinius pasikeitimus; |
| --- | --- |

—

susipažinti su jam prieš kiekvieną išvykimą teikiama informacija, pavyzdžiui, apie greičio ribojimus arba kai kuriuos signalinius pasikeitimus;

| — | nustatyti važiavimo būdą ir savo traukinio didžiausią leistiną greitį, remdamasis kelio atkarpos savybėmis. |
| --- | --- |

—

nustatyti važiavimo būdą ir savo traukinio didžiausią leistiną greitį, remdamasis kelio atkarpos savybėmis.

3.   Kelio atkarpos žinojimas

Traukinių mašinistai privalo gebėti užbėgti problemoms už akių bei tinkamai reaguoti saugumo bei darbo požiūriu. Todėl jie turi gerai žinoti kelio atkarpą ir geležinkelių įrangą toje atkarpoje bei, reikalui esant, žinoti atsarginį sutartą kelią.

Svarbūs šie veiksniai:

| — | eksploatavimo sąlygos (bėgio keitimas, eismas viena kryptimi ir t. t.); |
| --- | --- |

—

eksploatavimo sąlygos (bėgio keitimas, eismas viena kryptimi ir t. t.);

| — | naudotinų bėgių numatomam važiavimo būdui nustatymas; |
| --- | --- |

—

naudotinų bėgių numatomam važiavimo būdui nustatymas;

| — | darbo režimas; |
| --- | --- |

—

darbo režimas;

| — | blokavimo sistema ir atitinkamos nuostatos; |
| --- | --- |

—

blokavimo sistema ir atitinkamos nuostatos;

| — | stočių pavadinimai, vieta bei atstumo iki jų įvertinimas ir centrinio valdymo pultas, padedantis numatyti tinkamą riedmenų valdymo būdą; |
| --- | --- |

—

stočių pavadinimai, vieta bei atstumo iki jų įvertinimas ir centrinio valdymo pultas, padedantis numatyti tinkamą riedmenų valdymo būdą;

| — | skirtingų darbo arba energijos tiekimo sistemų keitimo signalizacija; |
| --- | --- |

—

skirtingų darbo arba energijos tiekimo sistemų keitimo signalizacija;

| — | leistinas greitis įvairioms traukinių rūšims; |
| --- | --- |

—

leistinas greitis įvairioms traukinių rūšims;

| — | topografiniai atkarpos duomenys; |
| --- | --- |

—

topografiniai atkarpos duomenys;

| — | specialios stabdymo sąlygos, pavyzdžiui, taikomos kelio atkarpoms, kuriose pasitaiko didelės nuokalnės; |
| --- | --- |

—

specialios stabdymo sąlygos, pavyzdžiui, taikomos kelio atkarpoms, kuriose pasitaiko didelės nuokalnės;

| — | darbo ypatumai: specialūs signalai. ženklai, išvykimo sąlygos ir t. t. |
| --- | --- |

—

darbo ypatumai: specialūs signalai. ženklai, išvykimo sąlygos ir t. t.

4.   Saugos reikalavimai

Traukinių mašinistai privalo gebėti:

| — | pajudėti iš vietos tik, jei yra įvykdytos visos numatytos sąlygos (tvarkaraštis, įsakymas išvykti arba išvykimo signalas, jei būtina, signalų naudojamas ir t. t.); |
| --- | --- |

—

pajudėti iš vietos tik, jei yra įvykdytos visos numatytos sąlygos (tvarkaraštis, įsakymas išvykti arba išvykimo signalas, jei būtina, signalų naudojamas ir t. t.);

| — | stebėti signalus kelio atkarpoje arba kabinoje, nedelsiant juos teisingai nuskaityti ir veikti kaip numatyta tokio signalo atveju; |
| --- | --- |

—

stebėti signalus kelio atkarpoje arba kabinoje, nedelsiant juos teisingai nuskaityti ir veikti kaip numatyta tokio signalo atveju;

| — | saugiai važiuoti atsižvelgiant į specialų darbo režimą: gavęs įsakymą, važiuoti specialiu režimu, laikinai laikytis greičio apribojimų, važiuoti priešinga kryptimi, pavojaus atveju nepaisyti signalų, manevruoti, persigrupuoti, važiuoti tiesiamais bėgiais ir t. t.; |
| --- | --- |

—

saugiai važiuoti atsižvelgiant į specialų darbo režimą: gavęs įsakymą, važiuoti specialiu režimu, laikinai laikytis greičio apribojimų, važiuoti priešinga kryptimi, pavojaus atveju nepaisyti signalų, manevruoti, persigrupuoti, važiuoti tiesiamais bėgiais ir t. t.;

| — | stoti pagal tvarkaraštį numatytose arba įsakymu nurodytose stotelėse ir, esant būtinybei, imtis papildomų veiksmų, susijusių su paslaugų teikimu keleiviams traukiniui stovint, t. y. atidaryti ir uždaryti duris. |
| --- | --- |

—

stoti pagal tvarkaraštį numatytose arba įsakymu nurodytose stotelėse ir, esant būtinybei, imtis papildomų veiksmų, susijusių su paslaugų teikimu keleiviams traukiniui stovint, t. y. atidaryti ir uždaryti duris.

5.   Traukinio valdymas

Traukinių mašinistai privalo gebėti:

| — | bet kurią akimirką žinoti, kurioje važiuojamos kelio atkarpos vietoje jis yra; |
| --- | --- |

—

bet kurią akimirką žinoti, kurioje važiuojamos kelio atkarpos vietoje jis yra;

| — | naudoti stabdžius greičiui sumažinti ir traukiniui sustabdyti, tausodamas riedmenis ir įrangą; |
| --- | --- |

—

naudoti stabdžius greičiui sumažinti ir traukiniui sustabdyti, tausodamas riedmenis ir įrangą;

| — | koreguoti sąstato eigą pagal tvarkaraštį ir laikydamasis nurodymų taupyti energiją atsižvelgdamas į traukos priemonės, traukinio, kelio atkarpos ir aplinkos savybes. |
| --- | --- |

—

koreguoti sąstato eigą pagal tvarkaraštį ir laikydamasis nurodymų taupyti energiją atsižvelgdamas į traukos priemonės, traukinio, kelio atkarpos ir aplinkos savybes.

6.   Gedimai

Traukinių mašinistai privalo gebėti:

| — | pastebėti neįprastus įvykius, susijusius su infrastruktūra bei aplinka, kiek tai leidžia traukinio valdymas: signalai, bėgiai, energijos tiekimas, pervažos, bėgių aplinka, kitas eismas; |
| --- | --- |

—

pastebėti neįprastus įvykius, susijusius su infrastruktūra bei aplinka, kiek tai leidžia traukinio valdymas: signalai, bėgiai, energijos tiekimas, pervažos, bėgių aplinka, kitas eismas;

| — | pastebėti neįprastas situacijas, kurios gali turėti įtakos traukinio valdymui; |
| --- | --- |

—

pastebėti neįprastas situacijas, kurios gali turėti įtakos traukinio valdymui;

| — | įvertinti atstumą iki kliūčių, kad galėtų jų išvengti; |
| --- | --- |

—

įvertinti atstumą iki kliūčių, kad galėtų jų išvengti;

| — | kuo greičiau pranešti infrastruktūros valdytojui apie pastebėto gedimo vietą ir pobūdį ir įsitikinti, ar jis buvo gerai suprastas; |
| --- | --- |

—

kuo greičiau pranešti infrastruktūros valdytojui apie pastebėto gedimo vietą ir pobūdį ir įsitikinti, ar jis buvo gerai suprastas;

| — | užtikrinti arba pasirūpinti eismo ir žmonių saugumu kiekvieną kartą, kai būtina. |
| --- | --- |

—

užtikrinti arba pasirūpinti eismo ir žmonių saugumu kiekvieną kartą, kai būtina.

7.   Nelaimingi atsitikimai ir įvykiai darbo vietoje, gaisras ir avarijos, kurių metu nukenčia žmonės

Traukinių mašinistai privalo gebėti:

| — | įvykus nelaimingam atsitikimui, kurio metu nukentėjo žmonės, imtis apsaugos priemonių ir duoti pavojaus signalą; |
| --- | --- |

—

įvykus nelaimingam atsitikimui, kurio metu nukentėjo žmonės, imtis apsaugos priemonių ir duoti pavojaus signalą;

| — | kilus gaisrui, nustatyti traukinio sustojimo vietą ir, esant reikalui, padėti keleiviams evakuotis; |
| --- | --- |

—

kilus gaisrui, nustatyti traukinio sustojimo vietą ir, esant reikalui, padėti keleiviams evakuotis;

| — | kuo greičiau perduoti visą būtiną informaciją apie gaisrą atitinkamam asmeniui, jei jie patys savo jėgomis negali užgesinti gaisro; |
| --- | --- |

—

kuo greičiau perduoti visą būtiną informaciją apie gaisrą atitinkamam asmeniui, jei jie patys savo jėgomis negali užgesinti gaisro;

| — | įvykus incidentui ar avarijai, nuspręsti, ar riedmenys gali važiuoti toliau, ir kokiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

—

įvykus incidentui ar avarijai, nuspręsti, ar riedmenys gali važiuoti toliau, ir kokiomis sąlygomis;

| — | kaip galima greičiau pranešti apie šias sąlygas infrastruktūros valdytojui. |
| --- | --- |

—

kaip galima greičiau pranešti apie šias sąlygas infrastruktūros valdytojui.

P6_TA(2005)0356

Tarptautinių geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***I

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (KOM(2004)0143) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (KOM(2004)0143) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0003/2004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0003/2004),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0123/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0123/2005),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Dar nepaskelbtas OL.

P6_TC1-COD(2004)0049

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 28 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2005 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi EB sutarties 251 straipsnyje numatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Pagal bendrosios transporto politikos nuostatas, siekiant, kad naudojimasis geležinkelių transportu palyginus su kitų rūšių transporto priemonėmis išaugtų, svarbu
  užtikrinti geležinkelių
  transporto paslaugų kokybę ir naudotojų
  teises geležinkelių
  keleiviams bei pagerinti geležinkelių keleiviams skirtų paslaugų kokybę ir veiksmingumą. |
| --- | --- |

(1)

Pagal bendrosios transporto politikos nuostatas, siekiant, kad naudojimasis geležinkelių transportu palyginus su kitų rūšių transporto priemonėmis išaugtų, svarbu
  užtikrinti geležinkelių
  transporto paslaugų kokybę ir naudotojų
  teises geležinkelių
  keleiviams bei pagerinti geležinkelių keleiviams skirtų paslaugų kokybę ir veiksmingumą.

| 2) | 2002-2006 m. Vartotojų politikos strategija (4) siekiama sukurti aukštesnį vartotojų apsaugos lygį transporto sferoje ir taikyti joje vartotojų apsaugos aspektą, kaip numatyta Sutarties 153 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

2)

2002-2006 m. Vartotojų politikos strategija (4) siekiama sukurti aukštesnį vartotojų apsaugos lygį transporto sferoje ir taikyti joje vartotojų apsaugos aspektą, kaip numatyta Sutarties 153 straipsnio 2 dalyje.

| (3) | Šiuo metu galiojančioje 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartyje (COTIF) pateikiamos bendrosios tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties taisyklės (CIV – Sutarties A priedas). COTIF buvo iš dalies pakeista 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu. Bendrija galės prisijungti prie COTIF, kai tik įsigalios Vilniaus protokolas. Svarbu, kad šiame reglamente būtų atsižvelgta į CIV jau esančias nuostatas. Tačiau pageidaujama, kad būtų apsaugoti ne tik tarptautiniais, bet ir vidaus maršrutais vykstantys keleiviai. Siekiant teisinio tikrumo svarbiausia vengti CIV jau esančias nuostatas pažodžiui įtraukti į šį reglamentą. |
| --- | --- |

(3)

Šiuo metu galiojančioje 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartyje (COTIF) pateikiamos bendrosios tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties taisyklės (CIV – Sutarties A priedas). COTIF buvo iš dalies pakeista 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu. Bendrija galės prisijungti prie COTIF, kai tik įsigalios Vilniaus protokolas. Svarbu, kad šiame reglamente būtų atsižvelgta į CIV jau esančias nuostatas. Tačiau pageidaujama, kad būtų apsaugoti ne tik tarptautiniais, bet ir vidaus maršrutais vykstantys keleiviai. Siekiant teisinio tikrumo svarbiausia vengti CIV jau esančias nuostatas pažodžiui įtraukti į šį reglamentą.

| (4) | Geležinkelių transporto paslaugų naudotojai turi teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą prieš kelionę, kelionės metu ir jai pasibaigus. |
| --- | --- |

(4)

Geležinkelių transporto paslaugų naudotojai turi teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą prieš kelionę, kelionės metu ir jai pasibaigus.

| (5) | Geležinkelių transporto keleivis yra silpnesnė vežimo sutarties šalis, todėl turi būti užtikrintos keleivio teisės. |
| --- | --- |

(5)

Geležinkelių transporto keleivis yra silpnesnė vežimo sutarties šalis, todėl turi būti užtikrintos keleivio teisės.

| (6) | Tinkamai naudojamos kompiuterizuotos traukinių keleivių bilietų pardavimo sistemos gali būti itin svarbios ir naudingos traukinių keleiviams. Taigi būtina palengvinti naudojimąsi tokiomis sistemomis nediskriminaciniu pagrindu. |
| --- | --- |

(6)

Tinkamai naudojamos kompiuterizuotos traukinių keleivių bilietų pardavimo sistemos gali būti itin svarbios ir naudingos traukinių keleiviams. Taigi būtina palengvinti naudojimąsi tokiomis sistemomis nediskriminaciniu pagrindu.

| (7) | Geležinkelio įmonės turi bendradarbiauti, kad būtų paprasčiau pereiti iš vieno tinklo į kitą ir nuo vieno operatoriaus prie kito, ir šiuo bendradarbiavimu
  skatinti
  geležinkelių keleiviams pardavinėti integruotus bilietus. |
| --- | --- |

(7)

Geležinkelio įmonės turi bendradarbiauti, kad būtų paprasčiau pereiti iš vieno tinklo į kitą ir nuo vieno operatoriaus prie kito, ir šiuo bendradarbiavimu
  skatinti
  geležinkelių keleiviams pardavinėti integruotus bilietus.

| (8) | Kad būtų užtikrinta, jog šiame reglamente nustatytos taisyklės bus
  naudingos geležinkelių
  keleiviams, turi bendradarbiauti šiems keleiviams paslaugas teikiančios geležinkelio įmonės. Pagal nediskriminavimo principą bendradarbiauti turi galėti visos keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas teikiančios geležinkelio įmonės. |
| --- | --- |

(8)

Kad būtų užtikrinta, jog šiame reglamente nustatytos taisyklės bus
  naudingos geležinkelių
  keleiviams, turi bendradarbiauti šiems keleiviams paslaugas teikiančios geležinkelio įmonės. Pagal nediskriminavimo principą bendradarbiauti turi galėti visos keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas teikiančios geležinkelio įmonės.

| (9) | Tarptautinės keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos turėtų apskritai būti naudingos
  visiems
  piliečiams.
  Visi keleiviai, įskaitant neįgaliuosius ir judėjimo sutrikimų turinčius asmenis, turi teisę
  į vienodas galimybes keliauti traukiniais
  nepatirdami diskriminacijos
  . |
| --- | --- |

(9)

Tarptautinės keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos turėtų apskritai būti naudingos
  visiems
  piliečiams.
  Visi keleiviai, įskaitant neįgaliuosius ir judėjimo sutrikimų turinčius asmenis, turi teisę
  į vienodas galimybes keliauti traukiniais
  nepatirdami diskriminacijos
  .

| (10) | Geležinkelio įmonės ir stočių valdytojai turėtų visuomet atsižvelgti į galimas asmenų, turinčių judėjimo sutrikimų, problemas taip, kad perkant naujus riedmenis arba darant pakeitimus stotyse sistemiškai pagerėtų informacijos ir pagalbos priemonės ir apskritai naudojimasis geležinkelių tinklais. |
| --- | --- |

(10)

Geležinkelio įmonės ir stočių valdytojai turėtų visuomet atsižvelgti į galimas asmenų, turinčių judėjimo sutrikimų, problemas taip, kad perkant naujus riedmenis arba darant pakeitimus stotyse sistemiškai pagerėtų informacijos ir pagalbos priemonės ir apskritai naudojimasis geležinkelių tinklais.

| (11) | Siekiant, kad geležinkelių transporto sistema būtų saugi ir moderni, keleivių mirties ar sužalojimo atvejais derėtų taikyti neribotos atsakomybės sistemą. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant, kad geležinkelių transporto sistema būtų saugi ir moderni, keleivių mirties ar sužalojimo atvejais derėtų taikyti neribotos atsakomybės sistemą.

| (12) | Įvestas atsakomybės ribojimas už bagažo praradimą ar sugadinimą, už nuostolius, patirtus dėl uždelsimo, už vėlavimą nespėjus persėsti į kitą traukinį ar už kelionės atšaukimą, turėtų keleivių naudai suteikti daugiau aiškumo ir sukurti iniciatyvų keleivių
  vežimo geležinkeliais
  rinkoje. |
| --- | --- |

(12)

Įvestas atsakomybės ribojimas už bagažo praradimą ar sugadinimą, už nuostolius, patirtus dėl uždelsimo, už vėlavimą nespėjus persėsti į kitą traukinį ar už kelionės atšaukimą, turėtų keleivių naudai suteikti daugiau aiškumo ir sukurti iniciatyvų keleivių
  vežimo geležinkeliais
  rinkoje.

| (13) | Pageidautina, kad avariją patyrę keleiviai ir jų išlaikytiniai tuoj po avarijos būtų apsaugoti nuo finansinių rūpesčių. |
| --- | --- |

(13)

Pageidautina, kad avariją patyrę keleiviai ir jų išlaikytiniai tuoj po avarijos būtų apsaugoti nuo finansinių rūpesčių.

| (14) | Svarbu užtikrinti, kad šio reglamento nuostatos būtų taikomos net ir tada, kai traukinio keleiviai kelionės metu arba dėl laikinų pasikeitimų turi naudotis ir kitomis transporto rūšimis, ypač jūrų ir vidaus vandenų transportu. Ši geležinkelių operatoriui tenkanti atsakomybė atitinka tarptautines konvencijas, ypač CIV Vilniaus protokolo 1 straipsnio 3 dalį, ir 2002 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(14)

Svarbu užtikrinti, kad šio reglamento nuostatos būtų taikomos net ir tada, kai traukinio keleiviai kelionės metu arba dėl laikinų pasikeitimų turi naudotis ir kitomis transporto rūšimis, ypač jūrų ir vidaus vandenų transportu. Ši geležinkelių operatoriui tenkanti atsakomybė atitinka tarptautines konvencijas, ypač CIV Vilniaus protokolo 1 straipsnio 3 dalį, ir 2002 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2 straipsnio 2 dalį.

| (15) | Tuo atveju, jei kelionė buvo vykdoma bet kurios paskesnės geležinkelio įmonės, keleivis turi galėti pareikšti ieškinį bet kuriai kelionę vykdžiusiai geležinkelio įmonei. |
| --- | --- |

(15)

Tuo atveju, jei kelionė buvo vykdoma bet kurios paskesnės geležinkelio įmonės, keleivis turi galėti pareikšti ieškinį bet kuriai kelionę vykdžiusiai geležinkelio įmonei.

| (16) | Keleivių vežimo geležinkeliais rinkos dalyviai yra suinteresuoti, kad būtų užtikrintas aukštas apsaugos lygis ir traukinių stotyse, ir traukiniuose. |
| --- | --- |

(16)

Keleivių vežimo geležinkeliais rinkos dalyviai yra suinteresuoti, kad būtų užtikrintas aukštas apsaugos lygis ir traukinių stotyse, ir traukiniuose.

| (17) | Kiekvienas keleivis kitų traukinio keleivių ir geležinkelio įmonės labui turi laikytis tam tikrų elgesio taisyklių. |
| --- | --- |

(17)

Kiekvienas keleivis kitų traukinio keleivių ir geležinkelio įmonės labui turi laikytis tam tikrų elgesio taisyklių.

| (18) | Šio reglamento poveikis turėtų būti peržiūrimas, ypač dėl infliacijos ir konkurencijos lygio atitinkamose keleivių vežimo geležinkeliais rinkose raidos. |
| --- | --- |

(18)

Šio reglamento poveikis turėtų būti peržiūrimas, ypač dėl infliacijos ir konkurencijos lygio atitinkamose keleivių vežimo geležinkeliais rinkose raidos.

| (19) | Šis reglamentas turėtų neapriboti 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (5) nuostatų. |
| --- | --- |

(19)

Šis reglamentas turėtų neapriboti 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (5) nuostatų.

| (20) | Valstybės narės turėtų numatyti baudas už šio reglamento nuostatų pažeidimą. |
| --- | --- |

(20)

Valstybės narės turėtų numatyti baudas už šio reglamento nuostatų pažeidimą.

| (21) | Kadangi
  valstybės narės atskirai negali tinkamai įgyvendinti būtinų veiksmų tikslų, t. y. Bendrijos geležinkelių plėtros
  ir geležinkelių
  transporto keleivių teisių nustatymo, tačiau šiuos tikslus galima geriau įgyvendinti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje numatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neperžengiama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(21)

Kadangi
  valstybės narės atskirai negali tinkamai įgyvendinti būtinų veiksmų tikslų, t. y. Bendrijos geležinkelių plėtros
  ir geležinkelių
  transporto keleivių teisių nustatymo, tačiau šiuos tikslus galima geriau įgyvendinti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje numatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neperžengiama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti.

| (22) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemones turi būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6), |
| --- | --- |

(22)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemones turi būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.
     
  Šiuo reglamentu įgyvendinamos tam tikros Tarptautinių pervežimų keliais kovencijos (COTIF) nuostatos ir jame yra daug papildomų nuostatų.

2.   Šiuo reglamentu nustatomos
  visų
  geležinkelių keleivių teisės ir pareigos.

Viešųjų paslaugų sutartys taip pat privalo užtikrinti bent jau šiame reglamente numatytą apsaugos lygį. Valstybės narės nacionalinėje teisėje arba viešųjų paslaugų sutartyse gali numatyti platesnes teises. Penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo valstybės narės gali prašyti leisti nukrypti nuo šios nuostatos. Priimdama sprendimą dėl leidimo nukrypti Komisija atsižvelgia į atitinkamų valstybių narių geležinkelių rinkos padėtį ir plėtrą.

3.   
  Jei
  Bendrija yra sudariusi susitarimą dėl geležinkelių transporto su trečiąja šalimi, šis reglamentas taip pat taikomas tarptautinio susisiekimo maršrutams į tą šalį arba iš jos bei tranzitui per
  ją.

2 straipsnis

Sąvokos

Šioje direktyvoje vartojamos tokios sąvokos:

| 1) | „geležinkelio įmonė“ – tai bet kokia valstybinė ar privati įmonė, licencijuota pagal taikomus Bendrijos teisės aktus,
  kurios veikla
  -
  reguliariai
  teikti geležinkelių transporto paslaugas keleiviams, apimančias vežimą; |
| --- | --- |

1)

„geležinkelio įmonė“ – tai bet kokia valstybinė ar privati įmonė, licencijuota pagal taikomus Bendrijos teisės aktus,
  kurios veikla
  -
  reguliariai
  teikti geležinkelių transporto paslaugas keleiviams, apimančias vežimą;

| 2) | „infrastruktūros valdytojas“ - tai bet kokia įstaiga arba įmonė, kuri atsakinga visų pirma už geležinkelio infrastruktūros arba jos dalies sukūrimą ir priežiūrą, kaip numatyta 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyvos 91/440/EEC dėl Bendrijos geležinkelių plėtros
   (7) 3 straipsnyje, ir kuri taip pat gali būti atsakinga už infrastruktūros valdymo ir saugos sistemų eksploatavimą; infrastruktūros valdytojo pareigos geležinkelių tinkle arba tinklo dalyje gali būti patikėtos skirtingoms įstaigoms ar įmonėms; |
| --- | --- |

2)

„infrastruktūros valdytojas“ - tai bet kokia įstaiga arba įmonė, kuri atsakinga visų pirma už geležinkelio infrastruktūros arba jos dalies sukūrimą ir priežiūrą, kaip numatyta 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyvos 91/440/EEC dėl Bendrijos geležinkelių plėtros
   (7) 3 straipsnyje, ir kuri taip pat gali būti atsakinga už infrastruktūros valdymo ir saugos sistemų eksploatavimą; infrastruktūros valdytojo pareigos geležinkelių tinkle arba tinklo dalyje gali būti patikėtos skirtingoms įstaigoms ar įmonėms;

| 3) | „skirstančioji institucija“ - tai organizacija, atsakinga už geležinkelio infrastruktūros pajėgumų skirstymą; |
| --- | --- |

3)

„skirstančioji institucija“ - tai organizacija, atsakinga už geležinkelio infrastruktūros pajėgumų skirstymą;

| 4) | „mokesčių institucija“ - tai organizacija, atsakinga už mokesčių ėmimą už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūros pajėgumais; |
| --- | --- |

4)

„mokesčių institucija“ - tai organizacija, atsakinga už mokesčių ėmimą už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūros pajėgumais;

| 5) | „kelionės organizatorius“ - tai kelionės organizatorius arba kelionių pardavimo agentas, kaip jis apibrėžtas 1990 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvos 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų (8) 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse, išskyrus geležinkelio įmonę; |
| --- | --- |

5)

„kelionės organizatorius“ - tai kelionės organizatorius arba kelionių pardavimo agentas, kaip jis apibrėžtas 1990 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvos 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų (8) 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse, išskyrus geležinkelio įmonę;

| 6) | „pagrindinė geležinkelio stotis“ – tai geležinkelio stotis,
  kurią, atsižvelgdama į keleivių skaičių, tarptautinį pobūdį ir (arba) geografinę padėtį, atitinkama valstybė narė nurodo tokią
  ; |
| --- | --- |

6)

„pagrindinė geležinkelio stotis“ – tai geležinkelio stotis,
  kurią, atsižvelgdama į keleivių skaičių, tarptautinį pobūdį ir (arba) geografinę padėtį, atitinkama valstybė narė nurodo tokią
  ;

| 7) | „stočių valdytojas“ - tai organizacinis vienetas valstybėje narėje, kuriam buvo patikėta valdyti ir (arba) prižiūrėti geležinkelio stotis; |
| --- | --- |

7)

„stočių valdytojas“ - tai organizacinis vienetas valstybėje narėje, kuriam buvo patikėta valdyti ir (arba) prižiūrėti geležinkelio stotis;

| 8) | „vežimo sutartis“ - tai geležinkelio įmonės ir (arba) kelionės organizatoriaus, iš vienos pusės, ir keleivio, iš kitos pusės, sutartis dėl vienos ar daugiau kelionių tarptautinio susisiekimo maršrutu ir, kai reikia, vienos ar daugiau iš anksto užsakytų vietų, nesvarbu, kokia geležinkelio ir kitos transporto rūšies įmonė veža keleivį ir ar geležinkelio įmonė ir (arba) kelionės organizatorius yra sudarę subrangos sutartį; |
| --- | --- |

8)

„vežimo sutartis“ - tai geležinkelio įmonės ir (arba) kelionės organizatoriaus, iš vienos pusės, ir keleivio, iš kitos pusės, sutartis dėl vienos ar daugiau kelionių tarptautinio susisiekimo maršrutu ir, kai reikia, vienos ar daugiau iš anksto užsakytų vietų, nesvarbu, kokia geležinkelio ir kitos transporto rūšies įmonė veža keleivį ir ar geležinkelio įmonė ir (arba) kelionės organizatorius yra sudarę subrangos sutartį;

| 9) | „bilietas“ - tai galiojantis dokumentas, įrodantis, kad buvo sudaryta vežimo sutartis, ir suteikiantis teisę į transportą, arba jo ekvivalentas nepopierine forma, įskaitant elektroninę, kurį išdavė arba įgaliojo išduoti geležinkelio įmonė; |
| --- | --- |

9)

„bilietas“ - tai galiojantis dokumentas, įrodantis, kad buvo sudaryta vežimo sutartis, ir suteikiantis teisę į transportą, arba jo ekvivalentas nepopierine forma, įskaitant elektroninę, kurį išdavė arba įgaliojo išduoti geležinkelio įmonė;

| 10) | „nuolatinis bilietas“ - tai transporto sutartis, leidžianti bilieto turėtojui reguliariai keliauti tam tikru maršrutu tam tikrą laiką; |
| --- | --- |

10)

„nuolatinis bilietas“ - tai transporto sutartis, leidžianti bilieto turėtojui reguliariai keliauti tam tikru maršrutu tam tikrą laiką;

| 11) | „rezervavimas“ – tai
  sutartis, tarp keleivio ir geležinkelio įmonės, kurios pagrindu išrašomas bilietas arba kitoks įrodymas išduodamas keleiviui; |
| --- | --- |

11)

„rezervavimas“ – tai
  sutartis, tarp keleivio ir geležinkelio įmonės, kurios pagrindu išrašomas bilietas arba kitoks įrodymas išduodamas keleiviui;

| 12) | „tranzitinis bilietas“ - tai bilietas ar bilietai, atitinkantys vežimo sutartį, būtiną nukeliauti tarptautinio susisiekimo maršrutu iš išvykimo vietos į paskirties vietą, naudojantis įvairiomis transporto paslaugomis ir (arba) geležinkelio įmone; |
| --- | --- |

12)

„tranzitinis bilietas“ - tai bilietas ar bilietai, atitinkantys vežimo sutartį, būtiną nukeliauti tarptautinio susisiekimo maršrutu iš išvykimo vietos į paskirties vietą, naudojantis įvairiomis transporto paslaugomis ir (arba) geležinkelio įmone;

| 13) | „tarptautinis reisas“ - tai kelionė geležinkelių transportu kertant bet vieną Bendrijos vidaus sieną ir naudojantis tarptautinio susisiekimo paslaugomis ir (arba) atskirų šalių transportu kelionės atkarpai tų šalių teritorijoje; |
| --- | --- |

13)

„tarptautinis reisas“ - tai kelionė geležinkelių transportu kertant bet vieną Bendrijos vidaus sieną ir naudojantis tarptautinio susisiekimo paslaugomis ir (arba) atskirų šalių transportu kelionės atkarpai tų šalių teritorijoje;

| 14) | „tarptautinė paslauga“ – tai tokia keleivių vežimo geležinkeliais paslauga, kai traukinys kerta bent vieną Bendrijos vidaus sieną; traukinį galima prikabinti prie kito ir (arba) atkabinti jo vagonus, o atskiri vagonai gali būti skirtingų išvykimo ir paskirties
  vietų; |
| --- | --- |

14)

„tarptautinė paslauga“ – tai tokia keleivių vežimo geležinkeliais paslauga, kai traukinys kerta bent vieną Bendrijos vidaus sieną; traukinį galima prikabinti prie kito ir (arba) atkabinti jo vagonus, o atskiri vagonai gali būti skirtingų išvykimo ir paskirties
  vietų;

| 15) | „vėlavimas“
  – tai skirtumas tarp tvarkaraštyje
  pateikto
  ir realaus traukinio atvykimo laiko;
  vėliausiai prieš 48 valandas keleiviams paskelbti tvarkaraščių pakeitimai nelaikomi vėlavimais; |
| --- | --- |

15)

„vėlavimas“
  – tai skirtumas tarp tvarkaraštyje
  pateikto
  ir realaus traukinio atvykimo laiko;
  vėliausiai prieš 48 valandas keleiviams paskelbti tvarkaraščių pakeitimai nelaikomi vėlavimais;

| 16) | „atšaukimas“ – tai laikinas suplanuotos paslaugos nutraukimas,
  išskyrus paslaugos, apie kurios nutraukimą keleiviams pranešama vėliausiai prieš 48 valandas iki jos pradžios; |
| --- | --- |

16)

„atšaukimas“ – tai laikinas suplanuotos paslaugos nutraukimas,
  išskyrus paslaugos, apie kurios nutraukimą keleiviams pranešama vėliausiai prieš 48 valandas iki jos pradžios;

| 17) | „kompiuterizuota
  geležinkelių transporto informacijos ir rezervavimo sistema (CRST)“ - tai kompiuterizuota sistema, kurioje pateikiama informacija apie visas geležinkelio įmonių siūlomas paslaugas keleiviams; CRST sistemos saugoma informacija apie paslaugas keleiviams apima:






  a) | keleivinių traukinių maršrutus ir tvarkaraščius; |
| --- | --- | --- |

17)

„kompiuterizuota
  geležinkelių transporto informacijos ir rezervavimo sistema (CRST)“ - tai kompiuterizuota sistema, kurioje pateikiama informacija apie visas geležinkelio įmonių siūlomas paslaugas keleiviams; CRST sistemos saugoma informacija apie paslaugas keleiviams apima:

a)

keleivinių traukinių maršrutus ir tvarkaraščius;

| b) | laisvų vietų keleiviniuose traukiniuose skaičių; |
| --- | --- |

b)

laisvų vietų keleiviniuose traukiniuose skaičių;

| c) | bilietų kainas ir specialias sąlygas; |
| --- | --- |

c)

bilietų kainas ir specialias sąlygas;

| d) | traukinių prieinamumą judėjimo sutrikimų turintiems asmenims; |
| --- | --- |

d)

traukinių prieinamumą judėjimo sutrikimų turintiems asmenims;

| e) | galimi rezervavimo arba bilietų išdavimo būdai tais atvejais, kai užsakovai gali naudotis kai kuriais arba visais šiais būdais; |
| --- | --- |

e)

galimi rezervavimo arba bilietų išdavimo būdai tais atvejais, kai užsakovai gali naudotis kai kuriais arba visais šiais būdais;

| 18) | „sistemos tiekėjas“ – tai bet koks vienetas ir jo filialai, kuris arba kurie yra atsakingas (-i) už Kompiuterizuotų geležinkelio transporto informacijos ir rezervavimo sistemų veikimą ar prekybą;
  geležinkelio įmonės, kurios pačios prekiauja Kompiuterizuotomis informacijos ir rezervavimo sistemomis, nelaikomos čia apibrėžtais sistemų tiekėjais; |
| --- | --- |

18)

„sistemos tiekėjas“ – tai bet koks vienetas ir jo filialai, kuris arba kurie yra atsakingas (-i) už Kompiuterizuotų geležinkelio transporto informacijos ir rezervavimo sistemų veikimą ar prekybą;
  geležinkelio įmonės, kurios pačios prekiauja Kompiuterizuotomis informacijos ir rezervavimo sistemomis, nelaikomos čia apibrėžtais sistemų tiekėjais;

| 19) | „asmuo su judėjimo sutrikimais“ – tai asmuo, kurio
  savarankiškumas, gebėjimas orientuotis arba bendrauti ir kurio judėjimo galimybės
  naudojantis transportu yra apribotos dėl psichinės, sensorinės ar judėjimo negalios, vystymosi sutrikimo, amžiaus, ligos ar kokios kitos negalios ir kurį dėl jo būklės reikia specialiai prižiūrėti bei pritaikyti kitų keleivių naudojamas paslaugas jo poreikiams; |
| --- | --- |

19)

„asmuo su judėjimo sutrikimais“ – tai asmuo, kurio
  savarankiškumas, gebėjimas orientuotis arba bendrauti ir kurio judėjimo galimybės
  naudojantis transportu yra apribotos dėl psichinės, sensorinės ar judėjimo negalios, vystymosi sutrikimo, amžiaus, ligos ar kokios kitos negalios ir kurį dėl jo būklės reikia specialiai prižiūrėti bei pritaikyti kitų keleivių naudojamas paslaugas jo poreikiams;

| 20) | „paskesnė geležinkelio įmonė“ - geležinkelio įmonė, teikianti dalį tarptautinio susisiekimo paslaugų; |
| --- | --- |

20)

„paskesnė geležinkelio įmonė“ - geležinkelio įmonė, teikianti dalį tarptautinio susisiekimo paslaugų;

| 21) | „pavaduojanti geležinkelio įmonė“ - geležinkelio įmonė, kuri nesudarė vežimo sutarties su keleiviu, bet kurią geležinkelio įmonė įpareigojo atlikti pervežimą ar jo dalį; |
| --- | --- |

21)

„pavaduojanti geležinkelio įmonė“ - geležinkelio įmonė, kuri nesudarė vežimo sutarties su keleiviu, bet kurią geležinkelio įmonė įpareigojo atlikti pervežimą ar jo dalį;

| 22) | „CIV“ – tai vieningos tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties taisyklės su pakeitimais, padarytais Vilniaus protokolu, kuris yra COTIF A priedas. |
| --- | --- |

22)

„CIV“ – tai vieningos tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties taisyklės su pakeitimais, padarytais Vilniaus protokolu, kuris yra COTIF A priedas.

II SKYRIUS

INFORMACIJA IR BILIETAI

3 straipsnis

Kelionės informacija

Keleivių paprašytos,
  geležinkelio įmonės ir (arba) kelionių organizatoriai keleiviams teikia I priede nurodytą informaciją
  apie jų siūlomas paslaugas
  .

Informacija
  teikiama nemokamai prieinama bei suprantama
  forma.
  Ypatingas dėmesys skiriamas asmenų, turinčių klausos ir (arba) regos sutrikimų, reikmėms.

Geležinkelio įmonės ir kelionių organizatoriai atsako už atspausdintos ar elektroninė forma pateikiamos informacijos, susijusios su jų siūlomomis paslaugomis, teisingumą.

4 straipsnis

Vežimo sutartis ir bilietai

1.   Pagal vežimo sutartį geležinkelio įmonė arba įmonės įsipareigoja vežti keleivius, rankinį bagažą ir kitą bagažą į paskyrimo vietą.
  Jos visai traukiniais, įskaitant tarptautinius ir greituosius traukinius, galimai už užmokestį veža keleivio dviratį.
  Sutartis turi būti patvirtinta vienu ar daugiau keleiviui išduotų bilietų. Bilietai laikomi tiesioginiais sutarties sudarymo įrodymais.
  Vežimo sutartims taikomi CIV 6 ir 7 straipsniai.

2.   
  Nepažeisdamos 1 dalies,
  geležinkelio įmonės išduoda bilietus, kuriuose yra bent II priede išvardinta
  informacija.

5 straipsnis

Naudojimasis kelionių informacijos sistemomis

1.   Nepažeidžiant 1989 m. liepos 24 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2299/89 dėl naudojimosi kompiuterių rezervavimo sistemomis (9), ypač jo 21 b straipsnio, taikomos tolesnės 2–7 dalys.

2.   
  Sistemos
  tiekėjas suteikia galimybę visoms to prašančioms geležinkelio įmonėms vienodu ir nediskriminaciniu pagrindu naudotis
  platinamomis
  paslaugomis tiek, kiek leidžia minėtos sistemos pajėgumai, jeigu tam nekliudo nuo sistemos tiekėjo nepriklausantys techniniai trūkumai.

3.   Sistemos pardavėjas:

| a) | į bet kurią sutartį su teikiant paslaugas dalyvaujančia geležinkelių įmone neįtrauks nepagrįstų sąlygų; |
| --- | --- |

a)

į bet kurią sutartį su teikiant paslaugas dalyvaujančia geležinkelių įmone neįtrauks nepagrįstų sąlygų;

| b) | nereikalaus priimti papildomų sąlygų, kurios pagal savo pobūdį arba komercinę praktiką nėra susijusios su dalyvavimu jo informacinėje sistemoje, ir taikys tas pačias sąlygas tam pačiam paslaugų lygiui. |
| --- | --- |

b)

nereikalaus priimti papildomų sąlygų, kurios pagal savo pobūdį arba komercinę praktiką nėra susijusios su dalyvavimu jo informacinėje sistemoje, ir taikys tas pačias sąlygas tam pačiam paslaugų lygiui.

4.   Sistemos pardavėjas jo informacinėje sistemoje dalyvaujančiai geležinkelio įmonei netaiko sąlygos, kad ši negali tuo pačiu metu dalyvauti kitoje informacinėje sistemoje.

5.   Informacinėje sistemoje dalyvaujanti geležinkelio įmonė turi teisę be nuobaudų nutraukti savo sutartį su sistemos pardavėju, kuri pasibaigia ne anksčiau kaip pirmųjų metų pabaigoje, pranešusi apie tai mažiausiai prieš šešis mėnesius.

6.   Sistemos pardavėjo pakrovimo ir apdorojimo įrenginiai teikiami visoms dalyvaujančioms geležinkelio įmonėms nediskriminaciniu pagrindu.

7.   Jei sistemos pardavėjas bent kiek patobulina platinimo paslaugas arba šioms paslaugoms teikti naudojamą įrangą, jis šiuos patobulinimus siūlo visoms dalyvaujančioms geležinkelio įmonėms tomis pačiomis sąlygomis, atsižvelgdamas į esamus techninius apribojimus.

6 straipsnis

Laisvos vietos, tranzitiniai bilietai ir
  rezervavimas

1.   
  Nepažeisdamos
  Sutarties 81, 82 ir 86 straipsnių geležinkelio įmonės bendradarbiauja, kad galėtų pasiūlyti keleiviams tranzitinius bilietus vykti tarptautinio susisiekimo maršrutais. Bendradarbiauti gali bet kuri geležinkelio įmonė nediskriminavimo pagrindu. Bilietų pardavimo paslaugų kaina nustatoma sąnaudų pagrindu. Geležinkelio įmonės praneša apie bendradarbiavimo susitarimą(-us) Komisijai per vienus metus po šio reglamento įsigaliojimo datos.

2.   
  Bilietai keleiviams
  turi būti platinami bent taip:

| a) | bilietų kasose ir, jei tokie yra,
  prieinamuose
  pardavimo automatuose visose pagrindinėse geležinkelio stotyse, arba |
| --- | --- |

a)

bilietų kasose ir, jei tokie yra,
  prieinamuose
  pardavimo automatuose visose pagrindinėse geležinkelio stotyse, arba

| b) | telefonu ir per
  prieinamas

  interneto

  svetaines
  arba bet kokia kita plačiai prieinama informacinės technologijos priemone be papildomų mokesčių už naudojimąsi šiuo platinimo būdu. |
| --- | --- |

b)

telefonu ir per
  prieinamas

  interneto

  svetaines
  arba bet kokia kita plačiai prieinama informacinės technologijos priemone be papildomų mokesčių už naudojimąsi šiuo platinimo būdu.

3.
     
  Pagal viešųjų paslaugų sutartis parduodami bilietai turi būti platinami bent taip:

| a) | bilietų kasose ir, jei tokie yra, prieinamuose pardavimo automatuose visose pagrindinėse geležinkelio stotyse, ir |
| --- | --- |

a)

bilietų kasose ir, jei tokie yra, prieinamuose pardavimo automatuose visose pagrindinėse geležinkelio stotyse, ir

| b) | telefonu ir per prieinamas interneto svetaines arba bet kokią kitą plačiai prieinamą informacinės technologijos priemonę be papildomų mokesčių už naudojimąsi šiuo platinimo būdu. |
| --- | --- |

b)

telefonu ir per prieinamas interneto svetaines arba bet kokią kitą plačiai prieinamą informacinės technologijos priemonę be papildomų mokesčių už naudojimąsi šiuo platinimo būdu.

4.
     
  Jei išvykimo geležinkelio stotyje nėra bilietų kasos ar pardavimo automato, keleivius geležinkelio stotyje būtina informuoti bent:

| a) | apie galimybę nusipirkti bilietą telefonu, internete arba traukinyje ir apie atitinkamą tvarką, kurios tokiu atveju reikia laikytis; |
| --- | --- |

a)

apie galimybę nusipirkti bilietą telefonu, internete arba traukinyje ir apie atitinkamą tvarką, kurios tokiu atveju reikia laikytis;

| b) | apie artimiausią geležinkelio stotį arba vietą, kurioje yra bilietų kasos ir/arba pardavimo automatai. |
| --- | --- |

b)

apie artimiausią geležinkelio stotį arba vietą, kurioje yra bilietų kasos ir/arba pardavimo automatai.

5.   
  Išskyrus atvejus, kai dėl saugumo, kovos su sukčiavimu politikos arba būtinos traukinio rezervacijos priežasčių patekimas į traukinį arba terminalą leidžiamas tik turintiems galiojančius bilietus,
  geležinkelio bendrovės sudaro galimybę įsigyti bilietus traukinyje,
  ypač jeigu keleivis neturėjo galimybės nusipirkti bilietą išvykimo geležinkelio stotyje dėl vienos iš šių priežasčių:

| a) | uždarytų kasų; |
| --- | --- |

a)

uždarytų kasų;

| b) | neveikiančių bilietų pardavimo automatų; |
| --- | --- |

b)

neveikiančių bilietų pardavimo automatų;

| c) | kasų arba bilietų pardavimo automatų nebuvimo išvykimo stotyje; |
| --- | --- |

c)

kasų arba bilietų pardavimo automatų nebuvimo išvykimo stotyje;

| d) | prieinamų kasų arba bilietų pardavimo automatų nebuvimo, jei keleivis yra asmuo su judėjimo sutrikimais. |
| --- | --- |

d)

prieinamų kasų arba bilietų pardavimo automatų nebuvimo, jei keleivis yra asmuo su judėjimo sutrikimais.

Keleivis privalo nedelsdamas informuoti atsakingą traukinio personalą.

7 straipsnis

Techninės sąveikos specifikacijos

1.
     
  Tam, kad keleiviai turėtų galimybę gauti 3 straipsnyje minimos informacijos, ir siekiant sudaryti galimybes geležinkelio įmonėms parduoti bilietus taip, kaip tai nurodyta 4 straipsnyje, o taip pat ir per bilietų ir rezervavimo sistemas, kaip tai nurodyta 6 straipsnyje, taikomos žemiau pateiktos 2–4 dalys.

2.
     
  Techninės sąveikos specifikacijos (TSS), nurodytos 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos

   (10)

  II skyriuje ir II priedo 2.5 punkto a papunktyje (telematikos priemonės keleiviams), šio reglamento tikslais yra taikomos visoms geležinkelio įmonių siūlomoms paslaugoms, taip pat ir greitosioms paslaugoms.

3.
     
  Per vienerius metus po šio reglamento priėmimo Komisija pagal Europos geležinkelių agentūros pasiūlymą patvirtina telematikos priemonių keleiviams sąveikos technines specifikacijas. Ši TSS įgalina I priede numatyto informacijos teikimo įgyvendinimą.

4.
     
  Komisijai patvirtinus TSS, geležinkelio įmonės ne vėliau kaip po vienerių metų nuo jų patvirtinimo pritaiko savo kompiuterizuotas informacijos ir rezervavimo sistemas prie TSS reikalavimų.

III SKYRIUS

ATSAKOMYBĖ
  IR KOMPENSACIJA KELEIVIŲ MIRTIES AR SUŽALOJIMO ATVEJU

8 straipsnis

Keleivių mirtis arba kūno sužalojimas

1.   Geležinkelio įmonė atsako už keleivio mirtį ar kūno sužalojimą, tiek fizinį, tiek
  psichologinį,
  su sąlyga, kad įvykis, kuris buvo mirties ar sužalojimo priežastis,
  nebuvo stichinė nelaimė, karo veiksmai ar teroristinis išpuolis.

2.
     
  Net jei geležinkelio įmonė ginčija savo atsakomybę dėl vežamo keleivio kūno sužalojimo, ji yra vienintelė šalis ir vienetas, iš kurio keleivis gali reikalauti žalos atlyginimo, nepažeidžiant regreso teisės į žalos atlyginimą, kurio geležinkelio įmonė galėtų reikalauti iš trečiųjų šalių
  .

3.   1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyvos 95/18/EC dėl geležinkelio įmonių licencijavimo
   (11) 9 straipsnyje numatyta prievolė apdrausti geležinkelio įmonę dėl jos atsakomybės keleiviams suprantama kaip reikalavimas, kad geležinkelio įmonė būtų apdrausta tokia suma, jog galėtų užtikrinti, kad visi teisę gauti kompensacijas turintys asmenys gautų visą jiems pagal šį reglamentą priklausančią sumą.

Minimali vieno keleivio draudimo suma yra 310 000EUR.

9 straipsnis

Kompensacija keleivio mirties ar sužalojimo atveju

1.
     
  Geležinkelio įmonės atsakomybei už nuostolius, patirtus keleivio mirties ar sužalojimo atveju, nenustatoma jokia finansinė riba.

2.
     
  Geležinkelio įmonės atsakomybei už 8 straipsnio 1 dalyje minimais atvejais patirtus nuostolius, neviršijančius 120 000 EUR kiekvienam keleiviui, negali būti taikoma išimtis ar apribojimas. Geležinkelio įmonė neatsako už nuostolius, viršijančius šią sumą, jei ji įrodo, kad nuostoliai atsirado ne dėl jos aplaidumo ar kitokios kaltės.

3.
     
  Jei dėl keleivio mirties asmenys, kuriuos jis turėjo arba būtų turėjęs teisinę pareigą išlaikyti, netenka išlaikymo, tokiems asmenims taip pat kompensuojama už šį netekimą.

10 straipsnis

Išankstiniai mokėjimai

Keleivio mirties ar sužalojimo atveju geležinkelio įmonė per 15 dienø nuo asmens, kuris turi teisæ gauti nuostoliø atlyginimà, identifikavimo turi sumokėti išankstinį mokėjimą neatidėliotinoms jo ekonominėms reikmėms padengti.

Mirties atveju šis mokëjimas yra ne mažesnis kaip 19 000 EUR
  .

Toks išankstinis mokėjimas nelaikomas atsakomybės pripažinimu ir gali būti įskaitomas į bet kokias sumas, kurias geležinkelio įmonė vėliau privalo mokėti atlygindama nuostolius.

IV SKYRIUS

ATSAKOMYBĖ UŽ RANKINIO BAGAŽO, KITO BAGAŽO, TRANSPORTO PRIEMONIŲ IR GYVŪNŲ SUGADINIMĄ (SUŽALOJIMĄ) AR PRARADIMĄ

11 straipsnis

Bagažas, transporto priemonės ir gyvūnai

1.   
  Atsakomybei už visišką arba dalinį rankinio bagažo, kito bagažo, invalidų vežimėlių, vaikų vežimėlių, dviračių ar kitų transporto priemonių ir gyvūnų sunaikinimą ar praradimą arba sugadinimą ir kompensavimui už tai taikomas CIV III skyrius, ypač jo 33–46 straipsniai.

2.   
  Nepažeidžiant 1 dalies, geležinkelio įmonė ar stoties valdytojas, kuris turi kompensuoti nuostolius keleiviui, turinčiam judėjimo sutrikimų, priklausančios judėjimo įrangos ir medicininės įrangos visiško arba dalinio sunaikinimo, praradimo arba sugadinimo atveju, turi sumokėti prarastai įrangai nupirkti reikalingos sumos neviršijančią kompensaciją. Jei reikia, geležinkelio įmonė keleiviui taip pat pasiūlo laikiną pakeičiančią įrangą.

V SKYRIUS

ATSAKOMYBĖ,

  KOMPENSACIJOS

  IR PAGALBA VĖLAVIMO ATVEJAIS

12 straipsnis

Vėlavimai

1.
     
  Geležinkelio įmonė atsako už keleivių ir (arba) bagažo vėlavimą arba už vėlavimą, dėl kurio buvo pavėluota persėsti į kitą traukinį ir (arba) paslaugos atšaukimą.

2.
     
  Geležinkelio įmonė neatsako už vėlavimą, pavėlavimą persėsti į kitą traukinį arba paslaugos atšaukimą dėl šių priežasčių:

| a) | išskirtinių oro sąlygų, stichinių nelaimių, karo veiksmų ir teroristinių išpuolių; |
| --- | --- |

a)

išskirtinių oro sąlygų, stichinių nelaimių, karo veiksmų ir teroristinių išpuolių;

| b) | išorinių, nuo geležinkelio įmonės nepriklausančių aplinkybių ir jų poveikio, kurių vežėjas negalėjo išvengti, net ir būdamas tomis aplinkybėmis pakankamai rūpestingas; |
| --- | --- |

b)

išorinių, nuo geležinkelio įmonės nepriklausančių aplinkybių ir jų poveikio, kurių vežėjas negalėjo išvengti, net ir būdamas tomis aplinkybėmis pakankamai rūpestingas;

| c) | keleivio kaltės, arba |
| --- | --- |

c)

keleivio kaltės, arba

| d) | trečiųjų šalių elgesio ir jo pasekmių, kurių vežėjas negalėjo išvengti, net ir būdamas tomis aplinkybėmis pakankamai rūpestingas; kita įmonė, naudojanti tą pačią geležinkelio infrastruktūrą, nėra laikoma trečiąja šalimi. |
| --- | --- |

d)

trečiųjų šalių elgesio ir jo pasekmių, kurių vežėjas negalėjo išvengti, net ir būdamas tomis aplinkybėmis pakankamai rūpestingas; kita įmonė, naudojanti tą pačią geležinkelio infrastruktūrą, nėra laikoma trečiąja šalimi.

3.
     
  Geležinkelio įmonė ir (arba) stoties valdytojas taip pat atsako už vėlavimus suteikti pagalbą stotyje arba traukinyje esančiam asmeniui, turinčiam judėjimo sutrikimų, dėl kurių pastarasis nespėja išvykti arba atvykęs nespėja persėsti į kitą traukinį.

13 straipsnis

Kompensacija už vėlavimą

1.
     
  Geležinkelio įmonė kompensuoja keleiviui papildomus mokesčius, jei faktiškai suteiktos paslaugos neatitinka papildomiems mokesčiams nustatytų kriterijų (žr. II priedo 6 eilutę).

2.   Neprarasdamas teisės į vežimą, keleivis iš geležinkelių bendrovės gali reikalauti kompensacijos už vėlavimus, jei jo traukinys vėluoja. Minimalios kompensacijos už vėlavimus
  yra tokios:

| — | 25 proc. už vėlavimą 60 ar daugiau minučių; |
| --- | --- |

—

25 proc. už vėlavimą 60 ar daugiau minučių;

| — | 50 proc. už vėlavimą 120 ar daugiau minučių; |
| --- | --- |

—

50 proc. už vėlavimą 120 ar daugiau minučių;

| — | 75 proc. už vėlavimą 180 ar daugiau minučių. |
| --- | --- |

—

75 proc. už vėlavimą 180 ar daugiau minučių.

3.
     
  Keleiviai, turintys sezoninį bilietą ir nuolat susiduriantys su vėlavimu jų sezoninio bilieto galiojimo laikotarpiu, gauna kompensaciją, jei jos paprašo. Kompensuojama įvairiais būdais: nemokamomis kelionėmis, sumažintomis kainomis ir sezoninio bilieto galiojimo laikotarpiu pratęsimu.

Geležinkelio įmonės, pasitarusios su vartotojų atstovais ir institucijomis, susijusiomis su viešųjų paslaugų sutartimis, iš anksto nustato atitinkamų paslaugų punktualumo ir patikimumo kriterijus, kurie bus pasitelkiami taikant šios dalies nuostatas.

4.   2 dalyje minima kompensacija suteikiama per
  vieną mėnesį
  nuo prašymo dėl kompensacijos pateikimo. Kompensacija gali būti suteikta čekiais ir (arba) kitomis paslaugomis
  , jeigu jų sąlygos yra lanksčios (ypač galiojimo laikotarpio ir paskyrimo vietos atžvilgiu). Esant pateisinamam keleivio reikalavimui, kompensacija privalo būti suteikta pinigais.

5.   2 ir 3 dalyse minima kompensacija neturi sumažėti dėl finansinio pervedimo išlaidų, pvz., mokesčių, telefono ar pašto ženklų išlaidų. Geležinkelio įmonės gali nustatyti minimalią ribą, žemiau kurios nebus išmokamos kompensacijos. Ši riba negali būti didesnė kaip 4 EUR.

6.
     
  Šis straipsnis taikomas nepažeidžiant keleivių teisės gauti papildomą kompensaciją. Pagal šį straipsnį gautos kompensacijos suma gali būti atimama iš tokios kompensacijos sumos.

14 straipsnis

Nespėjimas persėsti ir atšaukimas

1.
     
  Visų pirma geležinkelio įmonės siekia visais įmanomais būdais užtikrinti gerą susisiekimą ir išvengti reisų atšaukimo.

2.   Vėlavimo,
  įskaitant geležinkelio įmonės vėlavimo suteikti pagalbą asmenims su judėjimo sutrikimais,
  dėl kurio buvo pavėluota persėsti į kitą traukinį,
  ar paslaugos
  atšaukimo atveju taikoma 3 dalis, išskyrus tuos atvejus, kai geležinkelio įmonė gali įrodyti, kad paslauga
  vėlavo arba
  buvo atšaukta išimtinai dėl ypatingų aplinkybių.

3.   Jei geležinkelio įmonė susiduria su vėlavimu, dėl kurio keleiviai nespės persėsti į kitą traukinį, arba jei prieš planuotą išvykimo laiką geležinkelio įmonė atšaukia ar pagrįstai ketina atšaukti geležinkelio
  paslaugą, ji
  kiek galėdama stengiasi informuoti apie tai keleivius
  ir užtikrinti, kad jie pasiektų galutinį kelionės tikslą
  .

Keleiviams siūloma pasirinkti bent iš:

| a) | visos bilieto kainos kompensavimas pagal sąlygas, kuriomis buvo už jį užmokėta, už nenuvažiuotą kelionės dalį ar dalis ir jau nuvažiuotą dalį ar dalis,
  jei kelionė
  nebeatitinka keleivio pradinių kelionės planų, jei aktualu, kartu su grąžinimu į artimiausią tinkamą išvykimo vietą. Kompensacija išmokama pagal tas pačias 13 straipsnio 4 ar 5 dalyje nurodytas kompensacijų išmokėjimo sąlygas; arba |
| --- | --- |

a)

visos bilieto kainos kompensavimas pagal sąlygas, kuriomis buvo už jį užmokėta, už nenuvažiuotą kelionės dalį ar dalis ir jau nuvažiuotą dalį ar dalis,
  jei kelionė
  nebeatitinka keleivio pradinių kelionės planų, jei aktualu, kartu su grąžinimu į artimiausią tinkamą išvykimo vietą. Kompensacija išmokama pagal tas pačias 13 straipsnio 4 ar 5 dalyje nurodytas kompensacijų išmokėjimo sąlygas; arba

| b) | kelionės tęsinys ar maršruto pakeitimas pagal panašias vežimo sąlygas,
  suteikiančias panašų prieinamumo lygį,
  iki galutinio kelionės tikslo pirmai progai pasitaikius
  , galimai naudojant brangesnius traukinius be papildomo užmokesčio
  ; arba |
| --- | --- |

b)

kelionės tęsinys ar maršruto pakeitimas pagal panašias vežimo sąlygas,
  suteikiančias panašų prieinamumo lygį,
  iki galutinio kelionės tikslo pirmai progai pasitaikius
  , galimai naudojant brangesnius traukinius be papildomo užmokesčio
  ; arba

| c) | kelionės tęsinys ar maršruto pakeitimas pagal panašias vežimo sąlygas iki galutinio kelionės tikslo
  vėlesne data. |
| --- | --- |

c)

kelionės tęsinys ar maršruto pakeitimas pagal panašias vežimo sąlygas iki galutinio kelionės tikslo
  vėlesne data.

15 straipsnis

Pagalba

1.   Vėlavimo, vėlavimo, dėl kurio buvo nespėta perlipti į kitą traukinį, ar traukinio atšaukimo atveju geležinkelio įmonė nuolat informuoja keleivius apie padėtį, numatomą išvykimo laiką ir numatomą atvykimo laiką ne vėliau kaip per dešimt minučių po planuoto išvykimo laiko ar reiso nutraukimo.

2.   Vėlavimo, vėlavimo, dėl kurio buvo nespėta perlipti į kitą traukinį, ar traukinio atšaukimo atveju geležinkelio keleiviams nemokamai siūloma:

| a) | kai įmanoma,
  valgiai ir
  užkandžiai, ir
  (arba) |
| --- | --- |

a)

kai įmanoma,
  valgiai ir
  užkandžiai, ir
  (arba)

| b) | apgyvendinimas
  nakčiai, išskyrus atvejus, kai tai esamomis sąlygomis neįmanoma,
  tuo atveju, kai reikia apsistoti vienai ar daugiau naktų arba kai reikia apsistoti papildomai, ir (arba) |
| --- | --- |

b)

apgyvendinimas
  nakčiai, išskyrus atvejus, kai tai esamomis sąlygomis neįmanoma,
  tuo atveju, kai reikia apsistoti vienai ar daugiau naktų arba kai reikia apsistoti papildomai, ir (arba)

| c) | transportas tarp geležinkelio stoties ir
  tokios
  apgyvendinimo vietos (viešbučio ar pan.),
  arba |
| --- | --- |

c)

transportas tarp geležinkelio stoties ir
  tokios
  apgyvendinimo vietos (viešbučio ar pan.),
  arba

| d) | jeigu geležinkelio paslauga sustabdoma neribotam laikui ne dėl ypatingųjų aplinkybių, numatytų 12 straipsnio 2 dalyje,
  transportą tarp
  šios
  geležinkelio
  stoties ir
  galutinio kelionės
  tikslo alternatyvia
  transporto
  priemone
  . |
| --- | --- |

d)

jeigu geležinkelio paslauga sustabdoma neribotam laikui ne dėl ypatingųjų aplinkybių, numatytų 12 straipsnio 2 dalyje,
  transportą tarp
  šios
  geležinkelio
  stoties ir
  galutinio kelionės
  tikslo alternatyvia
  transporto
  priemone
  .

3.   Keleiviui pageidaujant, geležinkelio įmonės biliete patvirtina traukinio vėlavimą, dėl kurio buvo pavėluota persėsti į kitą traukinį, ar faktą, kad traukinys buvo atšauktas.
  Jeigu tokio patvirtinimo reikalauja geležinkelio įmonė, ji privalo imtis reikalingų priemonių, kad keleiviai juos gautų paprastai ir greitai.

4.   Taikydama 1 ir 2 dalis geležinkelio įmonė turi atkreipti ypatingą dėmesį į asmenų, turinčių judėjimo sutrikimų, ir juos lydinčių asmenų bei nelydimų vaikų reikmes.
  Informacija apie traukinio vėlavimą ar atšaukimą, apgyvendinimą viešbutyje ar alternatyvaus transporto naudojimą, kompensavimo schemų, kelionės tęsimo ar maršruto pakeitimo galimybes turi būti pateikta prieinamu būdu. Asmenims, turintiems judėjimo sutrikimų, geležinkelio įmonės suorganizuotas apgyvendinimas ar alternatyvus transportas turi būti prieinamas, o vėlavimo ar traukinio atšaukimo atveju jiems būtina suteikti reikiamą pagalbą.

VI SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

16 straipsnis

Kitos transporto rūšys

Kai
  geležinkelių transporto priemonės kelionės
  dalį
  gabenamos keltu
  arba kai geležinkelių transportas laikinai pakeičiamas kita transporto rūšimi, taikomas CIV 31 straipsnis.

17

  straipsnis

Paskesnės geležinkelio įmonės

Jei kelionė
  vyksta naudojantis keleto geležinkelio įmonių paslaugomis, šios įmonės keleivio mirties ar kūno sužalojimo atveju arba bagažo praradimo ar sugadinimo atveju, arba už vėlavimą, taip pat vėlavimą, dėl kurio nespėjama persėsti į kita traukinį ar reisas panaikinamas, atsako solidariai.

18 straipsnis

Pakaitinės geležinkelio įmonės

Jeigu geležinkelio įmonė transporto vežti patikėjo (visiškai ar dalinai) kitai geležinkelio įmonei, patikėjusi geležinkelio įmonė vis tiek už visą vežimą
  , kaip nurodyta CIV 39 straipsnyje.

19 straipsnis

Asmenys, už kuriuos atsako geležinkelio įmonė

Geležinkelio įmonės atsako už asmenis
  , kaip nurodyta Tarptautinės vežimo konvencijos (CIV) 51 straipsnyje.

20 straipsnis

Ieškinių pagrindas, bendra ieškinio suma

Visais atvejais, kai taikomas šis reglamentas, bet kokie su atsakomybe susiję veiksmai bet kokiu pagrindu prieš geležinkelio įmonę gali būti pradėti tik pagal šio reglamento sąlygas ir apribojimus.

Tas pats galioja bet kokių veiksmų, pradėtų prieš jos darbuotojus ir kitus asmenis, už kuriuos geležinkelio įmonė atsako pagal 19 straipsnio nuostatas, atveju.

Bendra kompensacijos, kurią turi išmokėti geležinkelio įmonė, pakaitinė geležinkelio įmonė ir jų darbuotojai bei kiti asmenys, kurių paslaugomis jos naudojasi teikdamos transporto paslaugas, suma negali viršyti šiame reglamente nustatytų ribų.

21 straipsnis

Ieškininė senatis

Senaties termino taikymas reglamentuojamas CIV 60 straipsniu.

22 straipsnis

Atgręžtinio reikalavimo teisė

Niekas šiame reglamente neprieštarauja klausimui, ar asmuo, iš kurio galima reikalauti atlyginti žalą pagal šio reglamento nuostatas, turi atgręžtinio reikalavimo teisę bet kokio kito asmens atžvilgiu.

Geležinkelio įmonė turės teisę reikalauti iš atsakingo už infrastruktūrą asmens atlygio sumokėtai keleiviui kompensacijai atgauti. Šis atsakingo už infrastruktūrą asmens įsipareigojimas nepažeis veikimo programos, nustatytos 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo
   (12) 11 straipsnyje, taikymo
  ir yra proporcinga maršruto kainai, jeigu veiklos programoje nenumatyta kompensavimo sistema.

23 straipsnis

Draudimas atsisakyti teisių ir nustatyti ribas

1.   Pagal šį reglamentą kylančių įsipareigojimų keleiviams negalima apriboti ar atsisakyti, ypač nukrypti leidžiančia nuostata ar išlyga dėl teisių atsisakymo transporto sutartyje.

2.   Geležinkelio įmonės gali pasiūlyti keleiviui palankesnes, nei nurodytas šiame reglamente, minimalias sąlygas.

24 straipsnis

Atleidimas nuo atsakomybės

Jei geležinkelio įmonė įrodo, kad žala buvo padaryta arba prie jos buvo prisidėta dėl aplaidumo ar kito neleistino veiksmo arba kompensacijos reikalaujančio asmens ar asmens, iš kurio jis įgyja savo teises, neveikimo, geležinkelio įmonė visiškai ar iš dalies atleidžiama nuo atsakomybės ieškovui tiek, kiek toks aplaidumas ar neleistinas veiksmas arba neveikimas sukėlė žalą arba prisidėjo prie jos.

VII SKYRIUS

JUDĖJIMO SUTRIKIMŲ TURINTYS ASMENYS

25 straipsnis

Atsisakymo suteikti transporto paslaugas prevencija

Geležinkelio įmonė ir (arba) vežėjas neatsisako išduoti bilietą ar rezervuoti bilietą
  į traukinį
  , išvykstantį iš pagrindinės geležinkelio stoties, keleiviui, turinčiam judėjimo sutrikimų.

26 straipsnis

Ypatingi patogumai traukiniuose

Jeigu keleiviams, turintiems judėjimo sutrikimų, traukinyje reikia ypatingų patogumų, kuriems suteikti reikia labai didelių papildomų pastangų, geležinkelio įmonės įsipareigoja vežti tokius keleivius pagal galimybes.

Geležinkelio įmonės kviečiamos didinti savo pajėgumus atsižvelgiant į šių keleivių reikmes.

27 straipsnis

Draudimas taikyti diskriminacinę kainą

Geležinkelio įmonės ir (arba) kelionių organizatoriai privalo užtikrinti, kad neįgalūs keleiviai galėtų nusipirkti bilietus už tokią pat kainą kaip sveiki keleiviai.

28 straipsnis

Asmenų, turinčių judėjimo sutrikimų, patekimas į stotis ir traukinius

Atnaujinant arba keičiant traukinius arba atnaujinant ir naujai formuojant peronus ir (arba) stotis, geležinkelio bendrovės ir stočių valdytojai turi, šalindami visas likusias kliūtis, nuolat gerinti galimybes į stotis, peronus ir traukinius patekti asmenims su judėjimo sutrikimais.

29 straipsnis

Pagalba geležinkelio stotyse

1.   
  Išvykstant
  iš geležinkelio stoties, važiuojant pro ją arba atvykus į geležinkelio stotį asmeniui, turinčiam judėjimo sutrikimų, už stotį atsakingas asmuo privalo suteikti pagalbą, kad toks asmuo galėtų įlipti į išvažiuojantį, perlipti į prikabinamą ir išlipti iš atvykstančio traukinio, kuriuo važiuoti jis turi bilietą.

2.   1dalyje nurodoma pagalba teikiama su sąlyga, kad geležinkelio įmonei ir (arba) kelionių organizatoriui, iš kurio buvo pirktas bilietas, pranešama apie asmens poreikį gauti tokią pagalbą mažiausiai prieš
  48 valandas
  .

3.   Jeigu nepateikiama jokio pranešimo vadovaujantis
  2 dalies
  nuostatomis, už išvykimo, tranzitinę arba atvykimo stotį atsakingas asmuo turi kiek įmanoma labiau stengtis suteikti
  1 dalyje minimą
  pagalbą.

4.
     
  Mokant atsakingą traukinio ir stoties personalą, ypatingas dėmesys turi būti kreipiamas į problemas, su kuriomis, keliaudami traukiniu, susiduria asmenys su judėjimo sutrikimais, kad šiems asmenims galėtų būti suteikti reikiama pagalba; tai daroma pasikonsultavus su atitinkamomis organizacijomis.

30 straipsnis

Pagalbos prašymai

1.   Stoties viršininkas atsako už judėjimo sutrikimų turintiems asmenims teikiamą pagalbą.

2.   Stoties valdytojas nurodo vietas
  pagrindinės
  stoties viduje ir už jos ribų, kuriose asmenys su judėjimo sutrikimais gali pranešti apie savo atvykimą į
  pagrindinę
  geležinkelio stotį ir, jeigu reikia, paprašyti pagalbos.

31 straipsnis

Pagalba traukinyje

Geležinkelio įmonė
  , stoties valdytojas
  ir (arba) kelionių organizatorius traukinyje bei įlipant ir išlipant iš jo suteikia pagalbą asmeniui su judėjimo sutrikimais,
  kaip

  nurodyta

  29 straipsnyje.

32 straipsnis

Pranešimas apie pagalbos poreikį

Geležinkelio įmonės ir kelionių organizatoriai
  numato sistemą, kurios pagalba keleiviai, turintys judėjimo sutrikimų, gali informuoti geležinkelio įmones apie tai, kad jiems reikalinga pagalba, ir informuoja šiuos asmenis apie tokią sistemą bilietų pardavimo vietose.

VIII SKYRIUS

ASMENINIS KELEIVIŲ
  SAUGUMAS
  IR SKUNDAI

33 straipsnis

Asmeninis keleivių
  saugumas

1.   Geležinkelio įmonės ir
  stočių valdytojai
  imasi reikiamų priemonių užtikrinti aukštą
  asmeninio
  saugumo geležinkelio stotyse ir traukiniuose lygį. Jos turi užkirsti kelią pavojų keleivių saugumui kilimui ir efektyviai šalinti tokius jų atsakomybės sferoje iškilusius pavojus.

2.   Nepažeisdamos Sutarties 81, 82 ir 86 straipsnio nuostatų geležinkelio įmonės bendradarbiauja, kad pasiektų ir palaikytų aukšto lygio saugumą ir keistųsi informacija apie tinkamiausią saugumą mažinančios veiklos prevencijos
  praktiką.

34 straipsnis

Nepriklausomas įvertinimas

Europos geležinkelių agentūra atlieka nepriklausomą sektoriaus savireguliavimo efektyvumo įvertinimą ir sudaro geresnes sąlygas palyginti geležinkelio įmonių veiklą.

35 straipsnis

Skundai

1.   
  Geležinkelio įmonės
  turi sukurti skundų sureguliavimo sistemą. Geležinkelio įmonė turi užtikrinti, kad jos skundų sureguliavimo tarnybos kontaktiniai duomenys būtų plačiai žinomi keleiviams.

2.   Keleiviai turi teisę pateikti
  skundą
  bet kurioje geležinkelio įmonėje, kurios paslaugomis jie naudojosi, arba bilietų įsigijimo vietoje.

3.   Skundas gali būti pateiktas
  bent
  vienos arba kelių valstybių narių, per kurių teritoriją buvo keliauta,
  kalbomis arba
  anglų
  kalba.

4.   
  Geležinkelio
  įmonė ar bilietų pardavimo punktas, gavę pagal 2 dalies nuostatas pateiktą skundą, privalo per 20 dienų nuo skundo gavimo keleiviui pateikti pagrįstą atsakymą. Atsakyme nurodoma neteisminio ginčo sprendimo procedūros galimybė ir atitinkamas teisinis žalos atlyginimas. Kai dėl informacijos stokos neįmanoma per 20 darbo dienų iš esmės atsakyti į skundą, skundo pateikėjas informuojamas apie numatomą vėlavimo laikotarpį. Bet kuriuo atveju skundo pateikėjas atsakymą turi gauti per tris
  mėnesius.

36

  straipsnis

Skundų adresatas

Skundai dėl geležinkelio įmonės atsakomybės pateikiami raštu geležinkelio įmonei.

Jei tarptautinės kelionės paslaugą viena po kitos teikė kelios geležinkelio įmonės ar viena ar kelios pavaduojančios geležinkelio įmonės, skundą galima adresuoti bet kuriai transportavimo paslaugą teikusiai geležinkelio įmonei. Laikoma, kad vienai iš transportavimo paslaugą teikiančių geležinkelio įmonių adresuotas skundas yra adresuotas taip pat ir kitoms.

37 straipsnis

Keleivių pareigos

Nepažeidžiant 6 straipsnio 5 dalyje numatytų teisių, keleivio pareigos reglamentuojamos CIV 9 straipsnyje.

IX SKYRIUS

INFORMAVIMAS IR VYKDYMAS

38 straipsnis

Keleivių informavimas apie jų teises

Geležinkelio įmonės
  , stočių valdytojai ir kelionių organizatoriai informuoja keleivius apie šiame reglamente numatytas jų teises ir pareigas.

Šiuo tikslu Komisija sudaro galimybę geležinkelio įmonėms, stočių valdytojams ir kelionių organizatoriams gauti šio reglamento santrauką keleiviams suprantama kalba.

39 straipsnis

Vykdymas

1.   
  Kiekvienam šio reglamento straipsniui nuo 3 iki 38
  kiekviena valstybė narė paskiria:

| a) | įstaigą, atsakingą už šio straipsnio vykdymą; arba |
| --- | --- |

a)

įstaigą, atsakingą už šio straipsnio vykdymą; arba

| b) | įstaigą, tarpininkaujančią sprendžiant ginčus dėl šio straipsnio taikymo ir atitinkančią principus, nustatytus 2001 m. balandžio 4 d. Komisijos rekomendacijoje 2001/310/EB dėl neteisminių institucijų, dalyvaujančių sprendžiant vartotojų ginčus, darbo principų

   (13). |
| --- | --- |

b)

įstaigą, tarpininkaujančią sprendžiant ginčus dėl šio straipsnio taikymo ir atitinkančią principus, nustatytus 2001 m. balandžio 4 d. Komisijos rekomendacijoje 2001/310/EB dėl neteisminių institucijų, dalyvaujančių sprendžiant vartotojų ginčus, darbo principų

   (13).

Esant reikalui, šios įstaigos imasi priemonių, reikalingų keleivių teisėms užtikrinti. Šiuo tikslu geležinkelio įmonės turi plačiai informuoti keleivius apie atitinkamos valstybės narės paskirtos vykdančiosios institucijos kontaktinius duomenis.

Institucija savo struktūra, finansavimo sprendimais, teisine struktūra ir sprendimais turi būti nepriklausoma nuo bet kokio infrastruktūros valdytojo, mokesčių institucijos, skirstančiosios institucijos ar geležinkelio įmonės.

Valstybės narės informuoja Komisiją apie instituciją, paskirtą vadovaujantis šios dalies nuostatomis.

2.   Bet kuris keleivis dėl įtariamo šio reglamento pažeidimo gali skųstis bet kuriai valstybės narės paskirtai institucijai.

3.
     
  Geležinkelio įmonės ir stočių valdytojai privalo užtikrinti, kad keleiviai tinkamu būdu stotyje ir traukinyje bus informuojami, kaip susisiekti su minėta institucija.

4.
     
  Pagal 1 dalį paskirta institucija nuolat skelbia iš keleivių gautų skundų skaičių ir pobūdį.

40 straipsnis

Vykdomųjų institucijų bendradarbiavimas

39 straipsnio 1 dalyje minimos vykdomosios institucijos, siekdamos visoje Bendrijoje koordinuoti sprendimų priėmimo principus, keičiasi informacija apie savo darbą ir sprendimų priėmimo principus bei praktiką. Komisija padeda joms vykdyti šią užduotį.

X SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

41 straipsnis

Baudos

Valstybės narės nustato taisykles dėl baudų, taikytinų pažeidus šio reglamento nuostatas, ir imasi visų reikiamų priemonių, kad jos būtų įgyvendintos. Numatytos baudos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tas priemones ne vėliau kaip iki ... (14) ir nedelsiant informuoja apie bet kokius tolesnius pakeitimus, kurie daro įtakos šioms priemonėms.

42 straipsnis

Priedai

Priedai turi būti taisomi taikant 44 straipsnio 2 dalyje numatyta procedūrą.

43 straipsnis

Nuostatos, pagal kurias atliekami pakeitimai

1.   Priemonės, reikalingos 3–6 ir 28–32 straipsniams įgyvendinti, priimamos atsižvelgiant į 44 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą.

2.   10 ir 13 straipsniuose nurodyti kiekiai keičiami vadovaujantis 44 straipsnio 2 dalyje nurodyta procedūra.

44 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padės pagal Direktyvos 91/440/EEB 11a straipsnio nuostatas įsteigtas komitetas.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į šio sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatomas trijų mėnesių laikotarpis.

3.   Komitetas priima savo Darbo tvarkos taisykles.

45 straipsnis

Ataskaita

Praėjus trejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo, Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie jo įgyvendinimą ir rezultatus, ypač apie teikiamos paslaugos kokybę.

Ataskaita grindžiama informacija, kurią privaloma pateikti pagal šio reglamento 40 straipsnio 1 dalies ir Direktyvos 91/440/EEB 10b straipsnio nuostatas. Prireikus, drauge su ataskaita pateikiami atitinkami pasiūlymai.

46 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja praėjus
  vieneriems metams
  nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 221, 2005 9 8, p. 8.

1

(2)  OL C 71, 2005 3 22, p. 26.

2

(3)  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  OL C 137, 2002 6 8, p. 2.

4

(5)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (

  OL L 284, 2003 10 31, p. 1

  ).

5

Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (

OL L 284, 2003 10 31, p. 1

).

(6)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

6

(7)  
  OL L 237, 1991 8 24, p. 25.

  Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

7

OL L 237, 1991 8 24, p. 25.

Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

(8)  OL L 158, 1990 6 23, p. 59.

8

(9)  OL L 220, 1989 7 29, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 323/1999 (

  OL L 40, 1999 2 13, p. 1

  ).

9

Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 323/1999 (

OL L 40, 1999 2 13, p. 1

).

(10)  

  OL L 110, 2001 4 20, p. 1



  . Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB (



  OL L 164, 2004 4 30, p. 114



  ).

10

OL L 110, 2001 4 20, p. 1

. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB (

OL L 164, 2004 4 30, p. 114

).

(11)  
  OL L 143, 1995 6 27, p. 70

  . Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2004/49/EB (

  OL L 164, 2004 4 30, p. 44

  ).

11

OL L 143, 1995 6 27, p. 70

. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2004/49/EB (

OL L 164, 2004 4 30, p. 44

).

(12)  
  OL L 75, 2001 3 15, p. 29

  . Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/49/EB.

12

OL L 75, 2001 3 15, p. 29

. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/49/EB.

(13)  

  OL L 109, 2001 4 19, p. 56



  .

13

OL L 109, 2001 4 19, p. 56

.

(14)  Šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

14

I PRIEDAS

MINIMALI INFORMACIJA, KURIĄ PRIVALO PATEIKTI GELEŽINKELIO ĮMONĖS

Informacija prieš kelionę

| — | Visos svarbios sutarčiai taikomos sąlygos; |
| --- | --- |

—

Visos svarbios sutarčiai taikomos sąlygos;

| — | Greičiausios kelionės grafikai ir sąlygos; |
| --- | --- |

—

Greičiausios kelionės grafikai ir sąlygos;

| — | Pigiausios kelionės grafikai ir sąlygos; |
| --- | --- |

—

Pigiausios kelionės grafikai ir sąlygos;

| — | Prieinamumas ir prieigos sąlygos keleiviams, turintiems judėjimo sutrikimų; |
| --- | --- |

—

Prieinamumas ir prieigos sąlygos keleiviams, turintiems judėjimo sutrikimų;

| — | Prieinamumas ir prieigos sąlygos keleiviams, turintiems dviračius
  ir kitas transporto priemones
  ; |
| --- | --- |

—

Prieinamumas ir prieigos sąlygos keleiviams, turintiems dviračius
  ir kitas transporto priemones
  ;

| — | Galimybė keliauti rūkomuosiuose ar nerūkomuosiuose, pirmos, antros klasės ar miegamuosiuose vagonuose ar užsisakyti miegamąją vietą; |
| --- | --- |

—

Galimybė keliauti rūkomuosiuose ar nerūkomuosiuose, pirmos, antros klasės ar miegamuosiuose vagonuose ar užsisakyti miegamąją vietą;

| — | Bet kokia veikla, kuri galėtų sutrikdyti ar suvėlinti paslaugas; |
| --- | --- |

—

Bet kokia veikla, kuri galėtų sutrikdyti ar suvėlinti paslaugas;

| — | Traukinyje prieinamos paslaugos; |
| --- | --- |

—

Traukinyje prieinamos paslaugos;

| — | Informacija apie intermodalaus transporto (autobusų, tramvajų, metro, miesto traukinių pasirinkimą, dviračių nuomą ir t. t.) pasirinkimą atvykus; |
| --- | --- |

—

Informacija apie intermodalaus transporto (autobusų, tramvajų, metro, miesto traukinių pasirinkimą, dviračių nuomą ir t. t.) pasirinkimą atvykus;

| — | Informacija apie skundo pateikimo tvarką arba veiksmus praradus bagažą ir atitinkamų tarnybų kontaktiniai duomenys. |
| --- | --- |

—

Informacija apie skundo pateikimo tvarką arba veiksmus praradus bagažą ir atitinkamų tarnybų kontaktiniai duomenys.

Informacija kelionės metu

| — | Paslaugos traukinyje; |
| --- | --- |

—

Paslaugos traukinyje;

| — | Kita stotelė; |
| --- | --- |

—

Kita stotelė;

| — | Vėlavimas; |
| --- | --- |

—

Vėlavimas;

| — | Pagrindinės susisiekimo paslaugos; |
| --- | --- |

—

Pagrindinės susisiekimo paslaugos;

| — | Apsaugos ir saugumo klausimai. |
| --- | --- |

—

Apsaugos ir saugumo klausimai.

Ši informacija pateikiama bent valstybių narių, kuriose ši paslauga teikiama, kalbomis.

Informacija baigus kelionę

| — | Pamesto bagažo punktai ir paieškos procedūra; |
| --- | --- |

—

Pamesto bagažo punktai ir paieškos procedūra;

| — | Skundų pateikimo tvarka
  ir kontaktiniai duomenys
  . |
| --- | --- |

—

Skundų pateikimo tvarka
  ir kontaktiniai duomenys
  .

Ši informacija pateikiama bent valstybių narių, kuriose ši paslauga teikiama, kalbomis.

II PRIEDAS

MINIMALI INFORMACIJA ANT BILIETO

Transporto paslaugą teikianti geležinkelio įmonė;

Bilietų galiojimas (datos; paslaugos; klasė);

Nurodymas, ar prieš kelionę reikia bilietą registruoti, ir bilieto naudojimo sąlygos;

Nurodymas, ar kompensacija priklauso, ir jei taip, tai iki kada;

Kaina, įskaitant mokesčius ir kitas priemokas;

Kriterijai, pavyzdžiui, patogumas, greitis ir t. t., dėl kurių sumokamas priedas, o siūlomas bilietas ar paslauga tampa brangesni nei įprastai.

P6_TA(2005)0357

Profesinės sąjungos „Solidarumas“ 25-osios metinės ir jų žinia Europai

Europos Parlamento rezoliucija dėl profesinės sąjungos „Solidarumas“ 25-ųjų metinių ir jų žinios Europai

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjungos įkūrėjai skelbė, kad Europos suvienijimas nebus baigtas tol, kol nesiliaus egzistavęs Vidurio ir Rytų Europos pavergimas ir nebus pralaužta „geležinė uždanga“, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos įkūrėjai skelbė, kad Europos suvienijimas nebus baigtas tol, kol nesiliaus egzistavęs Vidurio ir Rytų Europos pavergimas ir nebus pralaužta „geležinė uždanga“,

| B. | kadangi 2004 m. gegužės 1 d. įvykęs Europos Sąjungos išsiplėtimas tapo Europos suvienijimo, pagrįsto šalims, tautoms ir Europos Sąjungos piliečiams bendromis vertybėmis ir siekiais, aktu, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2004 m. gegužės 1 d. įvykęs Europos Sąjungos išsiplėtimas tapo Europos suvienijimo, pagrįsto šalims, tautoms ir Europos Sąjungos piliečiams bendromis vertybėmis ir siekiais, aktu,

| C. | manydamas, kad prie Europos Sąjungos tikslų įgyvendinimo sąmoninga veikla turi prisidėti laisvės ir solidarumo siekiančios Europos tautos ir piliečiai, |
| --- | --- |

C.

manydamas, kad prie Europos Sąjungos tikslų įgyvendinimo sąmoninga veikla turi prisidėti laisvės ir solidarumo siekiančios Europos tautos ir piliečiai,

| D. | prisimindamas, kad daugelyje Lenkijos miestų 1980 m. liepos ir rugpjūčio mėn. vykę masiniai darbininkų vadovaujami streikai išreiškė nepritarimą totalitariniam režimui, |
| --- | --- |

D.

prisimindamas, kad daugelyje Lenkijos miestų 1980 m. liepos ir rugpjūčio mėn. vykę masiniai darbininkų vadovaujami streikai išreiškė nepritarimą totalitariniam režimui,

| E. | prisimindamas Europos ir viso pasaulio akivaizdoje nuo 1980 m. rugpjūčio 14 d. iki 31 d. Gdansko laivų statykloje vykusį Lech Wałęsa vadovaujamą streiką, kuris buvo organizuotas su nepaprasta drąsa ir ryžtu vardan pagrindinių Europos vertybių, ir faktą, kad Gdansko laivų statyklos darbininkų suformuluotas „21 postulatas“ pradėjo naują Europos kovos už „duoną ir laisvę“ etapą, |
| --- | --- |

E.

prisimindamas Europos ir viso pasaulio akivaizdoje nuo 1980 m. rugpjūčio 14 d. iki 31 d. Gdansko laivų statykloje vykusį Lech Wałęsa vadovaujamą streiką, kuris buvo organizuotas su nepaprasta drąsa ir ryžtu vardan pagrindinių Europos vertybių, ir faktą, kad Gdansko laivų statyklos darbininkų suformuluotas „21 postulatas“ pradėjo naują Europos kovos už „duoną ir laisvę“ etapą,

| F. | pagerbdamas 1980 m. rugpjūčio 31 d. pasirašytus Gdansko susitarimus, kurie totalitarinėje sistemoje sukūrė 500 laisvės dienų erdvę 10 mln. narių vienijusiai nepriklausomai ir savavaldžiai Solidarność profesinei sąjungai ir pradėjo visus svarbiausius Lenkijos socialinius sluoksnius suvienijusį galingą pilietinį judėjimą, |
| --- | --- |

F.

pagerbdamas 1980 m. rugpjūčio 31 d. pasirašytus Gdansko susitarimus, kurie totalitarinėje sistemoje sukūrė 500 laisvės dienų erdvę 10 mln. narių vienijusiai nepriklausomai ir savavaldžiai Solidarność profesinei sąjungai ir pradėjo visus svarbiausius Lenkijos socialinius sluoksnius suvienijusį galingą pilietinį judėjimą,

| G. | prisimindamas Rytų Europos darbo žmonėms skelbiamas pirmosios Solidarność konvencijos idėjas, raginančias bendrai kovoti už žmogaus teises šioje Europos dalyje, |
| --- | --- |

G.

prisimindamas Rytų Europos darbo žmonėms skelbiamas pirmosios Solidarność konvencijos idėjas, raginančias bendrai kovoti už žmogaus teises šioje Europos dalyje,

| H. | prisimindamas, kad Lenkijos visuomenė drąsiai ir ryžtingai gynė savo teises ir įsitikinimus, ypač karo padėties, kurią 1981 m. gruodžio 13 d. paskelbė prieš Solidarność ir Lenkijos visuomenės laisvės siekius nusistačiusi komunistų vadovaujama vyriausybė, akivaizdoje, |
| --- | --- |

H.

prisimindamas, kad Lenkijos visuomenė drąsiai ir ryžtingai gynė savo teises ir įsitikinimus, ypač karo padėties, kurią 1981 m. gruodžio 13 d. paskelbė prieš Solidarność ir Lenkijos visuomenės laisvės siekius nusistačiusi komunistų vadovaujama vyriausybė, akivaizdoje,

| I. | prisimindamas didžiulį 1980 m. rugpjūčio mėn. įvykių pripažinimą ir pritarimą, kurio jie susilaukė, o taip pat laisvų Europos visuomenių paramą Solidarność judėjimui legalaus profesinės sąjungos egzistavimo laikotarpiu bei paskelbus karo padėtį, ir išreikšdamas įsitikinimą, kad istorinis Solidarność impulsas buvo vienas iš svarbiausių momentų kuriant Europos visuomeninę erdvę, |
| --- | --- |

I.

prisimindamas didžiulį 1980 m. rugpjūčio mėn. įvykių pripažinimą ir pritarimą, kurio jie susilaukė, o taip pat laisvų Europos visuomenių paramą Solidarność judėjimui legalaus profesinės sąjungos egzistavimo laikotarpiu bei paskelbus karo padėtį, ir išreikšdamas įsitikinimą, kad istorinis Solidarność impulsas buvo vienas iš svarbiausių momentų kuriant Europos visuomeninę erdvę,

| J. | pripažindamas, kad Solidarność judėjimas kovoje su totalitarine sistema naudojo taikias priemones ir buvo vienas iš reikšmingiausių, prievartą atmetusių Europos judėjimų, |
| --- | --- |

J.

pripažindamas, kad Solidarność judėjimas kovoje su totalitarine sistema naudojo taikias priemones ir buvo vienas iš reikšmingiausių, prievartą atmetusių Europos judėjimų,

| K. | pripažindamas, kad Lenkijos žmonių šūkis „nėra laisvės be solidarumo“ yra svarbus visai Europai ir pasauliui, |
| --- | --- |

K.

pripažindamas, kad Lenkijos žmonių šūkis „nėra laisvės be solidarumo“ yra svarbus visai Europai ir pasauliui,

| L. | pripažindamas, kad taikiai pasiekta Solidarność pergalė turėjo įtakos kitiems už žmogaus teises kovojantiems judėjimams, ir įsitikinęs, kad šis judėjimas iki šiol yra pavyzdys laisvės siekiančioms šalims, |
| --- | --- |

L.

pripažindamas, kad taikiai pasiekta Solidarność pergalė turėjo įtakos kitiems už žmogaus teises kovojantiems judėjimams, ir įsitikinęs, kad šis judėjimas iki šiol yra pavyzdys laisvės siekiančioms šalims,

| M. | išreikšdamas įsitikinimą, kad istoriniai 1980 m. rugpjūčio mėn. įvykiai buvo svarbūs visai Europai ir kad Gdansko laivų statyklos darbininkų streikas, o taip pat Gdansko susitarimai, gali būti laikomi komunistinės sistemos žlugimo pradžia, šaltojo karo pabaiga, Europos pasidalijimo pabaiga ir Berlyno sienos griuvimu, |
| --- | --- |

M.

išreikšdamas įsitikinimą, kad istoriniai 1980 m. rugpjūčio mėn. įvykiai buvo svarbūs visai Europai ir kad Gdansko laivų statyklos darbininkų streikas, o taip pat Gdansko susitarimai, gali būti laikomi komunistinės sistemos žlugimo pradžia, šaltojo karo pabaiga, Europos pasidalijimo pabaiga ir Berlyno sienos griuvimu,

| 1. | išreiškia gilią pagarbą ir dėkingumą Lenkijos darbininkams ir visiems Vidurio ir Rytų Europos žmonėms, kovojusiems už žmogaus teises, laisvę, solidarumą bei Europos vienybę; |
| --- | --- |

1.

išreiškia gilią pagarbą ir dėkingumą Lenkijos darbininkams ir visiems Vidurio ir Rytų Europos žmonėms, kovojusiems už žmogaus teises, laisvę, solidarumą bei Europos vienybę;

| 2. | pripažįsta, kad siekiant paminėti šias pastangas ir išsaugoti jas bendroje Europos atmintyje, rugpjūčio 31 d. turi būti iškilmingai minima kaip Laisvės ir solidarumo diena; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad siekiant paminėti šias pastangas ir išsaugoti jas bendroje Europos atmintyje, rugpjūčio 31 d. turi būti iškilmingai minima kaip Laisvės ir solidarumo diena;

| 3. | ragina Tarybą ir Komisiją plėsti suvokimą, kad Solidarność judėjimas yra sudėtinė Europos švietimo ir kultūros dalis; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą ir Komisiją plėsti suvokimą, kad Solidarność judėjimas yra sudėtinė Europos švietimo ir kultūros dalis;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

P6_TA(2005)0358

Teritorinės sanglaudos vaidmuo regioninėje plėtroje

Europos Parlamento rezoliucija dėl teritorinės sanglaudos vaidmens regioninėje plėtroje (2004/2256(INI))

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Konstitucijos Europai, ypač į jos I-3, I-14, II-96, III-220 straipsnius, III-365 straipsnio 3 dalį bei į Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Konstitucijos Europai, ypač į jos I-3, I-14, II-96, III-220 straipsnius, III-365 straipsnio 3 dalį bei į Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį su pakeitimais, padarytais Suvestiniu Europos aktu ir Mastrichto, Amsterdamo bei Nicos sutartimis, ypač į Europos bendrijos steigimo sutarties 158 ir 159 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį su pakeitimais, padarytais Suvestiniu Europos aktu ir Mastrichto, Amsterdamo bei Nicos sutartimis, ypač į Europos bendrijos steigimo sutarties 158 ir 159 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 7 d. (1) ir 2004 m. balandžio 22 d. (2) rezoliucijas atitinkamai dėl antrojo ir trečiojo Komisijos pranešimų dėl ekonominės ir socialinės sanglaudos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 7 d. (1) ir 2004 m. balandžio 22 d. (2) rezoliucijas atitinkamai dėl antrojo ir trečiojo Komisijos pranešimų dėl ekonominės ir socialinės sanglaudos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2003 m. rugsėjo 2 d. rezoliuciją (3) dėl struktūriškai nepalankiose sąlygose esančių regionų (salų, kalnuotų vietovių, mažai apgyvendintų regionų) sanglaudos politikos kontekste ir jų institucinių perspektyvų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2003 m. rugsėjo 2 d. rezoliuciją (3) dėl struktūriškai nepalankiose sąlygose esančių regionų (salų, kalnuotų vietovių, mažai apgyvendintų regionų) sanglaudos politikos kontekste ir jų institucinių perspektyvų,

| — | atsižvelgdamas į savo 1995 m. birželio 29 d. (4) rezoliuciją dėl Komisijos dokumento pavadinimu „Europa 2000+, Bendradarbiavimas siekiant Europos teritorinio vystymosi“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1995 m. birželio 29 d. (4) rezoliuciją dėl Komisijos dokumento pavadinimu „Europa 2000+, Bendradarbiavimas siekiant Europos teritorinio vystymosi“,

| — | atsižvelgdamas į Europos erdvės plėtros perspektyvą (EEPP), priimtą 1999 m. Potsdame vykusio neformalios už erdvės planavimą atsakingų ES Ministrų Tarybos susitikimo metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos erdvės plėtros perspektyvą (EEPP), priimtą 1999 m. Potsdame vykusio neformalios už erdvės planavimą atsakingų ES Ministrų Tarybos susitikimo metu,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. liepos mėn. Komisijos priimtą Baltąją knygą dėl Europos valdymo (KOM(2001)0428), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. liepos mėn. Komisijos priimtą Baltąją knygą dėl Europos valdymo (KOM(2001)0428),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. balandžio 10 d. Regionų komiteto nuomonę (5)„Teritorinė sanglauda Europoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. balandžio 10 d. Regionų komiteto nuomonę (5)„Teritorinė sanglauda Europoje“,

| — | atsižvelgdamas į Europos erdvės planavimo stebėsenos tinklo (EEPST) pranešimus, įskaitant jo 2004 m. pranešimą apie teritorinę sanglaudą ir 2005 m. pavasario tarpinį pranešimą „Teritorinių galimybių beieškant“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos erdvės planavimo stebėsenos tinklo (EEPST) pranešimus, įskaitant jo 2004 m. pranešimą apie teritorinę sanglaudą ir 2005 m. pavasario tarpinį pranešimą „Teritorinių galimybių beieškant“,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. vasarį Regioninės plėtros komiteto užsakymu Notre Europe atliktą tyrimą dėl sanglaudos politikos ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. vasarį Regioninės plėtros komiteto užsakymu Notre Europe atliktą tyrimą dėl sanglaudos politikos ateities,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio 29 d. Roterdamo neformalios Tarybos išvadas „Teritorinis planavimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio 29 d. Roterdamo neformalios Tarybos išvadas „Teritorinis planavimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 20–21 d. neoficialaus už regioninę politiką ir teritorinę sanglaudą atsakingų Ministrų Tarybos susitikimo išvadas dėl regioninės politikos ir teritorinės sanglaudos, taip pat į projektą, kurį planuojama parengti iki 2007 m., „Teritorijų būklė ir Europos Sąjungos perspektyvos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 20–21 d. neoficialaus už regioninę politiką ir teritorinę sanglaudą atsakingų Ministrų Tarybos susitikimo išvadas dėl regioninės politikos ir teritorinės sanglaudos, taip pat į projektą, kurį planuojama parengti iki 2007 m., „Teritorijų būklė ir Europos Sąjungos perspektyvos“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A6-0251/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A6-0251/2005),

| A. | kadangi sanglauda yra vienas iš strateginių Europos Sąjungos tikslų, kadangi juo siekiama paskatinti darnų ir vieningą visos teritorijos vystymąsi ir kadangi po Europos Sąjungos plėtros, atsižvelgiant į gerokai didesnius skirtumus, išryškėjančius tarp 25 Bendrijos valstybių narių, sąjunga turi padidinti sanglaudos politikos efektyvumą, |
| --- | --- |

A.

kadangi sanglauda yra vienas iš strateginių Europos Sąjungos tikslų, kadangi juo siekiama paskatinti darnų ir vieningą visos teritorijos vystymąsi ir kadangi po Europos Sąjungos plėtros, atsižvelgiant į gerokai didesnius skirtumus, išryškėjančius tarp 25 Bendrijos valstybių narių, sąjunga turi padidinti sanglaudos politikos efektyvumą,

| B. | kadangi teritorinė sanglauda tampa nauju Sąjungos tikslu ir papildo ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslą, suteikdama joms galiojimo visoje teritorijoje bei visose Bendrijos politikos srityse aspektą, |
| --- | --- |

B.

kadangi teritorinė sanglauda tampa nauju Sąjungos tikslu ir papildo ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslą, suteikdama joms galiojimo visoje teritorijoje bei visose Bendrijos politikos srityse aspektą,

| C. | kadangi teritorinės sanglaudos politika, sukurdama pagrindinę „Bendrijos pridėtinę vertę“, ES lygmeniu turi lemiamą reikšmę Europos Sąjungos vystimuisi ir darnaus vystymosi perspektyvų stiprinimui, |
| --- | --- |

C.

kadangi teritorinės sanglaudos politika, sukurdama pagrindinę „Bendrijos pridėtinę vertę“, ES lygmeniu turi lemiamą reikšmę Europos Sąjungos vystimuisi ir darnaus vystymosi perspektyvų stiprinimui,

| D. | kadangi pagrindinis teritorinės sanglaudos tikslas yra maksimalus visos teritorijos vystymas bei visų joje gyvenančiųjų gyvenimo sąlygų gerinimas, vengiant geografinės veiklos koncentracijos, ypač užtikrinant vyrų ir moterų lygybės principo taikymą, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagrindinis teritorinės sanglaudos tikslas yra maksimalus visos teritorijos vystymas bei visų joje gyvenančiųjų gyvenimo sąlygų gerinimas, vengiant geografinės veiklos koncentracijos, ypač užtikrinant vyrų ir moterų lygybės principo taikymą,

| E. | kadangi regionų gamtiniai ištekliai ir jų pramoninis naudojimas yra labai svarbūs vystant regionus ir visai Europos Sąjungai, taigi, naudos iš jų turės visi Sąjungos piliečiai, |
| --- | --- |

E.

kadangi regionų gamtiniai ištekliai ir jų pramoninis naudojimas yra labai svarbūs vystant regionus ir visai Europos Sąjungai, taigi, naudos iš jų turės visi Sąjungos piliečiai,

| F. | kadangi teritorinio aspekto integravimas į Bendrijos politikas yra būtinas ir konstatuodamas realią sektorių politikos, ypač transporto, aplinkos apsaugos politikos, konkurencijos ir mokslinių tyrimų politikos, įtaką Sąjungos teritorijoje, |
| --- | --- |

F.

kadangi teritorinio aspekto integravimas į Bendrijos politikas yra būtinas ir konstatuodamas realią sektorių politikos, ypač transporto, aplinkos apsaugos politikos, konkurencijos ir mokslinių tyrimų politikos, įtaką Sąjungos teritorijoje,

| G. | kadangi Lisabonos ir Gioteborgo strategijųvidurio laikotarpio peržiūra, kalbant apie galimybę į Europos Sąjungos prioritetinius tikslus įtraukti teritorinį aspektą, buvo gana nuviliantis, |
| --- | --- |

G.

kadangi Lisabonos ir Gioteborgo strategijųvidurio laikotarpio peržiūra, kalbant apie galimybę į Europos Sąjungos prioritetinius tikslus įtraukti teritorinį aspektą, buvo gana nuviliantis,

| H. | kadangi Bendrijos strateginių gairių nustatymo metodas į sanglaudos politiką dabar įtraukia ir teritorinę sanglaudą, kaiptkslą, patenkantį į fondų veiklos sritį, |
| --- | --- |

H.

kadangi Bendrijos strateginių gairių nustatymo metodas į sanglaudos politiką dabar įtraukia ir teritorinę sanglaudą, kaiptkslą, patenkantį į fondų veiklos sritį,

| 1. | mano, kad teritorinė sanglauda yra esminis Sąjungos teritorinio planavimo tikslas ir kad ji daro įtaką regioninės plėtros politikai; |
| --- | --- |

1.

mano, kad teritorinė sanglauda yra esminis Sąjungos teritorinio planavimo tikslas ir kad ji daro įtaką regioninės plėtros politikai;

| 2. | pažymi, kad teritorinė sanglauda yra paremta teisingumo principo taikymu visiems piliečiams, nepaisant to, kokioje Sąjungos vietoje jie gyvena; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad teritorinė sanglauda yra paremta teisingumo principo taikymu visiems piliečiams, nepaisant to, kokioje Sąjungos vietoje jie gyvena;

| 3. | todėl ragina, kad regioninė plėtra būtų pagrįsta programomis, užtikrinančiomis vienodą požiūrį į ES teritorijas, kartu išsaugant jų įvairovę, kas reikštų atitinkamą visuotinės svarbos paslaugų (VSP) ir visuotinės svarbos ekonominių paslaugų (VSEP) prieinamumą; |
| --- | --- |

3.

todėl ragina, kad regioninė plėtra būtų pagrįsta programomis, užtikrinančiomis vienodą požiūrį į ES teritorijas, kartu išsaugant jų įvairovę, kas reikštų atitinkamą visuotinės svarbos paslaugų (VSP) ir visuotinės svarbos ekonominių paslaugų (VSEP) prieinamumą;

| 4. | ragina, kad teritorinis aspektas būtų laikomas svarbiu Lisabonos ir Gioteborgo strategijų elementu; |
| --- | --- |

4.

ragina, kad teritorinis aspektas būtų laikomas svarbiu Lisabonos ir Gioteborgo strategijų elementu;

| 5. | dar kartąpakartoja, kad darnus visos Europos Sąjungos teritorijos vystymas turi būti paremtas policentrinio erdvinės plėtros modelio, leidžiančio vienodai naudotis infrastruktūromis ir žiniomis bei orientuoto į gamtos ir kultūros paveldo išmintingą valdymą, kurį siūlo EEPP, taikymu; |
| --- | --- |

5.

dar kartąpakartoja, kad darnus visos Europos Sąjungos teritorijos vystymas turi būti paremtas policentrinio erdvinės plėtros modelio, leidžiančio vienodai naudotis infrastruktūromis ir žiniomis bei orientuoto į gamtos ir kultūros paveldo išmintingą valdymą, kurį siūlo EEPP, taikymu;

| 6. | ragina, kad siekiant sustiprinti sanglaudą, visų pirma būtų panaikinta nelygybė tarp centro ir periferijos, taip pat skirtumai subnacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

6.

ragina, kad siekiant sustiprinti sanglaudą, visų pirma būtų panaikinta nelygybė tarp centro ir periferijos, taip pat skirtumai subnacionaliniu lygmeniu;

| 7. | pabrėžia bendradarbiavimo ir partnerystės tarp urbanistinių centrų, priemiesčių ir kaimo zonų, ypač tų, kurios susiduria su specifiniais sunkumais, svarbą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia bendradarbiavimo ir partnerystės tarp urbanistinių centrų, priemiesčių ir kaimo zonų, ypač tų, kurios susiduria su specifiniais sunkumais, svarbą;

| 8. | taip pat pabrėžia miestų, ypač mažų ir vidutinių miestų, kaip pagrindinių vystymosi ir teritorinės pusiausvyros atkūrimo veikėjų, vaidmenį; |
| --- | --- |

8.

taip pat pabrėžia miestų, ypač mažų ir vidutinių miestų, kaip pagrindinių vystymosi ir teritorinės pusiausvyros atkūrimo veikėjų, vaidmenį;

| 9. | skatina sustiprinti visus teritorinio bendradarbiavimo aspektus, nesvarbu, ar tai būtųtarpvalstybinis, tarptautinis ar tarpregioninis bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

9.

skatina sustiprinti visus teritorinio bendradarbiavimo aspektus, nesvarbu, ar tai būtųtarpvalstybinis, tarptautinis ar tarpregioninis bendradarbiavimas;

| 10. | pageidauja, kad būtų įdiegtas sektorinės politikos, turinčios didelę įtaką Europos Sąjungos teritorinei plėtrai, bei regioninės plėtros politikos vystymo mechanizmas; |
| --- | --- |

10.

pageidauja, kad būtų įdiegtas sektorinės politikos, turinčios didelę įtaką Europos Sąjungos teritorinei plėtrai, bei regioninės plėtros politikos vystymo mechanizmas;

| 11. | ragina taikyti 2001 m. liepos mėnesio Baltojoje knygoje dėl Europos valdymo numatytas Europos valdymo įvairiais lygiais ir įvairiuose sektoriuose priemones, kartu stiprinant trijų teritorinių lygių, tai yra regioninių, nacionalinių ir Europos veikėjų, bendradarbiavimą ir vadovautis atitinkamų veikėjų partnerystės principu; |
| --- | --- |

11.

ragina taikyti 2001 m. liepos mėnesio Baltojoje knygoje dėl Europos valdymo numatytas Europos valdymo įvairiais lygiais ir įvairiuose sektoriuose priemones, kartu stiprinant trijų teritorinių lygių, tai yra regioninių, nacionalinių ir Europos veikėjų, bendradarbiavimą ir vadovautis atitinkamų veikėjų partnerystės principu;

| 12. | dar kartą patvirtina, kad principas „vienai programai vienas fondas“ leidžia sustiprinti sanglaudos politikos vaidmenį ir yra labai svarbus teritorinės sanglaudos elementas; |
| --- | --- |

12.

dar kartą patvirtina, kad principas „vienai programai vienas fondas“ leidžia sustiprinti sanglaudos politikos vaidmenį ir yra labai svarbus teritorinės sanglaudos elementas;

| 13. | ragina Komisiją, kad siekiant nustatyti regionų vystymosi lygį ir objektyviai įvertinti šio vystymosi kliūtis, ypač specifinius teritorijų trūkumus, be BVP būtų peržiūrėti nauji teritoriniai rodikliai, t. y. decentralizavimo ir prieinamumo indeksas, infrastruktūros ir transporto pakankamumas, tiriamosios ir naujovių kūrimo bei švietimo ir mokymo veiklos lygis, gamybos įvairovės atitinkamoje teritorijoje lygis ir nedarbo lygis; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją, kad siekiant nustatyti regionų vystymosi lygį ir objektyviai įvertinti šio vystymosi kliūtis, ypač specifinius teritorijų trūkumus, be BVP būtų peržiūrėti nauji teritoriniai rodikliai, t. y. decentralizavimo ir prieinamumo indeksas, infrastruktūros ir transporto pakankamumas, tiriamosios ir naujovių kūrimo bei švietimo ir mokymo veiklos lygis, gamybos įvairovės atitinkamoje teritorijoje lygis ir nedarbo lygis;

| 14. | ragina Komisiją naudojantis EEPST sukurti sistemą, leisiančią įvertinti, kokią įtaką Europos Sąjungos teritorinei sanglaudai daro įvairios Bendrijos politikos sritys, ir pabrėžia Europos Parlamento vaidmenį stebint rezultatus; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją naudojantis EEPST sukurti sistemą, leisiančią įvertinti, kokią įtaką Europos Sąjungos teritorinei sanglaudai daro įvairios Bendrijos politikos sritys, ir pabrėžia Europos Parlamento vaidmenį stebint rezultatus;

| 15. | dar kartą ragina, kaip ir 2004 m. vasario mėnesio Trečiajame pranešime dėl ekonominės ir socialinės sanglaudos, kuriame Europos Parlamento ir Tarybos prašo priimti Bendrijos sanglaudos politikos strategiją, nustatančią valstybėms ir regionams aiškius prioritetus ir konkrečias gaires bei sudarančią ilgalaikės Sąjungos plėtros strategijos regioninę dalį, paremtą EEPP principais ir tikslais; |
| --- | --- |

15.

dar kartą ragina, kaip ir 2004 m. vasario mėnesio Trečiajame pranešime dėl ekonominės ir socialinės sanglaudos, kuriame Europos Parlamento ir Tarybos prašo priimti Bendrijos sanglaudos politikos strategiją, nustatančią valstybėms ir regionams aiškius prioritetus ir konkrečias gaires bei sudarančią ilgalaikės Sąjungos plėtros strategijos regioninę dalį, paremtą EEPP principais ir tikslais;

| 16. | galiausiai ragina Komisiją iki 2007 m. parengti Baltąją knygą apie teritorinės sanglaudos tikslą, kuri patikslintų, kaip šį tikslą integruoti į kiekvienos valstybės narės nacionalinį strateginį planą; |
| --- | --- |

16.

galiausiai ragina Komisiją iki 2007 m. parengti Baltąją knygą apie teritorinės sanglaudos tikslą, kuri patikslintų, kaip šį tikslą integruoti į kiekvienos valstybės narės nacionalinį strateginį planą;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 284 E, 2002 11 21, p. 329.

(2)  OL C 104 E, 2004 04 30, p. 1000.

(3)  OL C 76 E, 2004 3 25, p. 111.

(4)  OL C 183, 1995 7 17, p. 39.

(5)  OL C 244, 2003 10 10, p. 23.

P6_TA(2005)0359

Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais

Europos Parlamento rezoliucija dėl glaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais (2004/2253(INI))

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 26 d. Komisijos komunikatą „Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais“ (KOM(2004)0343) ir 2004 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos komunikatą dėl glaudesnės atokiausių regionų partnerystės: ataskaita ir perspektyvos (KOM(2004)0543) ir jo priedą (SEK(2004)1030), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 26 d. Komisijos komunikatą „Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais“ (KOM(2004)0343) ir 2004 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos komunikatą dėl glaudesnės atokiausių regionų partnerystės: ataskaita ir perspektyvos (KOM(2004)0543) ir jo priedą (SEK(2004)1030),

| — | atsižvelgdamas į procesą, pasitarnavusį suteikiant atokiausiems regionams ypatingą statusą Europos Sąjungos pirminėje teisėje (EB sutarties 299 straipsnio 2 dalis) ir šio statuso esmę bei teisinę taikymo sritį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į procesą, pasitarnavusį suteikiant atokiausiems regionams ypatingą statusą Europos Sąjungos pirminėje teisėje (EB sutarties 299 straipsnio 2 dalis) ir šio statuso esmę bei teisinę taikymo sritį,

| — | atsižvelgdamas į Bendrijos veiksmų, skirtų padėti atokiausiems regionams, visumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrijos veiksmų, skirtų padėti atokiausiems regionams, visumą,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 21–22 d. Sevilijos Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadų 58 punktą, sudariusį pagrindą pirmiau minėtiems Komisijos komunikatams dėl glaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 21–22 d. Sevilijos Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadų 58 punktą, sudariusį pagrindą pirmiau minėtiems Komisijos komunikatams dėl glaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais,

| — | atsižvelgdamas į Ispanijos, Prancūzijos, Portugalijos ir atokiausių regionų memorandumą dėl priemonių EB sutarties 299 straipsnio 2 dalies pagrindu ir į atokiausių regionų indėlį į tą memorandumą, išsiųstą Komisijai 2003 m. birželio 2 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ispanijos, Prancūzijos, Portugalijos ir atokiausių regionų memorandumą dėl priemonių EB sutarties 299 straipsnio 2 dalies pagrindu ir į atokiausių regionų indėlį į tą memorandumą, išsiųstą Komisijai 2003 m. birželio 2 d.,

| — | atsižvelgdamas į atokiausių regionų prezidentų pranešimą dėl Komisijos komunikato „Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais“, išsiųstą Komisijai 2004 m. birželio 17 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atokiausių regionų prezidentų pranešimą dėl Komisijos komunikato „Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais“, išsiųstą Komisijai 2004 m. birželio 17 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. birželio 17–18 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadų 47 punkto galutinę įtrauką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. birželio 17–18 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadų 47 punkto galutinę įtrauką,

| — | atsižvelgdamas į Dešimtosios atokiausių regionų prezidentų konferencijos, vykusios Ponta Delgadoje 2004 m. rugsėjo 2 d., Baigiamąją deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Dešimtosios atokiausių regionų prezidentų konferencijos, vykusios Ponta Delgadoje 2004 m. rugsėjo 2 d., Baigiamąją deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2004 m. lapkričio 18 d. nuomonę dėl Komisijos komunikato „Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais“ (1) ir 2000 m. gruodžio 13 d. nuomonę dėl atokiausių ES regionų ir 299 straipsnio įgyvendinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2004 m. lapkričio 18 d. nuomonę dėl Komisijos komunikato „Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais“ (1) ir 2000 m. gruodžio 13 d. nuomonę dėl atokiausių ES regionų ir 299 straipsnio įgyvendinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2005 m. liepos 19 d. nuomonę dėl Komisijos komunikato „Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais“ (CES/847/2005) ir 2002 m. gegužės 29 d. nuomonę dėl ateities strategijos dėl atokiausių Europos Sąjungos regionų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2005 m. liepos 19 d. nuomonę dėl Komisijos komunikato „Glaudesnė partnerystė su atokiausiais regionais“ (CES/847/2005) ir 2002 m. gegužės 29 d. nuomonę dėl ateities strategijos dėl atokiausių Europos Sąjungos regionų (3),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas ir nuomones, susijusias su atokiausių regionų padėtimi, ypač 2000 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl priemonių įgyvendinti 299 straipsnio 2 dalį: Europos Sąjungos atokiausi regionai (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas ir nuomones, susijusias su atokiausių regionų padėtimi, ypač 2000 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl priemonių įgyvendinti 299 straipsnio 2 dalį: Europos Sąjungos atokiausi regionai (4),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 26 d. Komisijos komunikatą „Mūsų bendros ateities kūrimas: 2007–2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės“ (KOM(2004)0101), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 26 d. Komisijos komunikatą „Mūsų bendros ateities kūrimas: 2007–2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės“ (KOM(2004)0101),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 18 d. Komisijos komunikatą „Trečioji pažangos ataskaita apie ekonominę ir socialinę sanglaudą“ (KOM(2004)0107); savo 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl trečiosios ataskaitos apie ekonominę ir socialinę sanglaudą (5); ir 2004 m. birželio 16 d. Regionų komiteto nuomonę dėl trečiosios ataskaitos apie ekonominę ir socialinę sanglaudą (6) bei 2004 m. birželio 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl trečiosios ataskaitos apie ekonominę ir socialinę sanglaudą (7); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 18 d. Komisijos komunikatą „Trečioji pažangos ataskaita apie ekonominę ir socialinę sanglaudą“ (KOM(2004)0107); savo 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl trečiosios ataskaitos apie ekonominę ir socialinę sanglaudą (5); ir 2004 m. birželio 16 d. Regionų komiteto nuomonę dėl trečiosios ataskaitos apie ekonominę ir socialinę sanglaudą (6) bei 2004 m. birželio 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl trečiosios ataskaitos apie ekonominę ir socialinę sanglaudą (7);

| — | atsižvelgdamas į pirmąjį atokiausių regionų indėlį į ekonominės ir socialinės sanglaudos ateitį, pateiktą Komisijai 2002 m. vasario mėnesį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmąjį atokiausių regionų indėlį į ekonominės ir socialinės sanglaudos ateitį, pateiktą Komisijai 2002 m. vasario mėnesį,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatą dėl 2007–2013 m. finansinės perspektyvos (KOM(2004)0487) ir kitus susijusius dokumentus ir į tai, kad Parlamente buvo sukurtas Laikinasis komitetas dėl išsiplėtusios Europos Sąjungos 2007–2013 m. politinių iššūkių ir biudžeto lėšų 2007–2013 m., kuris 2005 m. gegužės 19 d. priėmė savo pranešimą (A6-0153/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 14 d. Komisijos komunikatą dėl 2007–2013 m. finansinės perspektyvos (KOM(2004)0487) ir kitus susijusius dokumentus ir į tai, kad Parlamente buvo sukurtas Laikinasis komitetas dėl išsiplėtusios Europos Sąjungos 2007–2013 m. politinių iššūkių ir biudžeto lėšų 2007–2013 m., kuris 2005 m. gegužės 19 d. priėmė savo pranešimą (A6-0153/2005),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl išsiplėtusios Europos Sąjungos 2007–2013 m. politinių iššūkių ir biudžeto lėšų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl išsiplėtusios Europos Sąjungos 2007–2013 m. politinių iššūkių ir biudžeto lėšų (8),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (KOM(2004)0492); pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo (KOM(2004)0495); pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo (KOM(2004)0493); ir pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Sanglaudos fondą (KOM(2004)0494), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (KOM(2004)0492); pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo (KOM(2004)0495); pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo (KOM(2004)0493); ir pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Sanglaudos fondą (KOM(2004)0494),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai (KOM(2004)0490); ir pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl Europos žuvininkystės fondo (KOM(2004)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai (KOM(2004)0490); ir pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl Europos žuvininkystės fondo (KOM(2004)0497),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovų 2004 m. birželio 18 d. sprendimą patvirtinti Sutartį dėl Konstitucijos Europai (toliau – Konstitucinė sutartis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovų 2004 m. birželio 18 d. sprendimą patvirtinti Sutartį dėl Konstitucijos Europai (toliau – Konstitucinė sutartis),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad pagal Konstitucinę sutartį sanglaudos politikai suteiktas naujas ramstis – teritorinės sanglaudos ramstis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad pagal Konstitucinę sutartį sanglaudos politikai suteiktas naujas ramstis – teritorinės sanglaudos ramstis,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad atokiausių regionų statusas buvo įtrauktas į Konstitucinės sutarties III-424 straipsnį ir IV-440 straipsnio 2 dalį ir sustiprintas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad atokiausių regionų statusas buvo įtrauktas į Konstitucinės sutarties III-424 straipsnį ir IV-440 straipsnio 2 dalį ir sustiprintas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto bei Žuvininkystės komiteto nuomones (A6-0246/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto bei Žuvininkystės komiteto nuomones (A6-0246/2005),

| A. | kadangi ES pirminėje teisėje, o pastaruoju metu – ir Konsitucinėje sutartyje pripažįstama, kad ES atokiausi regionai susiduria su tam tikrais sunkumais (didelis nuotolis, salos sąlygos, mažas sausumos plotas, nepalankus reljefas ir klimatas, ekonominė priklausomybė nuo keleto produktų); ir dėl šių nuolatinių, visuotinių ir bendrų sunkumų šie regionai skiriasi nuo kitų geografinių nepatogumų arba demografinių problemų turinčių Sąjungos regionų, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES pirminėje teisėje, o pastaruoju metu – ir Konsitucinėje sutartyje pripažįstama, kad ES atokiausi regionai susiduria su tam tikrais sunkumais (didelis nuotolis, salos sąlygos, mažas sausumos plotas, nepalankus reljefas ir klimatas, ekonominė priklausomybė nuo keleto produktų); ir dėl šių nuolatinių, visuotinių ir bendrų sunkumų šie regionai skiriasi nuo kitų geografinių nepatogumų arba demografinių problemų turinčių Sąjungos regionų,

| B. | atsižvelgdamas į įvairių Bendrijos priimtų atokiausių regionų rėmimo programų svarbą, tačiau atkreipdamas dėmesį, kad jos vis dėlto nepakankamos, ypač srityse, turinčiose strateginės svarbos plėtrai, |
| --- | --- |

B.

atsižvelgdamas į įvairių Bendrijos priimtų atokiausių regionų rėmimo programų svarbą, tačiau atkreipdamas dėmesį, kad jos vis dėlto nepakankamos, ypač srityse, turinčiose strateginės svarbos plėtrai,

| C. | kadangi ir toliau būtina, kad Europos Sąjunga remtų šiuos regionus dėl jų kitokios padėties lyginant su likusia Bendrijos dalimi, ir šie galėtų vystytis ir pasiektų tvarios sanglaudos lygį; kadangi taip pat ši parama turi sudaryti sąlygas atokiausiems regionams integruotis į itin konkurencingus procesus: vidaus rinką, ekonominę ir pinigų sąjungą, Lisabonos strategiją, plėtrą ir globalizaciją, |
| --- | --- |

C.

kadangi ir toliau būtina, kad Europos Sąjunga remtų šiuos regionus dėl jų kitokios padėties lyginant su likusia Bendrijos dalimi, ir šie galėtų vystytis ir pasiektų tvarios sanglaudos lygį; kadangi taip pat ši parama turi sudaryti sąlygas atokiausiems regionams integruotis į itin konkurencingus procesus: vidaus rinką, ekonominę ir pinigų sąjungą, Lisabonos strategiją, plėtrą ir globalizaciją,

| D. | atsižvelgdamas į būtinybę užtikrinti, kad gyvieji jūrų ištekliai ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu būtų naudojami darniai, ypač į būtinybę išsaugoti atokiausių regionų žuvų išteklius, |
| --- | --- |

D.

atsižvelgdamas į būtinybę užtikrinti, kad gyvieji jūrų ištekliai ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu būtų naudojami darniai, ypač į būtinybę išsaugoti atokiausių regionų žuvų išteklius,

| E. | kadangi atokiausių regionų ekonomika yra silpna ir neįvairi bei kad kai kuriais atvejais žvejyba ir senosios žvejų bendruomenės vaidina svarbų socialinį ir ekonominį vaidmenį bei pagerina galimybes užsiimti ekonomine veikla, susijusia su gamyba ir perdirbimu, |
| --- | --- |

E.

kadangi atokiausių regionų ekonomika yra silpna ir neįvairi bei kad kai kuriais atvejais žvejyba ir senosios žvejų bendruomenės vaidina svarbų socialinį ir ekonominį vaidmenį bei pagerina galimybes užsiimti ekonomine veikla, susijusia su gamyba ir perdirbimu,

| F. | teigiamai vertindamas atokiausių regionų ateities plėtros strategiją, apibrėžtą pirmiau minėtuose Komisijos komunikatuose dėl glaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais, pagrįstą prioritetiniais veiksmais siekiant „konkurencingumo“, „prieinamumo ir kitų kliūčių kompensavimo“ ir „integracijos į atitinkamą regioninę erdvę“, kurios įgyvendinimui reikės tiek peržiūrėtos ekonominės ir socialinės sanglaudos politikos, tiek kitų Bendrijos politikos sričių indėlio, |
| --- | --- |

F.

teigiamai vertindamas atokiausių regionų ateities plėtros strategiją, apibrėžtą pirmiau minėtuose Komisijos komunikatuose dėl glaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais, pagrįstą prioritetiniais veiksmais siekiant „konkurencingumo“, „prieinamumo ir kitų kliūčių kompensavimo“ ir „integracijos į atitinkamą regioninę erdvę“, kurios įgyvendinimui reikės tiek peržiūrėtos ekonominės ir socialinės sanglaudos politikos, tiek kitų Bendrijos politikos sričių indėlio,

| G. | pažymėdamas, kad peržiūrėtos sanglaudos politikos indėlis vis dar lieka nepakankamas – iš esmės tėra kuriamos specialios papildomos išlaidų kompensavimo programos ir sudaromas platesnės kaimynystės veiksmų planas, |
| --- | --- |

G.

pažymėdamas, kad peržiūrėtos sanglaudos politikos indėlis vis dar lieka nepakankamas – iš esmės tėra kuriamos specialios papildomos išlaidų kompensavimo programos ir sudaromas platesnės kaimynystės veiksmų planas,

| H. | atsižvelgdamas į nuolatinį raginimą sudaryti atokiausiems regionams pritaikytą strategiją ir specialią programą, |
| --- | --- |

H.

atsižvelgdamas į nuolatinį raginimą sudaryti atokiausiems regionams pritaikytą strategiją ir specialią programą,

| I. | teigiamai vertindamas tikslus, kurių siekti numatoma specialia papildomų lėšų kompensavimo programa ir platesnės kaimynystės veiksmų planu, |
| --- | --- |

I.

teigiamai vertindamas tikslus, kurių siekti numatoma specialia papildomų lėšų kompensavimo programa ir platesnės kaimynystės veiksmų planu,

| J. | kadangi atokiausių regionų padėtį reikia nurodyti sanglaudos politikos „Europos teritorinio bendradarbiavimo“ tiksle, taip jį sujungiant su platesnės kaimynystės veiksmų planu; kadangi esant tokiai padėčiai Komisija atskirais atvejais turi asignuoti lėšas pagal tas pačias biudžeto eilutes, kurios buvo numatytos specialiajai programai, ir nustatyti kriterijus, neapribojančius regionų dalyvavimo; kadangi Komisija turi užtikrinti, kad šie regionai praktiškai galėtų įsijungti į tarpvalstybinį bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

J.

kadangi atokiausių regionų padėtį reikia nurodyti sanglaudos politikos „Europos teritorinio bendradarbiavimo“ tiksle, taip jį sujungiant su platesnės kaimynystės veiksmų planu; kadangi esant tokiai padėčiai Komisija atskirais atvejais turi asignuoti lėšas pagal tas pačias biudžeto eilutes, kurios buvo numatytos specialiajai programai, ir nustatyti kriterijus, neapribojančius regionų dalyvavimo; kadangi Komisija turi užtikrinti, kad šie regionai praktiškai galėtų įsijungti į tarpvalstybinį bendradarbiavimą,

| K. | kadangi atsižvelgiant į platesnės kaimynystės veiksmų planą (ir sanglaudos politikos „Europos teritorinio bendradarbiavimo“ tikslą) ir Europos Sąjungos naujos kaimynystės politiką, būtina skatinti ne tik atokiausių regionų integravimąsi atitinkamose geografinėse erdvėse, bet ir jų socialinius ekonominius ir kultūrinius ryšius su šalimis, kuriose gyvena išeivių iš šių regionų bendruomenės arba su kuriomis jie tradiciškai palaiko ryšius (pvz., su Venesuela, Brazilija, JAV, Pietų Afrikos Respublika, Kanada ir Australija), |
| --- | --- |

K.

kadangi atsižvelgiant į platesnės kaimynystės veiksmų planą (ir sanglaudos politikos „Europos teritorinio bendradarbiavimo“ tikslą) ir Europos Sąjungos naujos kaimynystės politiką, būtina skatinti ne tik atokiausių regionų integravimąsi atitinkamose geografinėse erdvėse, bet ir jų socialinius ekonominius ir kultūrinius ryšius su šalimis, kuriose gyvena išeivių iš šių regionų bendruomenės arba su kuriomis jie tradiciškai palaiko ryšius (pvz., su Venesuela, Brazilija, JAV, Pietų Afrikos Respublika, Kanada ir Australija),

| L. | kadangi rengiant platesnės kaimynystės veiksmų planą Komisija turi pasiūlyti, kaip įveikti sunkumus, su kuriais dėl nelegalios imigracijos ir panašių problemų dabar susiduria tam tikri atokiausi regionai, |
| --- | --- |

L.

kadangi rengiant platesnės kaimynystės veiksmų planą Komisija turi pasiūlyti, kaip įveikti sunkumus, su kuriais dėl nelegalios imigracijos ir panašių problemų dabar susiduria tam tikri atokiausi regionai,

| M. | kadangi atsižvelgiant į bendruosius prieigos prie struktūrinių fondų pagrindus dabartinės derybos dėl finansinių perspektyvų ir sanglaudos politikos reformos turi lemiamos svarbos atokiausių regionų ateičiai, todėl ypač svarbu apginti ir apsaugoti šių regionų unikalią padėtį toliau jiems teikiant prioritetinę finansinę paramą, |
| --- | --- |

M.

kadangi atsižvelgiant į bendruosius prieigos prie struktūrinių fondų pagrindus dabartinės derybos dėl finansinių perspektyvų ir sanglaudos politikos reformos turi lemiamos svarbos atokiausių regionų ateičiai, todėl ypač svarbu apginti ir apsaugoti šių regionų unikalią padėtį toliau jiems teikiant prioritetinę finansinę paramą,

| N. | atsižvelgdamas į EB sutarties 299 straipsnio 2 dalyje numatytą teisę šią sritį traktuoti skirtingai (tai leistų atokiausiems regionams pritaikyti reikiamas priemones), ypač į prieigos prie struktūrinių fondų sąlygas; primindamas ligšiolinę ES poziciją dėl atokiausių regionų ir struktūrinių fondų ir atsižvelgdamas į tai, kad pagal ypatingas šių regionų sąlygas jiems netgi buvo suteiktos didesnės bendro finansavimo normos, |
| --- | --- |

N.

atsižvelgdamas į EB sutarties 299 straipsnio 2 dalyje numatytą teisę šią sritį traktuoti skirtingai (tai leistų atokiausiems regionams pritaikyti reikiamas priemones), ypač į prieigos prie struktūrinių fondų sąlygas; primindamas ligšiolinę ES poziciją dėl atokiausių regionų ir struktūrinių fondų ir atsižvelgdamas į tai, kad pagal ypatingas šių regionų sąlygas jiems netgi buvo suteiktos didesnės bendro finansavimo normos,

Bendras aptarimas

| 1. | ragina Komisiją pasinaudoti savo iniciatyvos teise pagal EB sutarties 299 straipsnio 2 dalį ir stengtis pradėti procedūras, kad atokiausių regionų siekius būtų galima visiškai įgyvendinti – nesvarbu, ar tai būtų pagal sanglaudos politiką, ar susiję su kitomis politikos kryptimis, Bendrijos priemonėmis ir sritimis, svarbiomis jų vystymui, o būtent: žemės ūkiu, žuvininkyste, konkurencija ir valstybės pagalba, įmonių politika, visuotinės svarbos paslaugomis ir bendrojo ekonominio intereso paslaugomis, mokesčiais, muitų priemonėmis, aplinka, energetika, moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra, profesiniu mokymu, transportu, transeuropiniais tinklais, naujomis informacijos ir komunikacijų technologijomis, regioniniu bendradarbiavimu ir taip toliau; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją pasinaudoti savo iniciatyvos teise pagal EB sutarties 299 straipsnio 2 dalį ir stengtis pradėti procedūras, kad atokiausių regionų siekius būtų galima visiškai įgyvendinti – nesvarbu, ar tai būtų pagal sanglaudos politiką, ar susiję su kitomis politikos kryptimis, Bendrijos priemonėmis ir sritimis, svarbiomis jų vystymui, o būtent: žemės ūkiu, žuvininkyste, konkurencija ir valstybės pagalba, įmonių politika, visuotinės svarbos paslaugomis ir bendrojo ekonominio intereso paslaugomis, mokesčiais, muitų priemonėmis, aplinka, energetika, moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra, profesiniu mokymu, transportu, transeuropiniais tinklais, naujomis informacijos ir komunikacijų technologijomis, regioniniu bendradarbiavimu ir taip toliau;

| 2. | ragina Komisiją atlikti Bendrijos teisės aktų, galinčių turėti reikšmės atokiausiems regionams, įtakos vertinimą; kviečia deramai atsižvelgti į ypatingą atokiausių regionų padėtį visais Bendrijos politikos krypčių ir veiksmų įgyvendinimo lygiais; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atlikti Bendrijos teisės aktų, galinčių turėti reikšmės atokiausiems regionams, įtakos vertinimą; kviečia deramai atsižvelgti į ypatingą atokiausių regionų padėtį visais Bendrijos politikos krypčių ir veiksmų įgyvendinimo lygiais;

| 3. | primena, kad dauguma šiems regionams pritaikytų pozityviosios diskriminacijos priemonių negali turėti įtakos pagrindiniams ES funkcionavimo principams; |
| --- | --- |

3.

primena, kad dauguma šiems regionams pritaikytų pozityviosios diskriminacijos priemonių negali turėti įtakos pagrindiniams ES funkcionavimo principams;

| 4. | ragina Komisiją įtraukti atokiausius regionus į Bendrijos pastangas siekiant Lisabonos strategijos ir Geteborgo tikslų; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją įtraukti atokiausius regionus į Bendrijos pastangas siekiant Lisabonos strategijos ir Geteborgo tikslų;

Finansinė perspektyva ir sanglaudos politika

| 5. | ragina Komisiją užtikrinti, kad patvirtinus 2007–2013 m. finansinę perspektyvą būtų garantuotas Sąjungos tikslams siekti skirtų priemonių, įskaitant atokiausių regionų socialinę ir teritorinę raidą, statusas; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją užtikrinti, kad patvirtinus 2007–2013 m. finansinę perspektyvą būtų garantuotas Sąjungos tikslams siekti skirtų priemonių, įskaitant atokiausių regionų socialinę ir teritorinę raidą, statusas;

| 6. | ragina Komisiją užtikrinti – nesvarbu, ar pagal specialią programą, skirtą kompensuoti papildomas išlaidas, ar pagal platesnį kaimynystės veiksmų planą, ar apskritai remiantis priėjimu prie Struktūrinių fondų, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio pagal gaires, kuriomis Sąjunga vadovaujasi įgyvendindama priemones dėl atokiausių regionų; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją užtikrinti – nesvarbu, ar pagal specialią programą, skirtą kompensuoti papildomas išlaidas, ar pagal platesnį kaimynystės veiksmų planą, ar apskritai remiantis priėjimu prie Struktūrinių fondų, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio pagal gaires, kuriomis Sąjunga vadovaujasi įgyvendindama priemones dėl atokiausių regionų;

| 7. | ryžtingai remia Komisijos pasiūlymą skirti 1 100 mln. EUR ypatingai priemonei, skirtai atokiausiems regionams finansuoti, ir galimybę finansuoti pagalbą veiklai, kaip nustatyta pirmiau minėto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo 11 straipsnyje; ragina, kad EB sutarties 299 straipsnio 2 dalies nuostatos, pagal kurias, skirstant struktūrinių fondų lėšas, ypač atsižvelgiama į atokiausius regionus, būtų visiškai įgyvendintos praktikoje, be to, reikia atsižvelgti ir į tuos regionus, kurių BVP jau viršijo 75 proc. Bendrijos BVP vidurkio ribą; |
| --- | --- |

7.

ryžtingai remia Komisijos pasiūlymą skirti 1 100 mln. EUR ypatingai priemonei, skirtai atokiausiems regionams finansuoti, ir galimybę finansuoti pagalbą veiklai, kaip nustatyta pirmiau minėto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo 11 straipsnyje; ragina, kad EB sutarties 299 straipsnio 2 dalies nuostatos, pagal kurias, skirstant struktūrinių fondų lėšas, ypač atsižvelgiama į atokiausius regionus, būtų visiškai įgyvendintos praktikoje, be to, reikia atsižvelgti ir į tuos regionus, kurių BVP jau viršijo 75 proc. Bendrijos BVP vidurkio ribą;

| 8. | ragina padidinti specialiai programai skiriamas sumas ir skirti vien tik atokiausiems regionams, nenuskriaudžiant nė vieno tokio regiono; |
| --- | --- |

8.

ragina padidinti specialiai programai skiriamas sumas ir skirti vien tik atokiausiems regionams, nenuskriaudžiant nė vieno tokio regiono;

| 9. | ragina parengti platesnį kaimynystės veiksmų planą, paremtą artumu plačiąja prasme, kad paramą būtų galima teikti projektams, į kuriuos įtraukiamos organizacijos valstybėse, turinčiose dideles emigrantų iš atokiausių regionų bendruomenes, su kuriomis tie regionai palaiko glaudžius santykius; |
| --- | --- |

9.

ragina parengti platesnį kaimynystės veiksmų planą, paremtą artumu plačiąja prasme, kad paramą būtų galima teikti projektams, į kuriuos įtraukiamos organizacijos valstybėse, turinčiose dideles emigrantų iš atokiausių regionų bendruomenes, su kuriomis tie regionai palaiko glaudžius santykius;

| 10. | reikalauja, kad sudarant platesnės kaimynystės veiksmų planą būtų skiriami specialūs finansiniai asignavimai tarptautiniam bendradarbiavimui ir bendradarbiavimui abipus sienų, taip pat, kad pagaliau būtų pasiektas ilgai lauktas atokiausiems regionams skiriamų veiksmų, finansuojamų iš Europos regioninės plėtros fondo, ir juos papildančių veiksmų, finansuojamų iš Europos plėtros fondo (EPF), skirtų kaimyninėms AKR šalims ar jų užjūrio valdoms bei teritorijoms, tarpusavio koordinavimas, nesvarbu, ar EPF bus įtrauktas į biudžetą, ar ne; |
| --- | --- |

10.

reikalauja, kad sudarant platesnės kaimynystės veiksmų planą būtų skiriami specialūs finansiniai asignavimai tarptautiniam bendradarbiavimui ir bendradarbiavimui abipus sienų, taip pat, kad pagaliau būtų pasiektas ilgai lauktas atokiausiems regionams skiriamų veiksmų, finansuojamų iš Europos regioninės plėtros fondo, ir juos papildančių veiksmų, finansuojamų iš Europos plėtros fondo (EPF), skirtų kaimyninėms AKR šalims ar jų užjūrio valdoms bei teritorijoms, tarpusavio koordinavimas, nesvarbu, ar EPF bus įtrauktas į biudžetą, ar ne;

| 11. | ragina panaudoti veiksmų planą kovoti su neteisėtos imigracijos problemomis, su kuriomis susiduria kai kurie atokiausi regionai; |
| --- | --- |

11.

ragina panaudoti veiksmų planą kovoti su neteisėtos imigracijos problemomis, su kuriomis susiduria kai kurie atokiausi regionai;

Žmogiškasis kapitalas

| 12. | ragina Komisiją remti šį svarbų atokiausių regionų raidos elementą skatinant mokymą ir ypatingą konsolidaciją srityse, skirtose išskirtinai skatinti konkurencingumą ir augimą; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją remti šį svarbų atokiausių regionų raidos elementą skatinant mokymą ir ypatingą konsolidaciją srityse, skirtose išskirtinai skatinti konkurencingumą ir augimą;

Žemės ūkis ir žuvininkystė

| 13. | primena Komisijai, kad atokiausių regionų ekonomika yra pagrįsta nedideliais sektoriais, įskaitant žemės ūkį ir žuvininkystę, kuriems reikalinga įvairių lygių parama, o ypač paskatos padidinti jaunų žmonių įsidarbinimo suinteresuotumą; |
| --- | --- |

13.

primena Komisijai, kad atokiausių regionų ekonomika yra pagrįsta nedideliais sektoriais, įskaitant žemės ūkį ir žuvininkystę, kuriems reikalinga įvairių lygių parama, o ypač paskatos padidinti jaunų žmonių įsidarbinimo suinteresuotumą;

| 14. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į šiuo metu peržiūrimas žemės ūkio priemones pagal programą, skirtą specifinėms atokiausių regionų problemoms spręsti (POSEI), užtikrinti asignuotų lėšų stabilumą, leidžiantį galimus koregavimus pagal išimtinius poreikius ir supaprastinantį administracinius derinimus; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į šiuo metu peržiūrimas žemės ūkio priemones pagal programą, skirtą specifinėms atokiausių regionų problemoms spręsti (POSEI), užtikrinti asignuotų lėšų stabilumą, leidžiantį galimus koregavimus pagal išimtinius poreikius ir supaprastinantį administracinius derinimus;

| 15. | ragina Komisiją pagal būsimąsias EŽŪKPF taisykles atsižvelgti į specifines atokiausių regionų sąlygas asignuojant jiems pakankamai finansinių lėšų, kad būtų galima įgyvendinti kaimo plėtros politikos tikslus ir išlaikyti vienodą tokių regionų traktavimą, nustatant Fondo indėlio taisykles, pagal biudžeto eilutes, panašias į Europos žuvininkystės fondo (EŽF); |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją pagal būsimąsias EŽŪKPF taisykles atsižvelgti į specifines atokiausių regionų sąlygas asignuojant jiems pakankamai finansinių lėšų, kad būtų galima įgyvendinti kaimo plėtros politikos tikslus ir išlaikyti vienodą tokių regionų traktavimą, nustatant Fondo indėlio taisykles, pagal biudžeto eilutes, panašias į Europos žuvininkystės fondo (EŽF);

| 16. | ragina Komisiją atsižvelgti į bendrojo bananų rinkos organizavimo išorės dimensiją ir įvesti pakankamai aukštą vienodą tarifą, kad būtų apsaugota Bendrijos bananų produkcija, ir, jeigu reikia, pasiūlyti kompensacines priemones Bendrijos gamintojams; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją atsižvelgti į bendrojo bananų rinkos organizavimo išorės dimensiją ir įvesti pakankamai aukštą vienodą tarifą, kad būtų apsaugota Bendrijos bananų produkcija, ir, jeigu reikia, pasiūlyti kompensacines priemones Bendrijos gamintojams;

| 17. | apgailestauja, kad nebeteikiama pagalba pardavimui cukraus sektoriuje; ragina vėl taikyti šią priemonę ir atlyginti visas prarastas pajamas, kad būtų galima realiai atsižvelgti į specifines atokiausių regionų kliūtis; be to, mano, jog būtina užtikrinti, kad Azorų salų cukraus gamybos ir rafinavimo produktai Kanarų salų pavyzdžiu patektų į šalies rinką tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir prieš joms prisijungiant prie Europos Sąjungos, nesukeliant grėsmės šiai veiklai šiame regione; |
| --- | --- |

17.

apgailestauja, kad nebeteikiama pagalba pardavimui cukraus sektoriuje; ragina vėl taikyti šią priemonę ir atlyginti visas prarastas pajamas, kad būtų galima realiai atsižvelgti į specifines atokiausių regionų kliūtis; be to, mano, jog būtina užtikrinti, kad Azorų salų cukraus gamybos ir rafinavimo produktai Kanarų salų pavyzdžiu patektų į šalies rinką tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir prieš joms prisijungiant prie Europos Sąjungos, nesukeliant grėsmės šiai veiklai šiame regione;

| 18. | ragina, kad ir pieno bei vaisių ir daržovių sektoriuose, atsižvelgiant į jų ypatumus, būtų laikomasi diferenciacijuoto požiūrio ir užtikrinta galimybė pelningai verstis veikla atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

18.

ragina, kad ir pieno bei vaisių ir daržovių sektoriuose, atsižvelgiant į jų ypatumus, būtų laikomasi diferenciacijuoto požiūrio ir užtikrinta galimybė pelningai verstis veikla atokiausiuose regionuose;

| 19. | ragina Komisiją priimti atokiausių regionų žemės ūkio produktų konkurencingumą skatinančias priemones, kad atokiausi regionai galėtų konkuruoti rinkoje su panašiais produktais iš šalių, sudariusių su ES asociacijos sutartis, arba kurioms taikomas preferencinis režimas; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją priimti atokiausių regionų žemės ūkio produktų konkurencingumą skatinančias priemones, kad atokiausi regionai galėtų konkuruoti rinkoje su panašiais produktais iš šalių, sudariusių su ES asociacijos sutartis, arba kurioms taikomas preferencinis režimas;

| 20. | ragina Komisiją kuriant EŽF nuostatas atsižvelgti į atokiausių regionų poreikius šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją kuriant EŽF nuostatas atsižvelgti į atokiausių regionų poreikius šiame sektoriuje;

| 21. | dar kartą pabrėžia, kad siekiant išsaugoti vietos ekonomiką reikia įsteigti nuolatinės apsaugos zoną, kad atokiausių regionų žvejybos laivynams galima būtų taikyti pozityviąją diskriminaciją naudojantis jūrų ištekliais; |
| --- | --- |

21.

dar kartą pabrėžia, kad siekiant išsaugoti vietos ekonomiką reikia įsteigti nuolatinės apsaugos zoną, kad atokiausių regionų žvejybos laivynams galima būtų taikyti pozityviąją diskriminaciją naudojantis jūrų ištekliais;

| 22. | atkreipia dėmesį į didžiulę atokiausių regionų jūrų ekosistemų turtingumą ir į jų trapumą, tad ragina skirti ypatingą dėmesį leistinų žūklės įrangos ir būdų naudojimui ir patenkimui į aplinkinius ir gretimus vandenis; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į didžiulę atokiausių regionų jūrų ekosistemų turtingumą ir į jų trapumą, tad ragina skirti ypatingą dėmesį leistinų žūklės įrangos ir būdų naudojimui ir patenkimui į aplinkinius ir gretimus vandenis;

| 23. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į išskirtinių ekonominių zonų (IEZ) ir atokiausių regionų (AR) ypatumus (žemyninio šelfo nebuvimas) bei į jų žūklės zonų ribotumą (dažniausiai sumažintų iki povandeninių iškilimų), nedvejojant taikyti atitinkamus atsargumo ir santykinio stabilumo principus ir taip užtikrinti biologinę ir ekologinę pusiausvyrą bei ginti socialinius ir ekonominius aspektus, susijusius su žuvininkystės sektoriumi šiuose regionuose; ragina Komisiją savo teisėkūros pasiūlymuose taip pat atsižvelgti į tai, kad žvejyba kai kuriuose atokiausiuose regionuose, pvz. Indijos vandenyne, imta verstis visai neseniai ir kad žuvų ištekliai šiuose regionuose vis dar yra gausūs; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į išskirtinių ekonominių zonų (IEZ) ir atokiausių regionų (AR) ypatumus (žemyninio šelfo nebuvimas) bei į jų žūklės zonų ribotumą (dažniausiai sumažintų iki povandeninių iškilimų), nedvejojant taikyti atitinkamus atsargumo ir santykinio stabilumo principus ir taip užtikrinti biologinę ir ekologinę pusiausvyrą bei ginti socialinius ir ekonominius aspektus, susijusius su žuvininkystės sektoriumi šiuose regionuose; ragina Komisiją savo teisėkūros pasiūlymuose taip pat atsižvelgti į tai, kad žvejyba kai kuriuose atokiausiuose regionuose, pvz. Indijos vandenyne, imta verstis visai neseniai ir kad žuvų ištekliai šiuose regionuose vis dar yra gausūs;

| 24. | dar kartą pabrėžia, kad ateityje reikės paramos žvejybos laivynui atnaujinti ir modernizuoti, kad sektorius būtų pelningas ir konkurencingas; |
| --- | --- |

24.

dar kartą pabrėžia, kad ateityje reikės paramos žvejybos laivynui atnaujinti ir modernizuoti, kad sektorius būtų pelningas ir konkurencingas;

| 25. | ragina Komisiją atsižvelgti į atokiausiems regionams būdingą pažeidžiamumą ir paremti žuvies perdirbimo pramonę šiose zonose tuo pačiu arba net aukštesniu lygmeniu, nei tai daroma pagal Žuvininkystės orientavimo finansinį instrumentą (ŽOFI); |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją atsižvelgti į atokiausiems regionams būdingą pažeidžiamumą ir paremti žuvies perdirbimo pramonę šiose zonose tuo pačiu arba net aukštesniu lygmeniu, nei tai daroma pagal Žuvininkystės orientavimo finansinį instrumentą (ŽOFI);

| 26. | ragina, kad persvarstant valstybės pagalbą žuvininkystės sektoriui, būtų atsižvelgta į žuvies perdirbimą atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

26.

ragina, kad persvarstant valstybės pagalbą žuvininkystės sektoriui, būtų atsižvelgta į žuvies perdirbimą atokiausiuose regionuose;

| 27. | ragina Komisiją pritarti ilgalaikei paramai, skiriamai pagal POSEI žuvininkystės programą; mano, kad realizuojant tam tikrus žuvininkystės produktus reikėtų padidinti kompensacijas už dėl atokiausios padėties atsiradusias papildomas išlaidas; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją pritarti ilgalaikei paramai, skiriamai pagal POSEI žuvininkystės programą; mano, kad realizuojant tam tikrus žuvininkystės produktus reikėtų padidinti kompensacijas už dėl atokiausios padėties atsiradusias papildomas išlaidas;

| 28. | ragina Komisiją kaip galima greičiau įsteigti regionines patariamąsias tarybas; mano, kad Regioninėje pietvakarių vandenų patariamojoje taryboje reikėtų įkurti skyrių, nagrinėjantį klausimus, susijusius su atokiausių regionų salų žuvininkystės ypatumais; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją kaip galima greičiau įsteigti regionines patariamąsias tarybas; mano, kad Regioninėje pietvakarių vandenų patariamojoje taryboje reikėtų įkurti skyrių, nagrinėjantį klausimus, susijusius su atokiausių regionų salų žuvininkystės ypatumais;

Konkurencija ir valstybės pagalba

| 29. | tikisi, kad atokiausiems regionams ir toliau bus teikiama nesumažinta ir neterminuota pagalba veiklai, finansuojama valstybės regionams skiriamomis lėšomis, ir kad šią pagalbą bus galima išplėsti įtraukiant transporto sektorių, su sąlyga, kad viešųjų pirkimų nuostatose bus užtikrinta, jog įmonės sąžiningai nustatys kainas; tikisi, kad atokiausi regionai ir toliau galės naudotis didesne pagalba, teikiama greta pradinės pagalbos investicijoms; tikisi, kad kilnojamąjį transporto sektoriaus turtą bus leidžiama įtraukti į išlaidas pradinėms investicijoms; taip pat tikisi, kad bus leidžiama kompensuoti atokiausiems regionams papildomas išlaidas, patiriamas transportuojant prekes Sąjungos rinkos viduje; |
| --- | --- |

29.

tikisi, kad atokiausiems regionams ir toliau bus teikiama nesumažinta ir neterminuota pagalba veiklai, finansuojama valstybės regionams skiriamomis lėšomis, ir kad šią pagalbą bus galima išplėsti įtraukiant transporto sektorių, su sąlyga, kad viešųjų pirkimų nuostatose bus užtikrinta, jog įmonės sąžiningai nustatys kainas; tikisi, kad atokiausi regionai ir toliau galės naudotis didesne pagalba, teikiama greta pradinės pagalbos investicijoms; tikisi, kad kilnojamąjį transporto sektoriaus turtą bus leidžiama įtraukti į išlaidas pradinėms investicijoms; taip pat tikisi, kad bus leidžiama kompensuoti atokiausiems regionams papildomas išlaidas, patiriamas transportuojant prekes Sąjungos rinkos viduje;

| 30. | atsižvelgdamas į valstybės pagalbos regionams gairių, taikytinų nuo 2007 m., peržiūrą, reikalauja numatyti kompensacijas atokiausiems regionams už papildomas išlaidas, susijusias su prekių pervežimu ES rinkos viduje – ne vien kurios nors valstybės viduje; |
| --- | --- |

30.

atsižvelgdamas į valstybės pagalbos regionams gairių, taikytinų nuo 2007 m., peržiūrą, reikalauja numatyti kompensacijas atokiausiems regionams už papildomas išlaidas, susijusias su prekių pervežimu ES rinkos viduje – ne vien kurios nors valstybės viduje;

| 31. | reikalauja keičiant valstybės pagalbos regionams gaires deramai įvertinti esamą praktiką atokiausių regionų atžvilgiu ir atsižvelgti į atitinkamas sąlygas; |
| --- | --- |

31.

reikalauja keičiant valstybės pagalbos regionams gaires deramai įvertinti esamą praktiką atokiausių regionų atžvilgiu ir atsižvelgti į atitinkamas sąlygas;

| 32. | reikalauja nedelsiant įgyvendinti nuostatas dėl pagalbos atokiausiems regionams pagal Konstitucinės sutarties III-167 straipsnio 3 dalies a punktą; |
| --- | --- |

32.

reikalauja nedelsiant įgyvendinti nuostatas dėl pagalbos atokiausiems regionams pagal Konstitucinės sutarties III-167 straipsnio 3 dalies a punktą;

| 33. | reikalauja išplėsti taisykles, reglamentuojančias labai mažos apimties pagalbą, įtraukiant į jas transporto sektorių; |
| --- | --- |

33.

reikalauja išplėsti taisykles, reglamentuojančias labai mažos apimties pagalbą, įtraukiant į jas transporto sektorių;

Įmonių politika

| 34. | ragina Komisiją priderinti esamas priemones prie konkrečios atokiausių regionų padėties, palengvinant jų prieigą prie tokių priemonių; ragina imtis veiksmų skatinant verslo konkurencingumą šiuose regionuose – tiek specifinėmis priemonėmis siekiant tęsti jų integravimąsi kaimyninę geografinę erdvę, tiek nustatant naujus konkurencingumo modelius ir teikiant jiems paramą; be to, pritaria verslininkystės ir verslumo rėmimui; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją priderinti esamas priemones prie konkrečios atokiausių regionų padėties, palengvinant jų prieigą prie tokių priemonių; ragina imtis veiksmų skatinant verslo konkurencingumą šiuose regionuose – tiek specifinėmis priemonėmis siekiant tęsti jų integravimąsi kaimyninę geografinę erdvę, tiek nustatant naujus konkurencingumo modelius ir teikiant jiems paramą; be to, pritaria verslininkystės ir verslumo rėmimui;

Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos

| 35. | ragina Komisiją tesėti pažadą darbo grupei ir išstudijuoti visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą atokiausiuose regionuose bei parengti pasiūlymus, kuriuose būtų atsižvelgiama į šių regionų ypatumus ir poreikius, susijusius su viešųjų paslaugų rinka; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją tesėti pažadą darbo grupei ir išstudijuoti visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą atokiausiuose regionuose bei parengti pasiūlymus, kuriuose būtų atsižvelgiama į šių regionų ypatumus ir poreikius, susijusius su viešųjų paslaugų rinka;

| 36. | ragina Komisiją dėl Baltojoje knygoje išreikšto ES požiūrio į visuotinės svarbos paslaugas (KOM(2004)0374), deramai atsižvelgti į konkrečius atokiausių regionų sunkumus, ypač priskiriant tam tikras paslaugas šiuose regionuose visuotinės svarbos paslaugoms ir nustatant šiai veiklai prie specifinių atokiausių regionų sąlygų priderintų konkurencijos ir vidaus rinkos taisyklių taikymą; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją dėl Baltojoje knygoje išreikšto ES požiūrio į visuotinės svarbos paslaugas (KOM(2004)0374), deramai atsižvelgti į konkrečius atokiausių regionų sunkumus, ypač priskiriant tam tikras paslaugas šiuose regionuose visuotinės svarbos paslaugoms ir nustatant šiai veiklai prie specifinių atokiausių regionų sąlygų priderintų konkurencijos ir vidaus rinkos taisyklių taikymą;

Mokesčiai ir muitų priemonės

| 37. | ragina Komisiją ir toliau taikyti specialias mokestines priemones atokiausių regionų naudai ir būti pasirengus siūlyti kitas priemones jų savarankiškam vystymuisi skatinti; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją ir toliau taikyti specialias mokestines priemones atokiausių regionų naudai ir būti pasirengus siūlyti kitas priemones jų savarankiškam vystymuisi skatinti;

| 38. | reikalauja, kad Komisija būtų pasirengusi svarstyti prašymus iš atokiausių regionų laikinai sustabdyti Bendrojo muitų tarifo muitus pagrindinių ne žemės ūkio produktų tiekimui gamybos tikslams, žuvininkystės produktams ir importuojamoms gamybos priemonėms verslo ir pramoniniam naudojimui; |
| --- | --- |

38.

reikalauja, kad Komisija būtų pasirengusi svarstyti prašymus iš atokiausių regionų laikinai sustabdyti Bendrojo muitų tarifo muitus pagrindinių ne žemės ūkio produktų tiekimui gamybos tikslams, žuvininkystės produktams ir importuojamoms gamybos priemonėms verslo ir pramoniniam naudojimui;

Aplinka

| 39. | ragina Komisiją neignoruoti šios srities būsimose paramos atokiausiems regionams priemonėse, nes nepakanka išteklių patenkinti su aplinka susijusius poreikius, ypač: biologinės įvairovės apsaugą, „Natura 2000“ tinklo įgyvendinimą, atliekų tvarkymą, todėl tampa sudėtingiau vykdyti su pagrindiniais Bendrijos aplinkos apsaugos politikos principais suderintą aplinkos politiką atokiausiuose regionuose; ragina Komisiją įgyvendinti priemones pagal Pasirinkimų, būdingų nutolusioms ir salose esančioms Madeirai ir Azorams, programos (POSEIMA) aplinkos komponentą; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją neignoruoti šios srities būsimose paramos atokiausiems regionams priemonėse, nes nepakanka išteklių patenkinti su aplinka susijusius poreikius, ypač: biologinės įvairovės apsaugą, „Natura 2000“ tinklo įgyvendinimą, atliekų tvarkymą, todėl tampa sudėtingiau vykdyti su pagrindiniais Bendrijos aplinkos apsaugos politikos principais suderintą aplinkos politiką atokiausiuose regionuose; ragina Komisiją įgyvendinti priemones pagal Pasirinkimų, būdingų nutolusioms ir salose esančioms Madeirai ir Azorams, programos (POSEIMA) aplinkos komponentą;

Transeuropiniai tinklai

| 40. | ragina Komisiją ypač atsižvelgti į atokiausių regionų ypatumus transeuropinių tinklų kontekste; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją ypač atsižvelgti į atokiausių regionų ypatumus transeuropinių tinklų kontekste;

| 41. | ragina Komisiją transeuropinių energetikos tinklų projektams atokiausiuose regionuose taikyti bendro finansavimo procentą, numatytą prioritetiniams projektams; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją transeuropinių energetikos tinklų projektams atokiausiuose regionuose taikyti bendro finansavimo procentą, numatytą prioritetiniams projektams;

| 42. | ragina Komisiją, kad transeuropinių transporto tinklų infrastruktūroje būti leidžiama atokiausių regionų uostus ir oro uostus bendrai finansuoti iš Sanglaudos fondo, jeigu jie finansuotini; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją, kad transeuropinių transporto tinklų infrastruktūroje būti leidžiama atokiausių regionų uostus ir oro uostus bendrai finansuoti iš Sanglaudos fondo, jeigu jie finansuotini;

Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra

| 43. | ragina Komisiją praktiškai įgyvendinti 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1513/2002/EB dėl Europos Bendrijos šeštosios pamatinės mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos, prisidedančios prie Europos mokslinių tyrimų srities kūrimo ir naujovių (2002–2006 m.) (9) 14 konstatuojamąją dalį ir pagal dabartinę programą, ir pagal būsimąją; kviečia rasti būdus pagal būsimąją pamatinę programą atverti finansavimą projektams atokiausiuose regionuose, ypač jų pranašumo srityse; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją praktiškai įgyvendinti 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1513/2002/EB dėl Europos Bendrijos šeštosios pamatinės mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos, prisidedančios prie Europos mokslinių tyrimų srities kūrimo ir naujovių (2002–2006 m.) (9) 14 konstatuojamąją dalį ir pagal dabartinę programą, ir pagal būsimąją; kviečia rasti būdus pagal būsimąją pamatinę programą atverti finansavimą projektams atokiausiuose regionuose, ypač jų pranašumo srityse;

| 44. | ragina atsižvelgti į mokslinių tyrimų, technologijų plėtros, parodomosios veiklos ir naujovių diegimo veiksmų planą, atokiausių regionų pateiktą Komisijai 2003 m.; |
| --- | --- |

44.

ragina atsižvelgti į mokslinių tyrimų, technologijų plėtros, parodomosios veiklos ir naujovių diegimo veiksmų planą, atokiausių regionų pateiktą Komisijai 2003 m.;

| 45. | ragina finansuoti projektus atokiausiuose regionuose pagal pamatinę tyrimų ir technologijų plėtros programą ir papildomai bendrai finansuoti iš Struktūrinių fondų; |
| --- | --- |

45.

ragina finansuoti projektus atokiausiuose regionuose pagal pamatinę tyrimų ir technologijų plėtros programą ir papildomai bendrai finansuoti iš Struktūrinių fondų;

Naujos informacijos ir komunikacijų technologijos

| 46. | ragina Komisiją užtikrinti, kad atokiausių regionų projektams žinių visuomenėje ir kuriant technologijų naujoves būtų skiriamas ypatingas dėmesys, atsižvelgiant į nepaprastai svarbų šio sektoriaus vaidmenį skatinant plėtrą; primena tų regionų poreikius šioje srityje, nurodytus pirmiau minėtame Ispanijos, Prancūzijos, Portugalijos ir atokiausių regionų memorandume dėl priemonių, vadovaujantis EB sutarties 299 straipsnio 2 dalimi, ir atokiausių regionų indėlį į tą memorandumą, pateiktą Komisijai 2003 m. birželio 2 d.; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją užtikrinti, kad atokiausių regionų projektams žinių visuomenėje ir kuriant technologijų naujoves būtų skiriamas ypatingas dėmesys, atsižvelgiant į nepaprastai svarbų šio sektoriaus vaidmenį skatinant plėtrą; primena tų regionų poreikius šioje srityje, nurodytus pirmiau minėtame Ispanijos, Prancūzijos, Portugalijos ir atokiausių regionų memorandume dėl priemonių, vadovaujantis EB sutarties 299 straipsnio 2 dalimi, ir atokiausių regionų indėlį į tą memorandumą, pateiktą Komisijai 2003 m. birželio 2 d.;

Transportas

| 47. | ragina įtraukti atokiausius regionus į kiekvieną Bendrijos transporto politikos aspektą; |
| --- | --- |

47.

ragina įtraukti atokiausius regionus į kiekvieną Bendrijos transporto politikos aspektą;

| 48. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Bendrijos finansuojami transporto projektai atokiausiuose regionuose visų pirma gerintų gyventojų gyvenimo kokybę ir savarankišką regiono vystymąsi; kad projektai, parengti pažeidžiant Bendrijos aplinkosaugos teisę būtų sustabdyti; be to, būtina tiksliai ir aiškiai išanalizuoti visų atokiausiems regionams skiriamų transporto projektų naudą vietos ūkio įvairovei, socialinei sanglaudai ir siekiant pagerinti regiono darbo rinkos tvarumą. |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją užtikrinti, kad Bendrijos finansuojami transporto projektai atokiausiuose regionuose visų pirma gerintų gyventojų gyvenimo kokybę ir savarankišką regiono vystymąsi; kad projektai, parengti pažeidžiant Bendrijos aplinkosaugos teisę būtų sustabdyti; be to, būtina tiksliai ir aiškiai išanalizuoti visų atokiausiems regionams skiriamų transporto projektų naudą vietos ūkio įvairovei, socialinei sanglaudai ir siekiant pagerinti regiono darbo rinkos tvarumą.

| 49. | ragina bendrai finansuoti papildomas transporto išlaidas ir vystyti transportą atokiausių regionų kaimynystėje, šiuo tikslu netgi įtraukiant trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

49.

ragina bendrai finansuoti papildomas transporto išlaidas ir vystyti transportą atokiausių regionų kaimynystėje, šiuo tikslu netgi įtraukiant trečiąsias šalis;

Baigiamosios pastabos

| 50. | galiausiai džiaugiasi dėl to, kad organizacijos, saugančios ypatingą atokiausių regionų statusą, sukūrė ir įtvirtino svarbią partnerystę, ir pabrėžia esminį Komisijos vaidmenį tame procese, kaip atspindima pirmiau minėtuose komunikatuose dėl glaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais;
  *
  - * |
| --- | --- |

50.

galiausiai džiaugiasi dėl to, kad organizacijos, saugančios ypatingą atokiausių regionų statusą, sukūrė ir įtvirtino svarbią partnerystę, ir pabrėžia esminį Komisijos vaidmenį tame procese, kaip atspindima pirmiau minėtuose komunikatuose dėl glaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais;

*

- *

| 51. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, nacionalinėms, regioninėms ir vietinėms atokiausių regionų institucijoms bei Atokiausių regionų prezidentų konferencijos pirmininkui. |
| --- | --- |

51.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, nacionalinėms, regioninėms ir vietinėms atokiausių regionų institucijoms bei Atokiausių regionų prezidentų konferencijos pirmininkui.

---

(1)  OL C 71, 2005 3 22, p. 40.

(2)  OL C 144, 2001 5 16, p. 11.

(3)  OL C 221, 2002 9 17, p. 37.

(4)  OL C 197, 2001 7 12, p. 197.

(5)  OL C 104 E, 2004 4 30, p. 1000.

(6)  OL C 318, 2004 12 22, p. 1.

(7)  OL C 302, 2004 12 7, p. 60.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0224.

(9)  OL L 232, 2002 8 29, p. 1.

---

2005 m. rugsėjo 29 d., ketvirtadienis

| 21.9.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 227/520 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 227/520

---

PROTOKOLAS

(2006/C 227 E/04)

POSĖDŽIO EIGA

PIRMININKAVO: Luigi COCILOVO

Pirmininko pavaduotojas

1.   Posėdžio pradžia

Posėdis pradėtas 10.00 val.

2.   Gauti dokumentai

Gauti šie dokumentai iš Tarybos ir Komisijos:

| — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, nustatančio Bendrijos veiksmus dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007-2019 m. (COM(2005)0209 — C6-0157/2005 — 2005/0102(COD)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | CULT |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, nustatančio Bendrijos veiksmus dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007-2019 m. (COM(2005)0209 — C6-0157/2005 — 2005/0102(COD)).

perduota

atsakingam komitetui

:

CULT

| — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Sprendimą Nr. 2256/2003/EB siekiant pratęsti programos galiojimą 2006 m., kad būtų galima paskleisti geriausią patirtį ir stebėti IRT diegimą (COM(2005)0347 — C6-0247/2005 — 2005/0144(COD)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | BUDG, CULT, LIBE |

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Sprendimą Nr. 2256/2003/EB siekiant pratęsti programos galiojimą 2006 m., kad būtų galima paskleisti geriausią patirtį ir stebėti IRT diegimą (COM(2005)0347 — C6-0247/2005 — 2005/0144(COD)).

perduota

atsakingam komitetui

:

ITRE

nuomonė

:

BUDG, CULT, LIBE

| — | Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on common standards and procedures in Member States for the return of third-country nationals residing illegally (COM(2005)0391 — C6-0266/2005 — 2005/0167(COD)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | AFET, DEVE, EMPL |

—

Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on common standards and procedures in Member States for the return of third-country nationals residing illegally (COM(2005)0391 — C6-0266/2005 — 2005/0167(COD)).

perduota

atsakingam komitetui

:

LIBE

nuomonė

:

AFET, DEVE, EMPL

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | AFET, BUDG, CULT, AFCO, FEMM |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS)).

perduota

atsakingam komitetui

:

LIBE

nuomonė

:

AFET, BUDG, CULT, AFCO, FEMM

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo, suteikiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai teisę vykdyti savo veiklą Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse (COM(2005)0280 [02] — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo, suteikiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai teisę vykdyti savo veiklą Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse (COM(2005)0280 [02] — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)).

perduota

atsakingam komitetui

:

LIBE

| — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl tarptautinio mobilumo Bendrijoje švietimo ir mokymo tikslais: Europos mobilumo kokybės chartija (COM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179(COD)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | CULT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | EMPL |

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl tarptautinio mobilumo Bendrijoje švietimo ir mokymo tikslais: Europos mobilumo kokybės chartija (COM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179(COD)).

perduota

atsakingam komitetui

:

CULT

nuomonė

:

EMPL

| — | Europos Bendrijų 2006 finansinių metų bendrojo biudžeto projektas (11186/2005 [01] — C6-0299/2005 — 2005/2001(BUD)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Europos Bendrijų 2006 finansinių metų bendrojo biudžeto projektas (11186/2005 [01] — C6-0299/2005 — 2005/2001(BUD)).

perduota

atsakingam komitetui

:

BUDG

nuomonė

:

AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Europos Bendrijų 2006 finansinių metų bendrojo biudžeto projektas (11186/2005 [02] — C6-0300/2005 — 2005/2002(BUD)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Europos Bendrijų 2006 finansinių metų bendrojo biudžeto projektas (11186/2005 [02] — C6-0300/2005 — 2005/2002(BUD)).

perduota

atsakingam komitetui

:

BUDG

nuomonė

:

AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (COM(2005)0230 — C6-0301/2005 — 2005/0103(CNS)).






  perduota | atsakingam komitetui | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nuomonė | : | BUDG |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (COM(2005)0230 — C6-0301/2005 — 2005/0103(CNS)).

perduota

atsakingam komitetui

:

LIBE

nuomonė

:

BUDG

3.   Tekstilės sektorius (diskusijos)

(diskusijos)

Komisijos pareiškimas: Tekstilės sektorius

László Kovács (Komisijos narys) padarė pareiškimą.

Kalbėjo: Tokia Saïfi PPE-DE frakcijos vardu, Erika Mann PSE frakcijos vardu, Johan Van Hecke ALDE frakcijos vardu, Eva Lichtenberger Verts/ALE frakcijos vardu, Jacky Henin GUE/NGL frakcijos vardu, Patrick Louis IND/DEM frakcijos vardu, Jean-Claude Martinez, nepriklausomas Parlamento narys, Georgios Papastamkos, Elisa Ferreira, Sajjad Karim, Margrete Auken, Pedro Guerreiro, Zuzana Roithová, Joan Calabuig Rull, Anne Laperrouze, Georgios Toussas, Werner Langen, Harlem Désir, Markus Pieper, Panagiotis Beglitis, Ursula Stenzel, Harald Ettl ir Avril Doyle.

PIRMININKAVO: Gérard ONESTA

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo: Mario Mantovani ir László Kovács.

Diskusijos baigtos.

4.   Komitetų ir delegacijų sudėtis

Nepriklausomų narių prašymu Parlamentas patvirtino šį paskyrimą:

į Delegaciją ryšiams su Palestinos įstatymų leidybos taryba

| — | Giovanni Rivera. |
| --- | --- |

—

Giovanni Rivera.

5.   ES ir Kinijos prekybinių santykių perspektyvos (diskusijos)

(diskusijos)

Pranešimas dėl prekybinių santykių tarp Europos Sąjungos ir Kinijos perspektyvų (2005/2015(INI)) — Tarptautinės prekybos komitetas.

Pranešėja: Caroline Lucas (A6-0262/2005).

Caroline Lucas pristatė pranešimą.

Kalbėjo László Kovács (Komisijos narys).

Kalbėjo: Bastiaan Belder (AFET komiteto nuomonės referentas), Daniel Caspary PPE-DE frakcijos vardu, Glyn Ford PSE frakcijos vardu, Danutė Budreikaitė ALDE frakcijos vardu, Raül Romeva i Rueda Verts/ALE frakcijos vardu, Helmuth Markov GUE/NGL frakcijos vardu, Bogusław Rogalski IND/DEM frakcijos vardu, Cristiana Muscardini UEN frakcijos vardu, Glyn Ford, kuris paklausė, ar visi užsirašę kalbėtojai turės laiko kalbėti iki pietų balsavimo valandos (Pirmininkas atsakė, kad ne visi), nepriklausoma Parlamento narė Alessandra Mussolini dėl Pirmininko atsakymo, Frank Vanhecke, Paul Rübig, Margrietus van den Berg, Johan Van Hecke, Margrete Auken, Nigel Farage, Gintaras Didžiokas ir James Hugh Allister.

Kalbėjo Caroline Lucas (pranešėja), kuri Verts/ALE frakcijos vardu pasiūlė remdamasi Darbo tvarkos taisyklių 170 straipsnio 4 dalimi atidėti balsavimą kitai sesijai, kadangi diskusijos bus tęsiamos šią popietę.

PIRMININKAVO: Pierre MOSCOVICI

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo Robert Goebbels PSE frakcijos vardu, kuris parėmė pasiūlymą.

Parlamentas pritarė pasiūlymui.

Kadangi atėjo laikas balsuoti, diskusijos buvo sustabdytos ties šiuo klausimu. Jos bus atnaujintos 15.00 val. (2005 9 29 protokolo 14 punktas).

2005 9 29 protokolo 14 punktas

Kalbėjo Philip Bushill-Matthews, kuris pasipiktino tuo, kad vakar nebuvo laikomasi laiko, skirto kalbėti per klausimų Tarybai valandą (2005 9 28 protokolo 14 punktas) (Pirmininkas į tai atsižvelgė).

(2005 9 28 protokolo 14 punktas)

6.   Balsavimui skirtas laikas

Balsavimo rezultatai (pakeitimai, atskiri balsavimai ir balsavimai dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių ir t.t.) pateikiami Protokolo I priede.

6.1.   Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimas (balsavimas)

(balsavimas)

Pasiūlymai dėl rezoliucijų B6-0489/2005, B6-0511/2005, B6-0514/2005, B6-0515/2005, B6-0516/2005 ir B6-0517/2005.

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 1.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 1.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS RC-B6-0489/2005

(keičiama B6-0489/2005, B6-0511/2005, B6-0514/2005, B6-0515/2005, B6-0516/2005 ir B6-0517/2005),

pateiktas šių Parlamento narių:

| | María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling ir Giuseppe Castiglione PPE-DE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling ir Giuseppe Castiglione PPE-DE frakcijos vardu,

| | María Isabel Salinas García, Vincenzo Lavarra ir Katerina Batzeli PSE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

María Isabel Salinas García, Vincenzo Lavarra ir Katerina Batzeli PSE frakcijos vardu,

| | Anne Laperrouze, Niels Busk, Willem Schuth, Jorgo Chatzimarkakis ir Ignasi Guardans Cambó ALDE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Anne Laperrouze, Niels Busk, Willem Schuth, Jorgo Chatzimarkakis ir Ignasi Guardans Cambó ALDE frakcijos vardu,

| | Marie-Hélène Aubert ir Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf Verts/ALE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Marie-Hélène Aubert ir Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf Verts/ALE frakcijos vardu,

| | Ilda Figueiredo ir Marco Rizzo GUE/NGL frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Ilda Figueiredo ir Marco Rizzo GUE/NGL frakcijos vardu,

| | Sergio Berlato, Roberta Angelilli ir Sebastiano (Nello) Musumeci UEN frakcijos vardu. |
| --- | --- |

Sergio Berlato, Roberta Angelilli ir Sebastiano (Nello) Musumeci UEN frakcijos vardu.

Priimta (P6_TA(2005)0361).

(P6_TA(2005)0361).

6.2.   Nafta (balsavimas)

(balsavimas)

Pasiūlymai dėl rezoliucijų B6-0481/2005, B6-0482/2005, B6-0491/2005, B6-0499/2005, B6-0506/2005 ir B6-0509/2005.

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 2.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 2.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS RC-B6-0481/2005

(keičiama B6-0481/2005, B6-0482/2005, B6-0491/2005, B6-0499/2005, B6-0506/2005 ir B6-0509/2005),

pateiktas šių Parlamento narių:

| | Giles Chichester ir Paul Rübig PPE-DE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Giles Chichester ir Paul Rübig PPE-DE frakcijos vardu,

| | Reino Paasilinna PSE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Reino Paasilinna PSE frakcijos vardu,

| | Fiona Hall ALDE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Fiona Hall ALDE frakcijos vardu,

| | Claude Turmes Verts/ALE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Claude Turmes Verts/ALE frakcijos vardu,

| | Umberto Guidoni GUE/NGL frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Umberto Guidoni GUE/NGL frakcijos vardu,

| | Roberta Angelilli UEN frakcijos vardu. |
| --- | --- |

Roberta Angelilli UEN frakcijos vardu.

Priimta (P6_TA(2005)0362).

(P6_TA(2005)0362).

Paaiškinimai dėl balsavimo:

Paaiškinimai dėl balsavimo:

| — | Robert Goebbels PSE frakcijos vardu pateikė 10 dalies žodinį pakeitimą, kuris buvo priimtas; |
| --- | --- |

—

Robert Goebbels PSE frakcijos vardu pateikė 10 dalies žodinį pakeitimą, kuris buvo priimtas;

| — | Claude Turmes Verts/ALE frakcijos vardu pateikė 15 dalies 6 įtraukos žodinį pakeitimą, kuris buvo priimtas. |
| --- | --- |

—

Claude Turmes Verts/ALE frakcijos vardu pateikė 15 dalies 6 įtraukos žodinį pakeitimą, kuris buvo priimtas.

6.3.   Jungtinių Tautų reforma ir Tūkstantmečio vystymosi tikslai (balsavimas)

(balsavimas)

Pasiūlymai dėl rezoliucijų B6-0483/2005, B6-0492/2005, B6-0493/2005, B6-0501/2005, B6-0507/2005 ir B6-0510/2005.

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 3.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 3.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS RC-B6-0483/2005

(keičiama B6-0483/2005, B6-0492/2005, B6-0493/2005, B6-0501/2005, B6-0507/2005 ir B6-0510/2005),

pateiktas šių Parlamento narių:

| | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon ir Simon Coveney PPE-DE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon ir Simon Coveney PPE-DE frakcijos vardu,

| | Glenys Kinnock, Pasqualina Napoletano ir Miguel Angel Martínez Martínez PSE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Glenys Kinnock, Pasqualina Napoletano ir Miguel Angel Martínez Martínez PSE frakcijos vardu,

| | Alexander Lambsdorff ir Lapo Pistelli ALDE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Alexander Lambsdorff ir Lapo Pistelli ALDE frakcijos vardu,

| | Marie Anne Isler Béguin, Raül Romeva i Rueda ir Frithjof Schmidt Verts/ALE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Marie Anne Isler Béguin, Raül Romeva i Rueda ir Frithjof Schmidt Verts/ALE frakcijos vardu,

| | André Brie ir Luisa Morgantini GUE/NGL frakcijos vardu, |
| --- | --- |

André Brie ir Luisa Morgantini GUE/NGL frakcijos vardu,

| | Inese Vaidere ir Guntars Krasts UEN frakcijos vardu. |
| --- | --- |

Inese Vaidere ir Guntars Krasts UEN frakcijos vardu.

Priimta (P6_TA(2005)0363).

(P6_TA(2005)0363).

Paaiškinimai dėl balsavimo:

Paaiškinimai dėl balsavimo:

| — | Alexander Lambsdorff ALDE frakcijos vardu pateikė 20 dalies žodinį pakeitimą, kuris buvo priimtas. |
| --- | --- |

—

Alexander Lambsdorff ALDE frakcijos vardu pateikė 20 dalies žodinį pakeitimą, kuris buvo priimtas.

6.4.   Baltarusija (balsavimas)

(balsavimas)

Pasiūlymai dėl rezoliucijų B6-0486/2005, B6-0488/2005, B6-0490/2005, B6-0494/2005, B6-0497/2005, B6-0503/2005 ir B6-0508/2005.

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 4.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 4.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS RC-B6-0486/2005

(keičiama B6-0486/2005, B6-0488/2005, B6-0490/2005, B6-0494/2005, B6-0497/2005 ir B6-0508/2005),

pateiktas šių Parlamento narių:

| | Barbara Kudrycka, Bogdan Klich, Árpád Duka-Zólyomi ir Karl von Wogau PPE-DE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Barbara Kudrycka, Bogdan Klich, Árpád Duka-Zólyomi ir Karl von Wogau PPE-DE frakcijos vardu,

| | Jan Marinus Wiersma, Józef Pinior ir Joseph Muscat PSE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Jan Marinus Wiersma, Józef Pinior ir Joseph Muscat PSE frakcijos vardu,

| | Janusz Onyszkiewicz ALDE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Janusz Onyszkiewicz ALDE frakcijos vardu,

| | Elisabeth Schroedter, Milan Horáček ir Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Elisabeth Schroedter, Milan Horáček ir Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE frakcijos vardu,

| | Bastiaan Belder IND/DEM frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Bastiaan Belder IND/DEM frakcijos vardu,

| | Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański ir Inese Vaidere UEN frakcijos vardu. |
| --- | --- |

Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański ir Inese Vaidere UEN frakcijos vardu.

Priimta (P6_TA(2005)0364).

(P6_TA(2005)0364).

(Pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0503/2005 yra anuliuojamas.)

6.5.   Sąjungos ir Indijos santykiai (balsavimas)

(balsavimas)

Pranešimas dėl ES ir Indijos santykių: strateginis bendradarbiavimas (2004/2169(INI)) — Užsienio reikalų komitetas.

Pranešėjas: Emilio Menéndez del Valle (A6-0256/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 5.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 5.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS

Priimta (P6_TA(2005)0365).

(P6_TA(2005)0365).

Paaiškinimai dėl balsavimo:

Paaiškinimai dėl balsavimo:

| — | Emilio Menéndez del Valle (pranešėjas) pateikė 10 dalies bei 17 dalies 2 punkto ir 20 pakeitimo žodinius pakeitimus, kurie buvo priimti. |
| --- | --- |

—

Emilio Menéndez del Valle (pranešėjas) pateikė 10 dalies bei 17 dalies 2 punkto ir 20 pakeitimo žodinius pakeitimus, kurie buvo priimti.

6.6.   Atsinaujinančios energijos dalis Sąjungoje (balsavimas)

(balsavimas)

Pranešimas dėl atsinaujinančios energijos dalies ES ir konkrečių veiksmų pasiūlymų (2004/2153(INI)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Claude Turmes (A6-0227/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 6.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 6.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS

Priimta (P6_TA(2005)0366).

(P6_TA(2005)0366).

6.7.   Iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių (balsavimas)

(balsavimas)

Pranešimas dėl Komisijos komunikato dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos: iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių – bendra atsakomybė (2004/2162(INI)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Ari Vatanen (A6-0225/2005).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 7.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 7.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS

Priimta (P6_TA(2005)0367).

(P6_TA(2005)0367).

7.   Paaiškinimai dėl balsavimo

Rašytiniai paaiškinimai dėl balsavimo:

Rašytiniai paaiškinimai dėl balsavimo:

Pagal Darbo tvarkos taisyklių 163 straipsnio 3 dalį raštu pateikti paaiškinimai dėl balsavimo įrašomi į šio posėdžio stenogramą.

8.   Balsavimo patikslinimai

Balsavimo patikslinimai pateikiami „Séance en direct“ tinklalapio „Résultats des votes (appels nominaux)/ Results of votes (roll-call votes)“ dalyje ir 2 priede „Balsavimo rezulatai“ (spausdintas variantas).

Dvi savaites nuo balsavimo dienos balsavimo patikslinimų elektroninis variantas Europarl svetainėje bus nuolat atnaujinamas.

Europarl

Vėliau balsavimo patikslinimo sąrašas nebus keičiamas, kadangi jis bus verčiamas ir skelbiamas Oficialiajame leidinyje.

9.   Tarybos bendrųjų pozicijų perdavimas

Pirmininkas, remdamasis Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 1 dalimi, pranešė, kad buvo gautos šios Tarybos bendrosios pozicijos su nurodytomis jas patvirtinti paskatinusiomis priežastimis ir Komisijos pozicija:

| — | 2005 m. liepos 18 d. Tarybos priimta bendroji pozicija siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (06273/2/2005 — 10896/2005 — COM(2005)0410 — C6-0297/2005 – 2003/0242(COD)),
  perduota atsakingam komitetui: ENVI; |
| --- | --- |

—

2005 m. liepos 18 d. Tarybos priimta bendroji pozicija siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (06273/2/2005 — 10896/2005 — COM(2005)0410 — C6-0297/2005 – 2003/0242(COD)),

perduota atsakingam komitetui: ENVI;

| — | 2005 m. rugsėjo 23 d. Tarybos priimta bendroji pozicija siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų, panaikinanti Tarybos direktyvą 93/76/EEB (10721/3/2005 — 03256/2005 — COM(2005)0455 — C6-0298/2005 – 2003/0300(COD)),
  perduota atsakingam komitetui: ITRE. |
| --- | --- |

—

2005 m. rugsėjo 23 d. Tarybos priimta bendroji pozicija siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų, panaikinanti Tarybos direktyvą 93/76/EEB (10721/3/2005 — 03256/2005 — COM(2005)0455 — C6-0298/2005 – 2003/0300(COD)),

perduota atsakingam komitetui: ITRE.

Trijų mėnesių terminas, per kurį Parlamentas turi patvirtinti savo poziciją, prasidės kitą dieną, t. y. 2005 9 30.

(Posėdis sustabdytas 12.40 val. ir atnaujintas 15.00 val.)

(Posėdis sustabdytas 12.40 val. ir atnaujintas 15.00 val.)

PIRMININKAVO: Manuel António dos SANTOS

Pirmininko pavaduotojas

10.   Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas

Ankstesnio posėdžio protokolas patvirtintas.

11.   Prašymas ginti Parlamento nario imunitetą

2005 m. rugsėjo 14 d. posėdyje Teisės reikalų komitetas išnagrinėjo prašymą ginti buvusio Europos Parlamento nario Jean-Charles Marchiani imunitetą baudžiamojoje byloje Paryžiaus Didžiosios instancijos teisme. Prašymas Parlamentui buvo pateiktas 2005 m. rugsėjo 8 d.

Po Speroni pranešimo žodžiu Teisės reikalų komitetas:

| — | priminė, kad Europos Parlamentas savo 2005 m. liepos 5 d. rezoliucijoje pareikalavo panaikinti arba atšaukti 2005 m. kovo 16 d. Prancūzijos Kasacinio teismo sprendimą ir bet kokiu atveju nutraukti bet kokį galimą faktinių ir teisinių pasekmių poveikį, kadangi priimant šį sprendimą Teismas nesivadovavo Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 10 straipsnio a dalimi, ir |
| --- | --- |

—

priminė, kad Europos Parlamentas savo 2005 m. liepos 5 d. rezoliucijoje pareikalavo panaikinti arba atšaukti 2005 m. kovo 16 d. Prancūzijos Kasacinio teismo sprendimą ir bet kokiu atveju nutraukti bet kokį galimą faktinių ir teisinių pasekmių poveikį, kadangi priimant šį sprendimą Teismas nesivadovavo Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 10 straipsnio a dalimi, ir

| — | paprašė Pirmininko atkreipti kompetentingų Prancūzijos valdžios institucijų dėmesį į tai, kad Prancūzijos Respublika pažeistų pirminę Bendrijos teisę, jei Paryžiaus Didžiosios instancijos teismas, kuris turi priimti sprendimą šioje byloje šių metų spalio 3 d., teistų J.-Ch. Marchiani vadovaudamasis neteisėtais ir todėl nepriimtinais įrodymais, t. y. informacija, paremta telefoninių pokalbių pasiklausymu, kai jis vykdė Europos Parlamento nario funkcijas. |
| --- | --- |

—

paprašė Pirmininko atkreipti kompetentingų Prancūzijos valdžios institucijų dėmesį į tai, kad Prancūzijos Respublika pažeistų pirminę Bendrijos teisę, jei Paryžiaus Didžiosios instancijos teismas, kuris turi priimti sprendimą šioje byloje šių metų spalio 3 d., teistų J.-Ch. Marchiani vadovaudamasis neteisėtais ir todėl nepriimtinais įrodymais, t. y. informacija, paremta telefoninių pokalbių pasiklausymu, kai jis vykdė Europos Parlamento nario funkcijas.

12.   Darbotvarkė

Pirmininkų sueiga nusprendė į būsimos sesijos, kuri vyks 2005 10 12 Briuselyje, darbotvarkę po pareiškimų dėl Irano įrašyti Tarybos ir Komisijos pareiškimus dėl Etiopijos.

Pateikimo terminas:

pasiūlymų dėl rezoliucijos — 2005 10 5, 12.00 val.

pakeitimų ir pasiūlymų dėl bendros rezoliucijos — 2005 10 10, 12.00 val.

13.   Bulgarijos ir Rumunijos stebėtojų skyrimas į Parlamento komitetus

Pirmininkas pranešė, kad Pirmininkų sueiga jam perdavė į Parlamento komitetus paskirtų stebėtojų sąrašą.

Šis sąrašas pateikiamas protokolo priede.

14.   ES ir Kinijos prekybinių santykių perspektyvos (diskusijų tęsinys)

(diskusijų tęsinys)

Kalbėjo: Jorgo Chatzimarkakis, Bastiaan Belder, Alexandra Dobolyi, Manolis Mavrommatis, Béla Glattfelder, Robert Sturdy, Nirj Deva ir László Kovács (Komisijos narys).

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 10 13.

2005 10 13

15.   Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų (diskusijos)

(diskusijos)

(Pasiūlymų dėl rezoliucijų pavadinimus ir autorius žiūrėti 2005 9 27 protokolo 3 punkte.)

(Pasiūlymų dėl rezoliucijų pavadinimus ir autorius žiūrėti 2005 9 27 protokolo 3 punkte.)

15.1.   Nepalas

Pasiūlymai dėl rezoliucijų B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 ir B6-0530/2005.

Neena Gill, Raül Romeva i Rueda, Esko Seppänen, Thomas Mann ir Elizabeth Lynne pristatė pasiūlymus dėl rezoliucijų.

Kalbėjo: Eija-Riitta Korhola PPE-DE frakcijos vardu, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg PSE frakcijos vardu, Glyn Ford ir László Kovács (Komisijos narys).

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 29 protokolo 16.1 punktas.

2005 9 29 protokolo 16.1 punktas

15.2.   Tunisas

Pasiūlymai dėl rezoliucijų B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 ir B6-0532/2005.

Véronique De Keyser, Raül Romeva i Rueda, Esko Seppänen, Charles Tannock ir Marios Matsakis pristatė pasiūlymus dėl rezoliucijų.

Kalbėjo: Alain Hutchinson PSE frakcijos vardu, Erik Meijer GUE/NGL frakcijos vardu, nepriklausoma Parlamento narė Irena Belohorská, Karin Scheele ir László Kovács (Komisijos narys).

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 29 protokolo 16.2 punktas.

2005 9 29 protokolo 16.2 punktas

15.3.   Voivodina

Pasiūlymai dėl rezoliucijų B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 ir B6-0534/2005.

Bastiaan Belder, Doris Pack, István Szent-Iványi, Erik Meijer ir Csaba Sándor Tabajdi pristatė pasiūlymus dėl rezoliucijų.

Kalbėjo: Zsolt László Becsey PPE-DE frakcijos vardu, Gyula Hegyi PSE frakcijos vardu, Ignasi Guardans Cambó ALDE frakcijos vardu, Jaromír Kohlíček GUE/NGL frakcijos vardu, nepriklausomas Parlamento narys Ryszard Czarnecki, Bernd Posselt, Kinga Gál, Árpád Duka-Zólyomi, Péter Olajos ir László Kovács (Komisijos narys).

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2005 9 29 protokolo 16.3 punktas.

2005 9 29 protokolo 16.3 punktas

16.   Balsavimui skirtas laikas

Balsavimo rezultatai (pakeitimai, atskiri balsavimai ir balsavimai dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių ir t.t.) pateikiami Protokolo I priede.

16.1.   Nepalas (balsavimas)

(balsavimas)

Pasiūlymai dėl rezoliucijų B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 ir B6-0530/2005.

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 8.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 8.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS RC-B6-0513/2005

(keičiama B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 ir B6-0530/2005),

pateiktas šių Parlamento narių:

| | Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack ir Zsolt László Becsey PPE-DE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack ir Zsolt László Becsey PPE-DE frakcijos vardu,

| | Pasqualina Napoletano ir Neena Gill PSE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano ir Neena Gill PSE frakcijos vardu,

| | Elizabeth Lynne ALDE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Elizabeth Lynne ALDE frakcijos vardu,

| | Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre ir Gérard Onesta Verts/ALE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre ir Gérard Onesta Verts/ALE frakcijos vardu,

| | Luisa Morgantini GUE/NGL frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Luisa Morgantini GUE/NGL frakcijos vardu,

| | Eoin Ryan ir Roberta Angelilli UEN frakcijos vardu. |
| --- | --- |

Eoin Ryan ir Roberta Angelilli UEN frakcijos vardu.

Priimta (P6_TA(2005)0368).

(P6_TA(2005)0368).

16.2.   Tunisas (balsavimas)

(balsavimas)

Pasiūlymai dėl rezoliucijų B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 ir B6-0532/2005

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 9.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 9.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS RC-B6-0512/2005

(keičiama B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 ir B6-0532/2005),

pateiktas šių Parlamento narių:

| | Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack ir Zsolt László Becsey PPE-DE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack ir Zsolt László Becsey PPE-DE frakcijos vardu,

| | Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson ir Véronique De Keyser PSE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson ir Véronique De Keyser PSE frakcijos vardu,

| | Philippe Morillon, Thierry Cornillet, Frédérique Ries ir Marios Matsakis ALDE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Philippe Morillon, Thierry Cornillet, Frédérique Ries ir Marios Matsakis ALDE frakcijos vardu,

| | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda ir Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda ir Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE frakcijos vardu,

| | Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto ir Umberto Guidoni GUE/NGL frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto ir Umberto Guidoni GUE/NGL frakcijos vardu,

| | Ģirts Valdis Kristovskis UEN frakcijos vardu. |
| --- | --- |

Ģirts Valdis Kristovskis UEN frakcijos vardu.

Priimta (P6_TA(2005)0369).

(P6_TA(2005)0369).

16.3.   Voivodina (balsavimas)

(balsavimas)

Pasiūlymai dėl rezoliucijų B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 ir B6-0534/2005.

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 10.)

(Balsavimo rezultatai: 1 priedas, punktas 10.)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS RC-B6-0518/2005

(keičiama B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 ir B6-0534/2005),

pateiktas šių Parlamento narių:

| | Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt ir Thomas Mann PPE-DE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt ir Thomas Mann PPE-DE frakcijos vardu,

| | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda, Jan Marinus Wiersma ir Csaba Sándor Tabajdi PSE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda, Jan Marinus Wiersma ir Csaba Sándor Tabajdi PSE frakcijos vardu,

| | István Szent-Iványi ir Jelko Kacin ALDE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

István Szent-Iványi ir Jelko Kacin ALDE frakcijos vardu,

| | Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk ir Angelika Beer Verts/ALE frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk ir Angelika Beer Verts/ALE frakcijos vardu,

| | André Brie, Jonas Sjöstedt, Erik Meijer ir Roberto Musacchio GUE/NGL frakcijos vardu, |
| --- | --- |

André Brie, Jonas Sjöstedt, Erik Meijer ir Roberto Musacchio GUE/NGL frakcijos vardu,

| | Bastiaan Belder IND/DEM frakcijos vardu, |
| --- | --- |

Bastiaan Belder IND/DEM frakcijos vardu,

| | Adriana Poli Bortone UEN frakcijos vardu. |
| --- | --- |

Adriana Poli Bortone UEN frakcijos vardu.

Priimta (P6_TA(2005)0370).

(P6_TA(2005)0370).

Kalbėjo dėl balsavimo:

Kalbėjo dėl balsavimo:

| — | Zsolt László Becsey pateikė E konstatuojamosios dalies žodinį pakeitimą, kuris buvo priimtas. |
| --- | --- |

—

Zsolt László Becsey pateikė E konstatuojamosios dalies žodinį pakeitimą, kuris buvo priimtas.

17.   Į registrą įrašyti rašytiniai pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis)

(Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis)

Parašų skaičius, surinktas už į registrą įrašytus rašytinius pareiškimus (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnio 3 dalis):

| Dokumento Nr. | Autorius | Parašai |
| --- | --- | --- |
| 38/2005 | Amalia Sartori | 329 |
| 39/2005 | Alessandra Mussolini | 3 |
| 40/2005 | Alessandra Mussolini | 13 |
| 41/2005 | Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou ir Grażyna Staniszewska | 405 |
| 42/2005 | Jean-Claude Martinez | 3 |
| 43/2005 | Jana Bobošíková, Miloslav Ransdorf, Jaromír Kohlíček, Sahra Wagenknecht ir Bogdan Golik | 18 |
| 44/2005 | Martin Callanan, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris ir Roger Helmer | 12 |
| 45/2005 | Chris Davies, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert ir Gary Titley | 126 |
| 46/2005 | Elspeth Attwooll, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert ir Gary Titley | 14 |
| 47/2005 | James Hugh Allister | 5 |
| 48/2005 | Richard Corbett | 38 |
| 49/2005 | Richard Corbett | 29 |
| 50/2005 | Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta ir Vasco Graça Moura | 101 |
| 51/2005 | Silvana Koch-Mehrin | 36 |
| 52/2005 | David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn ir Robert Evans | 25 |
| 53/2005 | Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie ir Frédérique Ries | 35 |
| 54/2005 | Den Dover ir Kathy Sinnott | 22 |
| 55/2005 | Den Dover ir Kathy Sinnott | 22 |

Dokumento Nr.

Autorius

Parašai

38/2005

Amalia Sartori

329

39/2005

Alessandra Mussolini

3

40/2005

Alessandra Mussolini

13

41/2005

Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou ir Grażyna Staniszewska

405

42/2005

Jean-Claude Martinez

3

43/2005

Jana Bobošíková, Miloslav Ransdorf, Jaromír Kohlíček, Sahra Wagenknecht ir Bogdan Golik

18

44/2005

Martin Callanan, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris ir Roger Helmer

12

45/2005

Chris Davies, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert ir Gary Titley

126

46/2005

Elspeth Attwooll, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert ir Gary Titley

14

47/2005

James Hugh Allister

5

48/2005

Richard Corbett

38

49/2005

Richard Corbett

29

50/2005

Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta ir Vasco Graça Moura

101

51/2005

Silvana Koch-Mehrin

36

52/2005

David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn ir Robert Evans

25

53/2005

Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie ir Frédérique Ries

35

54/2005

Den Dover ir Kathy Sinnott

22

55/2005

Den Dover ir Kathy Sinnott

22

18.   Sprendimai dėl kai kurių dokumentų

Leidimas rengti pranešimus savo iniciatyva (Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnis)

Leidimas rengti pranešimus savo iniciatyva (Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnis)

AFET komitetas:

| — | Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. EU-China relations (2005/2161(INI))
  (nuomonė: INTA, ECON). |
| --- | --- |

—

Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. EU-China relations (2005/2161(INI))

(nuomonė: INTA, ECON).

DEVE komitetas:

| — | Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. The development impact of economic partnership agreements (2005/2162(INI))
  (nuomonė: INTA). |
| --- | --- |

—

Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. The development impact of economic partnership agreements (2005/2162(INI))

(nuomonė: INTA).

CONT komitetas:

| — | Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. Recovery of Community funds (2005/2163(INI)). |
| --- | --- |

—

Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. Recovery of Community funds (2005/2163(INI)).

ECON komitetas:

| — | Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. Public finances in EMU (2005/2166(INI))
  (nuomonė: BUDG). |
| --- | --- |

—

Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. Public finances in EMU (2005/2166(INI))

(nuomonė: BUDG).

| — | Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. State aid reform 2005-2009 (2005/2165(INI))
  (nuomonė: EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI). |
| --- | --- |

—

Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. State aid reform 2005-2009 (2005/2165(INI))

(nuomonė: EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI).

ITRE komitetas:

| — | Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. A European information society for growth and employment (2005/2167(INI))
  (nuomonė: ECON, EMPL, CULT, FEMM) |
| --- | --- |

—

Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. A European information society for growth and employment (2005/2167(INI))

(nuomonė: ECON, EMPL, CULT, FEMM)

TRAN komitetas:

| — | Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. The deployment of the European rail signalling system ERTMS/ETCS (2005/2168(INI)) |
| --- | --- |

—

Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. The deployment of the European rail signalling system ERTMS/ETCS (2005/2168(INI))

LIBE komitetas:

| — | Šiuo metu šios antraštes visomis kalbomis nera. Compliance with the Charter of Fundamental Rights in Commission legislative proposals: methodology for systematic and rigorous monitoring (2005/2169(INI))
  (nuomonė: AFCO). |
| --- | --- |

—

Šiuo metu šios antraštes visomis kalbomis nera. Compliance with the Charter of Fundamental Rights in Commission legislative proposals: methodology for systematic and rigorous monitoring (2005/2169(INI))

(nuomonė: AFCO).

FEMM komitetas:

| — | Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. The situation of Roma women in the European Union (2005/2164(INI)) |
| --- | --- |

—

Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. The situation of Roma women in the European Union (2005/2164(INI))

Sprendimas rengti pranešimą savo iniciatyva (Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 3 dalis)

Sprendimas rengti pranešimą savo iniciatyva (Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 3 dalis)

LIBE komitetas:

| — | Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. Evaluation of the European arrest warrant (2005/2175(INI)). |
| --- | --- |

—

Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. Evaluation of the European arrest warrant (2005/2175(INI)).

Perdavimas komitetui

Perdavimas komitetui

ECON komitetas:

| — | Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. Better lawmaking 2004: application of the principle of subsidiarity — 12th annual report (2005/2055(INI))
  perduota atsakingam komitetui: JURI
  (nuomonė: ECON). |
| --- | --- |

—

Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. Better lawmaking 2004: application of the principle of subsidiarity — 12th annual report (2005/2055(INI))

perduota atsakingam komitetui: JURI

(nuomonė: ECON).

JURI komitetas:

| — | Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. Transatlantic relations (2005/2056(INI))
  perduota atsakingam komitetui: AFET
  (nuomonė: INTA, JURI, LIBE). |
| --- | --- |

—

Šiuo metu šios antraštės visomis kalbomis nėra. Transatlantic relations (2005/2056(INI))

perduota atsakingam komitetui: AFET

(nuomonė: INTA, JURI, LIBE).

ECON komitetas:

| — | Vidaus rinką reglamentuojančių galiojančių teisės aktų įgyvendinimas, pasekmės ir reikšmė (2004/2224(INI))
  perduota atsakingam komitetui: IMCO
  nuomonė: ECON, JURI |
| --- | --- |

—

Vidaus rinką reglamentuojančių galiojančių teisės aktų įgyvendinimas, pasekmės ir reikšmė (2004/2224(INI))

perduota atsakingam komitetui: IMCO

nuomonė: ECON, JURI

Glaudesnis komitetų bendradarbiavimas

Glaudesnis komitetų bendradarbiavimas

LIBE komitetas:

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS))
  (nuomonė: BUDG, CULT, AFCO, FEMM)
  Glaudesnis komitetų bendradarbiavimas LIBE, AFET
  (Atsižvelgiant į 2005 9 22 Pirmininkų sueigos sprendimą) |
| --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS))

(nuomonė: BUDG, CULT, AFCO, FEMM)

Glaudesnis komitetų bendradarbiavimas LIBE, AFET

(Atsižvelgiant į 2005 9 22 Pirmininkų sueigos sprendimą)

19.   Posėdžio metu priimtų aktų perdavimas

Remiantis Darbo tvarkos taisyklių 172 straipsnio 2 dalimi, šios dienos posėdžio protokolas bus pateiktas Parlamentui patvirtinti kito posėdžio pradžioje.

Parlamentui sutinkant, priimti aktai bus nedelsiant perduoti atitinkamoms institucijoms.

20.   Kitų posėdžių kalendorinis planas

Kiti posėdžiai vyks 2005 10 12 ir 2005 10 13.

21.   Sesijos atidėjimas

Europos Parlamento sesija buvo atidėta.

Posėdis baigtas 16.50 val.

Julian Priestley

Generalinis sekretorius

Alejo Vidal-Quadras Roca

Pirmininko pavaduotojas

---

DALYVIŲ SĄRAŠAS

Pasirašė:

Adamou, Allister, Alvaro, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Atkins, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Barsi-Pataky, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bersani, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Fjellner, Flasarová, Flautre, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Őry, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Seeberg, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Stebėtojai

Anastase Roberta Alma, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Buruiană Aprodu Daniela, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Iacob Ridzi Monica Maria, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Zgonea Valeriu Ştefan

---

PRIEDAS I

Į PARLAMENTO KOMITETUS PASKIRTŲ STEBĖTOJŲ SĄRAŠAS

C01 —   Užsienio reikalų komitetas

Stebėtojai 7

| PPE-DE | ABADJIEV Dimitar
  ANASTASE Roberta |
| --- | --- |
| ALDE | CIOROIANU Adrian Mihai Alma
  ILCHEV Stanimir |
| PSE | PAŞCU Ioan Mircea
  VIGENIN Kristian |
| NI | MIHĂESCU Eugen |

PPE-DE

ABADJIEV Dimitar

ANASTASE Roberta

ALDE

CIOROIANU Adrian Mihai Alma

ILCHEV Stanimir

PSE

PAŞCU Ioan Mircea

VIGENIN Kristian

NI

MIHĂESCU Eugen

C04 —   Biudžeto komitetas

Stebėtojai 5

| PPE-DE | DIMITROV Martin
  IACOB RIDZI Monica Maria |
| --- | --- |
| PSE | ZGONEA Valeriu Ştefan |
| ALDE | SHOULEVA Lydia |
| NI | POPEANGĂ Petre |

PPE-DE

DIMITROV Martin

IACOB RIDZI Monica Maria

PSE

ZGONEA Valeriu Ştefan

ALDE

SHOULEVA Lydia

NI

POPEANGĂ Petre

C06 —   Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas

Stebėtojai 4

| PPE-DE | CAPPONE Maria |
| --- | --- |
| PSE | CREŢU Corina
  KIRILOV Evgeni |
| NI | HOGEA Vlad Gabriel |

PPE-DE

CAPPONE Maria

PSE

CREŢU Corina

KIRILOV Evgeni

NI

HOGEA Vlad Gabriel

C07 —   Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas

Stebėtojai 1

| PSE | ATHANASIU Alexandru |
| --- | --- |

PSE

ATHANASIU Alexandru

C08 —   Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas

Stebėtojai 4

| PPE-DE | TÎRLE Radu |
| --- | --- |
| PSE | SÂRBU Daciana Octavia |
| ALDE | BĂRBULEŢIU Tiberiu
  PARVANOVA Antonyia |

PPE-DE

TÎRLE Radu

PSE

SÂRBU Daciana Octavia

ALDE

BĂRBULEŢIU Tiberiu

PARVANOVA Antonyia

C09 —   Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas

Stebėtojai 3

| PSE | PAPARIZOV Atanas Atanassov |
| --- | --- |
| ALDE | CIORNEI Silvia |
| NI | DUCA Viorel Senior |

PSE

PAPARIZOV Atanas Atanassov

ALDE

CIORNEI Silvia

NI

DUCA Viorel Senior

C10 —   Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas

Stebėtojai 4

| PSE | BLIZNASHKI Georgi
  CREŢU Gabriela |
| --- | --- |
| ALDE | ALI Nedzhmi
  SILAGHI Ovidiu Ioan |

PSE

BLIZNASHKI Georgi

CREŢU Gabriela

ALDE

ALI Nedzhmi

SILAGHI Ovidiu Ioan

C11 —   Comisión de Transportes y Turismo

Stebėtojai 2

| PSE | SEVERIN Adrian |
| --- | --- |
| ALDE | BECŞENESCU Dumitru |

PSE

SEVERIN Adrian

ALDE

BECŞENESCU Dumitru

C12 —   Regioninės plėtros komitetas

Stebėtojai 6

| PPE-DE | PETRE Maria
  SOFIANSKI Stefan |
| --- | --- |
| PSE | DÎNCU Vasile |
| ALDE | HUSMENOVA Filiz
  MORŢUN Alexandru Ioan |
| NI | STOYANOV Dimitar |

PPE-DE

PETRE Maria

SOFIANSKI Stefan

PSE

DÎNCU Vasile

ALDE

HUSMENOVA Filiz

MORŢUN Alexandru Ioan

NI

STOYANOV Dimitar

C13 —   Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas

Stebėtojai 5

| PPE-DE | KELEMEN Atilla Béla Ladislau |
| --- | --- |
| PSE | PODGOREAN Radu |
| ALDE | COŞEA Dumitru Gheorghe Mircea
  KAZAK Tchetin |
| NI | BURUIANĂ APRODU Daniela |

PPE-DE

KELEMEN Atilla Béla Ladislau

PSE

PODGOREAN Radu

ALDE

COŞEA Dumitru Gheorghe Mircea

KAZAK Tchetin

NI

BURUIANĂ APRODU Daniela

C15 —   Kultūros ir švietimo komitetas

Stebėtojai 3

| PPE-DE | GANŢ Ovidiu Victor
  KÓNYA HAMAR Sándor |
| --- | --- |
| ALDE | MUSCĂ Monica Octavia |

PPE-DE

GANŢ Ovidiu Victor

KÓNYA HAMAR Sándor

ALDE

MUSCĂ Monica Octavia

C16 —   Teisės reikalų komitetas

Stebėtojai 2

| PSE | ARABADJIEV Alexander
  DUMITRESCU Cristian |
| --- | --- |

PSE

ARABADJIEV Alexander

DUMITRESCU Cristian

C17 —   Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas

Stebėtojai 6

| PPE-DE | MARINESCU Marian Jean
  SZABÓ Károly Ferenc |
| --- | --- |
| PSE | CORLĂŢEAN Titus
  IVANOVA Iglika |
| ALDE | CHRISTOVA Christina Velcheva
  POPA Nicolae Vlad |

PPE-DE

MARINESCU Marian Jean

SZABÓ Károly Ferenc

PSE

CORLĂŢEAN Titus

IVANOVA Iglika

ALDE

CHRISTOVA Christina Velcheva

POPA Nicolae Vlad

C18 —   Konstitucinių reikalų komitetas

Stebėtojai 1

| PSE | NICOLAE Şerban |
| --- | --- |

PSE

NICOLAE Şerban

---

II PRIEDAS

BALSAVIMO REZULTATAI

Santrumpos ir simboliai

| + | priimta |
| --- | --- |
| - | atmesta |
| ↓ | atkrito |
| A | A |
| VB (..., ..., ...) | vardinis balsavimas (už, prieš, susilaikė) |
| EB (..., ..., ...) | elektroninis balsavimas (už, prieš, susilaikė) |
| dal | balsavimas dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių |
| atsk. | atskiras balsavimas |
| pak. | pakeitimas |
| KP | kompromisinis pakeitimas |
| AD | atitinkama dalis |
| NP | naikinantis pakeitimas |
| = | tapatūs pakeitimai |
| dalis | dalis |
| str. | straipsnis |
| konst. | konstatuojamoji dalis |
| PR | pasiūlymas dėl rezoliucijos |
| BPR | bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos |
| SB | slaptas balsavimas |

+

priimta

-

atmesta

↓

atkrito

A

A

VB (..., ..., ...)

vardinis balsavimas (už, prieš, susilaikė)

EB (..., ..., ...)

elektroninis balsavimas (už, prieš, susilaikė)

dal

balsavimas dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

atsk.

atskiras balsavimas

pak.

pakeitimas

KP

kompromisinis pakeitimas

AD

atitinkama dalis

NP

naikinantis pakeitimas

=

tapatūs pakeitimai

dalis

dalis

str.

straipsnis

konst.

konstatuojamoji dalis

PR

pasiūlymas dėl rezoliucijos

BPR

bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos

SB

slaptas balsavimas

1.   Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimas

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0489/2005, 0511/2005, 0514/2005, 0515/2005, 0516/2005 ir 0517/2005

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos RC-B6-0489/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | | + | |
| Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų |
| B6-0489/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0511/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0514/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0515/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0516/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0517/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos RC-B6-0489/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

+

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

B6-0489/2005

PPE-DE

↓

B6-0511/2005

PSE

↓

B6-0514/2005

ALDE

↓

B6-0515/2005

Verts/ALE

↓

B6-0516/2005

UEN

↓

B6-0517/2005

GUE/NGL

↓

2.   Nafta

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0481/2005, 0482/2005, 0491/2005, 0499/2005, 0506/2005 ir 0509/2005

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0481/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| 8 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| po 9 dalies | 1 | PSE | | - | |
| 10 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | pakeista žodžiu |
| 15 dalies 6 įtrauka | § | originalus tekstas | atsk. | + | pakeista žodžiu |
| po 15 dalies 7 įtraukos | 2 | PSE | | + | |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | | + | |
| Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų |
| B6-0481/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0482/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0491/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0499/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0506/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0509/2005 | | PSE | | ↓ | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0481/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

8 dalis

§

originalus tekstas

atsk.

+

po 9 dalies

1

PSE

-

10 dalis

§

originalus tekstas

atsk.

+

pakeista žodžiu

15 dalies 6 įtrauka

§

originalus tekstas

atsk.

+

pakeista žodžiu

po 15 dalies 7 įtraukos

2

PSE

+

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

+

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

B6-0481/2005

ALDE

↓

B6-0482/2005

Verts/ALE

↓

B6-0491/2005

UEN

↓

B6-0499/2005

GUE/NGL

↓

B6-0506/2005

PPE-DE

↓

B6-0509/2005

PSE

↓

Sophia IN 'T VELD ir Romano PRODI taip pat pasirašė bendrą pasiūlymą dėl rezoliucijos ALDE frakcijos vardu.

Prašymas balsuoti atskirai

PSE : 8 ir 10 dalys.

Verts/ALE: 15 dalies 6 įtrauka.

Įvairūs

M. PSE frakcijos vardu A. Goebbels pateikė tokį 10 dalies žodinį pakeitimą:

ragina Komisiją ir toliau stebėti apsidraudimo nuo kainų pokyčio fondą (angl. hedge funds);
  bei išanalizuoti būdus, kuriais padidintas skaidrumas galėtų prisidėti prie stabilesnės naftos produktų rinkos.

M. ALDE frakcijos vardu C. Turmes pateikė tokį 15 dalies 6 įtraukos žodinį pakeitimą:

| „— | pateikti pasiūlymus
  automobilių gamintojams kurti visų pirma mažiau teršiančius aplinką bei mažiau benzino naudojančius automobilius;“ |
| --- | --- |

„—

pateikti pasiūlymus
  automobilių gamintojams kurti visų pirma mažiau teršiančius aplinką bei mažiau benzino naudojančius automobilius;“

3.   Jungtinių tautų reforma ir Tūkstantmečio vystymosi tikslai

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0483/2005, 0492/2005, 0493/2205, 0501/2005, 0507/2005 ir 0510/2005

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0483/2005, 0492/2005, 0493/2205, 0501/2005, 0507/2005 ir 0510/2005

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0483/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| 3 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po 5 dalies | 3 | PSE | | - | |
| po 7 dalies | 4 | PPE-DE | | + | |
| 19 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2/VB | + | 423, 93, 27 |
| 20 dalis | § | originalus tekstas | | + | pakeista žodžiu |
| 21 dalis | § | originalus tekstas | VB | + | 455, 48, 45 |
| po 21 dalies | 5 | PSE | | A | |
| B konstatuojamoji dalis | 1 | PSE | VB | - | 232, 303, 13 |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | | + | |
| Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų |
| B6-0483/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0492/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0493/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0501/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0507/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0510/2005 | | PSE | | ↓ | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0483/2005

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0483/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

3 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

po 5 dalies

3

PSE

-

po 7 dalies

4

PPE-DE

+

19 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2/VB

+

423, 93, 27

20 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

+

pakeista žodžiu

pakeista žodžiu

21 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

VB

+

455, 48, 45

po 21 dalies

5

PSE

A

B konstatuojamoji dalis

1

PSE

VB

-

232, 303, 13

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

+

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

B6-0483/2005

Verts/ALE

↓

B6-0492/2005

UEN

↓

B6-0493/2005

PPE-DE

↓

B6-0501/2005

GUE/NGL

↓

B6-0507/2005

ALDE

↓

B6-0510/2005

PSE

↓

2a pakeitimas laikomas negaliojančiu.

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

IND/DEM: 21 dalis.

PPE-DE: 19 dalies 2 punktas, 1 pakeitimas.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

3 §

3 §

1 dalis:„pritaria tam, kad būtų pripažinta ... šių nusikaltimų“.

1 dalis:

2 dalis:„taip pat pabrėžia ... atsakomybėn - svarbą“.

2 dalis:

PPE-DE, PSE

19 §

19 §

1 dalis:„apgailestauja dėl to, kad nebuvo ... veiksmingumą;“.

1 dalis:

2 dalis:„primena ... tokiai vietai užimti;“.

2 dalis:

Įvairūs

Įvairūs

M. ALDE frakcijos vardu A. Lambsdorff pateikė tokį 20 dalies žodinį pakeitimą:

| 20. | remia ir palankiai vertina naująjį JT įsipareigojimą dėl Demokratijos fondo, kuris yra svarbi priemonė siekiant skatinti demokratiją pasaulyje, ir ragina Komisiją bei valstybes nares politinėmis ir finansinėmis priemonėmis visapusiškai remti šį projektą;
  dar kartą patvirtiną savo įsitikinimą, kad pačioms JT reikia gerokai padidinti demokratiją jos struktūrose, todėl pabrėžia savo raginimą sudaryti pagrindinę demokratijos grupę JT Generalinėje asamblėjoje. |
| --- | --- |

20.

20

remia ir palankiai vertina naująjį JT įsipareigojimą dėl Demokratijos fondo, kuris yra svarbi priemonė siekiant skatinti demokratiją pasaulyje, ir ragina Komisiją bei valstybes nares politinėmis ir finansinėmis priemonėmis visapusiškai remti šį projektą;
  dar kartą patvirtiną savo įsitikinimą, kad pačioms JT reikia gerokai padidinti demokratiją jos struktūrose, todėl pabrėžia savo raginimą sudaryti pagrindinę demokratijos grupę JT Generalinėje asamblėjoje.

dar kartą patvirtiną savo įsitikinimą, kad pačioms JT reikia gerokai padidinti demokratiją jos struktūrose, todėl pabrėžia savo raginimą sudaryti pagrindinę demokratijos grupę JT Generalinėje asamblėjoje.

4.   Baltarusija

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0486/2005, 0488/2005, 0490/2005, 0494/2005, 0497/2005, 0503/2005 ir 0508/2005

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0486/2005, 0488/2005, 0490/2005, 0494/2005, 0497/2005, 0503/2005 ir 0508/2005

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos RC-B6-0486/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN) |
| 12 dalis | 1 | Verts/ALE | | + | žiūrėti toliau |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | | + | |
| Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų |
| B6-0486/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0488/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0490/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0494/2005 | | IND/DEM | | ↓ | |
| B6-0497/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0503/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0508/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos RC-B6-0486/2005

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos RC-B6-0486/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN)

12 dalis

1

Verts/ALE

+

žiūrėti toliau

žiūrėti toliau

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

+

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

B6-0486/2005

ALDE

↓

B6-0488/2005

PPE-DE

↓

B6-0490/2005

PSE

↓

B6-0494/2005

IND/DEM

↓

B6-0497/2005

UEN

↓

B6-0503/2005

GUE/NGL

↓

B6-0508/2005

Verts/ALE

↓

1 pakeitime pavartotas terminas „Europos kaimynystės programa“ turi būti suprantamas kaip „Europos kaimynystės politika“.

5.   Sąjungos ir Indijos santykiai

Pranešimas: Emilio MENÉNDEZ DEL VALLE (A6-0256/2005)

Pranešimas: Emilio MENÉNDEZ DEL VALLE (A6-0256/2005)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 dalis | 12 | PSE | | A | |
| po 2 dalies | 1 | PPE-DE | | + | |
| 4 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po 5 dalies | 7 | PPE-DE | | + | |
| 8 | PPE-DE | | + | |
| 10 dalis | § | originalus tekstas | | + | pakeista žodžiu |
| 18 | Verts/ALE | | ↓ | |
| 11 dalis | 13 | PSE | | + | |
| po 11 dalies | 14 | PSE | | + | |
| 13 dalis | 15 | PSE | | + | |
| 14 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 17 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2/VB | + | 483, 48, 19


  pakeista žodžiu |
| po 17 dalies | 16 | PSE | | + | |
| 31 dalis | 2 | PPE-DE | | + | |
| § | originalus tekstas | atsk. | ↓ | |
| 37 dalis | 19NP | Verts/ALE | | - | |
| 40 dalis | 3 | PPE-DE | | + | |
| po 43 dalies | 4 | PPE-DE | | + | |
| 5 | PPE-DE | EB | - | 114, 403, 22 |
| 58 dalis | 20 | Verts/ALE | dal. | | |
| originalas | + | |
| pridėjo | + | žodinis pakeitimas |
| § | originalus tekstas | atsk. | ↓ | |
| 64 dalis | 21 | Verts/ALE | | - | |
| po 64 dalies | 22 | Verts/ALE | | + | |
| po 72 dalies | 9 | IND/DEM | | - | |
| 74 dalis | 17NP | PSE | EB | + | 482, 36, 14 |
| 82 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 84 dalis | 6 | PPE-DE | | + | |
| po 4 nurodomosios dalies | 10 | PSE | | + | |
| 11 | PSE | | + | |
| H konstatuojamoji dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

2 dalis

12

PSE

A

po 2 dalies

1

PPE-DE

+

4 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

po 5 dalies

7

PPE-DE

+

8

PPE-DE

+

10 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

+

pakeista žodžiu

pakeista žodžiu

18

Verts/ALE

↓

11 dalis

13

PSE

+

po 11 dalies

14

PSE

+

13 dalis

15

PSE

+

14 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

17 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2/VB

+

483, 48, 19

pakeista žodžiu

pakeista žodžiu

po 17 dalies

16

PSE

+

31 dalis

2

PPE-DE

+

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

↓

37 dalis

19NP

Verts/ALE

-

40 dalis

3

PPE-DE

+

po 43 dalies

4

PPE-DE

+

5

PPE-DE

EB

-

114, 403, 22

58 dalis

20

Verts/ALE

dal.

originalas

+

pridėjo

+

žodinis pakeitimas

žodinis pakeitimas

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

↓

64 dalis

21

Verts/ALE

-

po 64 dalies

22

Verts/ALE

+

po 72 dalies

9

IND/DEM

-

74 dalis

17NP

PSE

EB

+

482, 36, 14

82 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

84 dalis

6

PPE-DE

+

po 4 nurodomosios dalies

10

PSE

+

11

PSE

+

H konstatuojamoji dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

+

+

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

IND/DEM: 17 dalies 2 punktas.

Prašymas balsuoti atskirai

Prašymas balsuoti atskirai

IND/DEM: H konstatuojamoji dalis.

Verts/ALE: 58 dalis.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

IND/DEM:

4 §

4 §

1 dalis:„ypač palankiai vertina ... ES ir Indijos“.

1 dalis:

2 dalis:„kuriuo suteikiama... ir Kanada“.

2 dalis:

14 §

14 §

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „taip pat įvairiapusio pasaulio būtinybę“.

1 dalis:

2 dalis: šie žodžiai.

2 dalis:

17 §

17 §

1 dalis:„mano, kad ... sąjungos privalumus“.

1 dalis:

2 dalis:„įskaitant bendrosios užsienio ir saugumo politikos pažangą ... naujoji Europos konstitucija“.

2 dalis:

82 §

82 §

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „ir Izraeliu“.

1 dalis:

2 dalis: šie žodžiai.

2 dalis:

Verts/ALE

20 pakeitimas

20 pakeitimas

1 dalis:„ragina ... šioje srityje“.

1 dalis:

2 dalis:„taip pat ragina Komisiją ... atsinaujinančios energijos srityje;“ (žodinis pakeitimas).

2 dalis:

Įvairūs

Įvairūs

Pranešėjas pateikė tokius pakeitimus žodžiu:

—   10 dalies

—

10 dalies

| „10. | ragina Komisiją ir Tarybą nedelsiant pradėti dirbti kartu su Indijos vyriausybe siekiant pagerinti nuskriaustų visuomenės sluoksnių, ypač moterų, vaikų ir nepalankioje padėtyje atsidūrusių asmenų grupių, pavyzdžiui, dalitsių ir adivasių, padėtį,
  ir ragina, kad bet kokie būsimi tokio pobūdžio veiksmai prisidėtų prie diskriminacijos lyties, rasės ar kastos požiūriu panaikinimo, nepriklausomai nuo to, kur tokia diskriminacija pasireikštų;
  .“ |
| --- | --- |

„10.

ragina Komisiją ir Tarybą nedelsiant pradėti dirbti kartu su Indijos vyriausybe siekiant pagerinti nuskriaustų visuomenės sluoksnių, ypač moterų, vaikų ir nepalankioje padėtyje atsidūrusių asmenų grupių, pavyzdžiui, dalitsių ir adivasių, padėtį,
  ir ragina, kad bet kokie būsimi tokio pobūdžio veiksmai prisidėtų prie diskriminacijos lyties, rasės ar kastos požiūriu panaikinimo, nepriklausomai nuo to, kur tokia diskriminacija pasireikštų;
  .“

—   17 dalies

—

17 dalies

2 punkto

„įskaitant pažangą bendrosios užsienio ir saugumo politikos srityse, kuri
  atsirastų
  po naujosios Europos konstitucijos įsigaliojimo;“.

—   20 pakeitimo

—

20 pakeitimo

| „20. | ragina valstybes nares, potencialiai galinčias bendradarbiauti civiliniame branduolinės energijos panaudojime, atkreipti dėmesį į milžiniškus ir vis didėjančius Indijos energetinius poreikius ir priimti sprendimą dėl galimo stipresnio bendradarbiavimo su Indija šioje srityje;
  taip pat ragina Komisiją, valstybes nares ir Indiją sustiprinti bendradarbiavimą atsinaujinančios energijos srityje;.“ |
| --- | --- |

„20.

ragina valstybes nares, potencialiai galinčias bendradarbiauti civiliniame branduolinės energijos panaudojime, atkreipti dėmesį į milžiniškus ir vis didėjančius Indijos energetinius poreikius ir priimti sprendimą dėl galimo stipresnio bendradarbiavimo su Indija šioje srityje;
  taip pat ragina Komisiją, valstybes nares ir Indiją sustiprinti bendradarbiavimą atsinaujinančios energijos srityje;.“

6.   Atsinaujinančių energijos šaltinių dalis Sąjungoje

Pranešimas: Claude TURMES (A6-0227/2005)

Pranešimas: Claude TURMES (A6-0227/2005)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 dalis | 25 | PPE-DE | EB | - | 254, 288, 11 |
| po 3 dalies | 32 | PPE-DE, ALDE | VB | + | 282, 247, 28 |
| 38 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| 6 dalis | 18=
  26= | Verts/ALE, PSE, ALDE
  GUE/NGL, PPE-DE, ALDE | | + | |
| po 9 dalies | 7 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | VB | + | 550, 11, 2 |
| 5 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 6 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 10 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 13 dalis | 8 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 15 dalis | 19 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | EB | + | 316, 228, 6 |
| § | originalus tekstas | atsk. | ↓ | |
| 16 dalis | § | originalus tekstas | - | | įrašytas po esamos 62 dalies |
| 17 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 21 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po 21 dalies | 9 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 10 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 23 dalis | 1 | PSE | | + | |
| 27 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| 25 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EB | + | 320, 235, 13 |
| po 25 dalies | 42 | PPE-DE, ALDE | dal./VB | | |
| 1 | + | 496, 24, 14 |
| 2 | + | 315, 217, 20 |
| 43 | PPE-DE, ALDE | VB | + | 305, 241, 17 |
| 26 dalis | 34NP | PPE-DE | | - | |
| 29 dalis | 39 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| 30 dalis | 28 | PPE-DE | EB | - | 244, 304, 8 |
| 31 dalis | 29 | PPE-DE | | - | |
| 32 dalis | § | - | | | įrašytas po 42a dalies (naujas) |
| 20 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| 33 dalis | 30NP | PPE-DE | | - | |
| 38 dalis | 35/rev | PPE-DE, ALDE | | + | |
| 39 dalis | 31NP | PPE-DE | | - | |
| 21 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| po 40 dalies | 11 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 41 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 42 dalies a punktas | 12 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| po 42 dalies | 13 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 45 dalis | 14 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 46 dalis | 22 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | EB | + | 314, 238, 9 |
| po 46 dalies | 37 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| 47 dalis | 23NP | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| 48 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 416, 139, 10 |
| 51 dalis | § | originalus tekstas | VB | + | 541, 11, 8 |
| po 52 dalies | 40 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| 53 dalis | § | originalus tekstas | VB | + | 538, 23, 4 |
| po 55 dalies | 36 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| 60 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 61 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| po 61 dalies | 41 | PPE-DE | | + | |
| 62 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 63 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 65 dalis | 24 | PSE | | + | |
| § | originalus tekstas | | ↓ | |
| 69 dalis | 33 | PPE-DE | EB | - | 271, 285, 14 |
| 70 dalis | 15 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| po 84 dalies | 16 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 17 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| A konstatuojamoji dalis | 2NP | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| B konstatuojamoji dalis | 3NP | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| C konstatuojamoji dalis | 4NP | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

2 dalis

25

PPE-DE

EB

-

254, 288, 11

po 3 dalies

32

PPE-DE, ALDE

VB

+

282, 247, 28

38

PPE-DE, ALDE

+

6 dalis

18=

26=

Verts/ALE, PSE, ALDE

GUE/NGL, PPE-DE, ALDE

+

po 9 dalies

7

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

VB

+

550, 11, 2

5

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

6

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

10 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

13 dalis

8

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

15 dalis

19

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

EB

+

316, 228, 6

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

↓

16 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

-

įrašytas po esamos 62 dalies

įrašytas po esamos 62 dalies

17 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

21 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

po 21 dalies

9

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

10

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

23 dalis

1

PSE

+

27

PPE-DE, ALDE

+

25 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

3/EB

+

320, 235, 13

po 25 dalies

42

PPE-DE, ALDE

dal./VB

1

+

496, 24, 14

2

+

315, 217, 20

43

PPE-DE, ALDE

VB

+

305, 241, 17

26 dalis

34NP

PPE-DE

-

29 dalis

39

PPE-DE, ALDE

+

30 dalis

28

PPE-DE

EB

-

244, 304, 8

31 dalis

29

PPE-DE

-

32 dalis

§

-

įrašytas po 42a dalies (naujas)

įrašytas po 42a dalies (naujas)

20

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

33 dalis

30NP

PPE-DE

-

38 dalis

35/rev

PPE-DE, ALDE

+

39 dalis

31NP

PPE-DE

-

21

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

po 40 dalies

11

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

41 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

42 dalies a punktas

12

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

po 42 dalies

13

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

45 dalis

14

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

46 dalis

22

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

EB

+

314, 238, 9

po 46 dalies

37

PPE-DE, ALDE

+

47 dalis

23NP

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

48 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2/EB

+

416, 139, 10

51 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

VB

+

541, 11, 8

po 52 dalies

40

PPE-DE, ALDE

+

53 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

VB

+

538, 23, 4

po 55 dalies

36

PPE-DE, ALDE

+

60 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

61 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

po 61 dalies

41

PPE-DE

+

62 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

63 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

65 dalis

24

PSE

+

§

originalus tekstas

originalus tekstas

↓

69 dalis

33

PPE-DE

EB

-

271, 285, 14

70 dalis

15

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

po 84 dalies

16

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

17

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

A konstatuojamoji dalis

2NP

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

B konstatuojamoji dalis

3NP

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

C konstatuojamoji dalis

4NP

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

+

+

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

IND/DEM: dalis 53.

PPE-DE: 51 dalis, 7, 32, 42, 43 pakeitimai.

Prašymas balsuoti atskirai

Prašymas balsuoti atskirai

PPE-DE: 61 ir 63 dalys.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

IND/DEM

41 §

41 §

1 dalis:„atkreipia dėmesį į milžinišką ... energetinę sistemą“.

1 dalis:

2 dalis:„pažymi, kad ... atsinaujinančios energijos srityje“.

2 dalis:

PSE

42 pakeitimas

42 pakeitimas

1 dalis:„pabrėžia, kad kitaip negu ... taptų konkurencingi“.

1 dalis:

2 dalis:„šiuo atžvilgiu pažymi ... rinkos prieigos paskatomis“.

2 dalis:

PPE-DE

10 §

10 §

1 dalis: tekstas, išskyrus žodį „privalomus“.

1 dalis:

2 dalis:„privalomus“.

2 dalis:

17 §

17 §

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodį „privalomus“.

1 dalis:

2 dalis:„privalomus“.

2 dalis:

21 §

21 §

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodį „žymų“.

1 dalis:

2 dalis:„žymų“.

2 dalis:

25 §

25 §

1 dalis:„ragina Komisiją, išplėsti taikymo sritį 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo (Pastatų direktyvą)“.

1 dalis:

2 dalis:„visiems komerciniams pastatams ... atsinaujinančios energijos panaudojimą“.

2 dalis:

3 dalis:„ir pateikti pasiūlymą ... šildymo ir aušinimo srityse“.

3 dalis:

48 §

48 §

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodį „privalomus“.

1 dalis:

2 dalis:„privalomus“.

2 dalis:

60 §

60 §

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodį „naudojimui“.

1 dalis:

2 dalis: šie žodžiai.

2 dalis:

62 §

62 §

1 dalis:„pripažįsta, kad ... apsaugoti gamtą ir gaminti ekologiškai švarią energiją“.

1 dalis:

2 dalis:„tačiau pažymi, kad... nepadidintų maisto produktų importo į ES“.

2 dalis:

Įvairūs

Įvairūs

Verts/ALE frakcija pasiūlė šių dalių tvarkos pakeitimus:

| — | 16 dalis turėtų eiti po esamos 62 dalies, |
| --- | --- |

—

16 dalis turėtų eiti po esamos 62 dalies,

| — | 32 dalis turėtų eiti po esamos 42a dalies. |
| --- | --- |

—

32 dalis turėtų eiti po esamos 42a dalies.

7.   Iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių

Pranešimas: Ari VATANEN (A6-0225/2005)

Pranešimas: Ari VATANEN (A6-0225/2005)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po 5 dalies | 4 | PSE | EB | + | 313, 234, 5 |
| 9 | Verts/ALE | | - | |
| 7 dalis | § | originalus tekstas | VB | - | 211, 334, 9 |
| po 11 dalies | 5 | PSE | | + | |
| 12 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 13 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | - | 247, 265, 15 |
| 14 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po 14 dalies | 3 | PSE | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 19 dalis | 1/2rev | ALDE | | - | |
| 6 | PSE | dal./VB | | |
| 1 | + | 278, 255, 10 |
| 2 | - | 216, 307, 10 |
| § | originalus tekstas | | ↓ | |
| 21 dalis | 2 | ALDE | | + | |
| 22 dalis | 7/rev | PSE | VB | + | 284, 244, 6


  pridėjo |
| § | originalus tekstas | atsk. | ↓ | |
| 25 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 26 dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 35 dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 36 dalies 3 įtrauka | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 36 dalies 4 įtrauka | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| C konstatuojamoji dalis | 8 | Verts/ALE | | - | |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | VB | + | 453, 69, 14 |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

5 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

po 5 dalies

4

PSE

EB

+

313, 234, 5

9

Verts/ALE

-

7 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

VB

-

211, 334, 9

po 11 dalies

5

PSE

+

12 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

13 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2/EB

-

247, 265, 15

14 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

po 14 dalies

3

PSE

dal.

1

+

2

+

19 dalis

1/2rev

ALDE

-

6

PSE

dal./VB

1

+

278, 255, 10

2

-

216, 307, 10

§

originalus tekstas

originalus tekstas

↓

21 dalis

2

ALDE

+

22 dalis

7/rev

PSE

VB

+

284, 244, 6

pridėjo

pridėjo

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

↓

25 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

26 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

35 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

36 dalies 3 įtrauka

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

36 dalies 4 įtrauka

§

originalus tekstas

originalus tekstas

atsk.

+

C konstatuojamoji dalis

8

Verts/ALE

-

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

VB

+

453, 69, 14

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

PPE-DE: galutinis balsavimas.

IND/DEM: 7 dalis.

PSE: 6 ir 7 pakeitimai.

Prašymas balsuoti atskirai

Prašymas balsuoti atskirai

ALDE: 7 dalis.

Verts/ALE: 7, 25 ir 35 dalys.

PPE-DE: 7, 25 dalys ir 36 dalies 3 ir 4 įtraukos.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

PPE-DE

5 §

5 §

1 dalis:„ragina Komisiją ... sužalojimų atvejų“.

1 dalis:

2 dalis:„(nulinė vizija)“.

2 dalis:

12 §

12 §

1 dalis:„yra įsitikinęs ... kelio ženklus)“.

1 dalis:

2 dalis:„kartu su skatinamosiomis ... ilgalaikių rezultatų“.

2 dalis:

13 §

13 §

1 dalis:„ragina Komisiją ... didesnės rizikos grupes“.

1 dalis:

2 dalis:„kaip antai ... jaunesnius nei 25 metų amžiaus“.

2 dalis:

14 §

14 §

1 dalis:„mano, kad ... neprisisegus saugos diržų“.

1 dalis:

2 dalis:„ragina greitai įvesti ... jų vairavimo įgūdžius“.

2 dalis:

26 §

26 §

1 dalis:„įpareigoja Komisiją ... (TEN-T) ... (TEN-T)“.

1 dalis:

2 dalis:„siūlo suderinti ... informacines sistemas“.

2 dalis:

3 pakeitimas

3 pakeitimas

1 dalis:„aktyviai remia ... transporto priemonių naudojimas“.

1 dalis:

2 dalis:„ragina Komisiją ... teisės akto“.

2 dalis:

PSE

6 pakeitimas

6 pakeitimas

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „greičio apribojimu“.

1 dalis:

2 dalis: šie žodžiai.

2 dalis:

8.   Nepalas

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0513/2005, 0519/2005, 0520/2005, 0523/2005, 0526/2005 ir 0530/2005

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0513/2005, 0519/2005, 0520/2005, 0523/2005, 0526/2005 ir 0530/2005

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0513/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| 10 dalis | § | originalus tekstas | dal./VB | | |
| 1 | + | 86, 1, 0 |
| 2 | - | 42, 47, 1 |
| D konstatuojamoji dalis | § | originalus tekstas | VB | - | 40, 47, 2 |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | | + | |
| Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų |
| B6-0513/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0519/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0520/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0523/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0526/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0530/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0513/2005

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0513/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

10 dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

dal./VB

1

+

86, 1, 0

2

-

42, 47, 1

D konstatuojamoji dalis

§

originalus tekstas

originalus tekstas

VB

-

40, 47, 2

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

+

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

B6-0513/2005

PSE

↓

B6-0519/2005

UEN

↓

B6-0520/2005

Verts/ALE

↓

B6-0523/2005

GUE/NGL

↓

B6-0526/2005

PPE-DE

↓

B6-0530/2005

ALDE

↓

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

PPE-DE: D konstatuojamoji dalis ir 10 dalis.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

PPE-DE

10 §

10 §

1 dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „ir ragina Karališkąją Nepalo armiją jokiais atvejais nenaudoti prievartos;“.

1 dalis:

2 dalis: šie žodžiai.

2 dalis:

9.   Tunisas

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0512/2005, 0522/2005, 0524/2005, 0525/2005, 0529/2005 ir 0532/2005

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0512/2005, 0522/2005, 0524/2005, 0525/2005, 0529/2005 ir 0532/2005

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0512/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | | + | |
| Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų |
| B6-0512/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0522/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0524/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0525/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0529/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0532/2005 | | UEN | | ↓ | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0512/2005

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0512/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

+

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

B6-0512/2005

PSE

↓

B6-0522/2005

Verts/ALE

↓

B6-0524/2005

GUE/NGL

↓

B6-0525/2005

PPE-DE

↓

B6-0529/2005

ALDE

↓

B6-0532/2005

UEN

↓

10.   Voivodina

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0518/2005, 0521/2005, 0527/2005, 0528/2205, 0531/2005, 0533/2005 ir 0534/2005

Pasiūlymai dėl rezoliucijų: B6-0518/2005, 0521/2005, 0527/2005, 0528/2205, 0531/2005, 0533/2005 ir 0534/2005

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0518/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN) |
| po 5 dalies | 1 | Verts/ALE | | + | |
| E konstatuojamoji dalis | | originalus tekstas | | + | pakeista žodžiu |
| balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | VB | + | 88, 0, 2 |
| Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų |
| B6-0518/2005 | | IND/DEM | | ↓ | |
| B6-0521/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0527/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0528/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0531/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0533/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0534/2005 | | PSE | | ↓ | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0518/2005

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0518/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

po 5 dalies

1

Verts/ALE

+

E konstatuojamoji dalis

originalus tekstas

+

pakeista žodžiu

pakeista žodžiu

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

VB

+

88, 0, 2

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijų

B6-0518/2005

IND/DEM

↓

B6-0521/2005

Verts/ALE

↓

B6-0527/2005

PPE-DE

↓

B6-0528/2005

ALDE

↓

B6-0531/2005

GUE/NGL

↓

B6-0533/2005

UEN

↓

B6-0534/2005

PSE

↓

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

Prašymas balsuoti vardiniu būdu

PPE-DE: galutinis balsavimas.

Įvairūs:

Įvairūs:

Z. Becsey pateikė tokį E konstatuojamosios dalies žodinį pakeitimą:

| „E. | kadangi nebuvo pasiekta tikros pažangos siekiant pakeisti Voivodinos tautinių ir nacionalinių mažumų gyvenimo sąlygų blogėjimo tendencijos,
  keliančios grėsmę jų ateičiai regione,
  siekiant sudaryti joms didesnes galimybes dalyvauti švietimo sistemoje, būti atstovaujamoms viešojo administravimo ir teisminės valdžios institucijose bei policijos pajėgose nei siekiant užtikrinti vienodas teises kreiptis į teismą ir į teisinės valstybės principais grindžiamos valstybės institucijas, taip pat vienodą požiūrį šiuose teismuose ir institucijose,“ |
| --- | --- |

„E.

kadangi nebuvo pasiekta tikros pažangos siekiant pakeisti Voivodinos tautinių ir nacionalinių mažumų gyvenimo sąlygų blogėjimo tendencijos,
  keliančios grėsmę jų ateičiai regione,
  siekiant sudaryti joms didesnes galimybes dalyvauti švietimo sistemoje, būti atstovaujamoms viešojo administravimo ir teisminės valdžios institucijose bei policijos pajėgose nei siekiant užtikrinti vienodas teises kreiptis į teismą ir į teisinės valstybės principais grindžiamos valstybės institucijas, taip pat vienodą požiūrį šiuose teismuose ir institucijose,“

---

III PRIEDAS

VARDINIO BALSAVIMO REZULTATAI

1.   RC B6-0483/2005 — Jungtinių Tautų reforma

19/2 dalis

Už: 423

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Kristovskis, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 93

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Dover, Duchoň, Elles, Grossetête, Harbour, Nicholson, Pieper, Purvis, Seeberg, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Weisgerber, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Gill, Grech, Honeyball, Howitt, Hughes, McCarthy, Martin David, Morgan, Muscat, Segelström, Stihler, Titley, Whitehead

UEN: Aylward, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Lucas, Schlyter

Susilaikė: 27

ALDE: Hall

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Coûteaux, Grabowski, Louis, Pęk, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: De Veyrac, McMillan-Scott

Verts/ALE: Lagendijk, Lambert

Balsavimo pataisymai

Už

Rainer Wieland, Inger Segelström, Gérard Onesta, Antoine Duquesne

Prieš

John Attard-Montalto, Christopher Beazley, Linda McAvan

2.   RC B6-0483/2005 — Jungtinių Tautų reforma

21 pakeitimas

Už: 455

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Kaufmann, Musacchio, Portas

IND/DEM: Bonde

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 48

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Remek, Strož, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan

Susilaikė: 45

GUE/NGL: Brie, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Wohlin

NI: Baco, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Harbour, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Purvis, Škottová, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák

UEN: Krasts, Muscardini

Balsavimo pataisymai

Prieš

Jens-Peter Bonde

3.   RC B6-0483/2005 — Jungtinių Tautų reforma

1 pakeitimas

Už: 232

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cederschiöld, De Veyrac, Fjellner, Gauzès, Hybášková, Millán Mon, Stubb

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 303

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Susilaikė: 13

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Goudin, Wohlin

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Beazley, Ventre, Wijkman

PSE: Liberadzki

UEN: Muscardini

Balsavimo pataisymai

Prieš

Jean-Paul Gauzès, Francisco José Millán Mon

4.   Menéndez Del Valle pranešimas A6-0256/2005

17/2 dalis

Už: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann, Morgantini

NI: Belohorská, Bobošíková, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 48

GUE/NGL: Guerreiro, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Portas, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Deva, Strejček

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Schlyter

Susilaikė: 19

ALDE: Harkin

GUE/NGL: Henin, Markov, Remek, Seppänen

IND/DEM: Coûteaux, Železný

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez

PPE-DE: Graça Moura, McMillan-Scott

PSE: Castex

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Lambert, Romeva i Rueda

Balsavimo pataisymai

Už

Antonio Masip Hidalgo

Prieš

Caroline Lucas

5.   Turmes pranešimas A6-0227/2005

32 pakeitimas

Už: 282

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Maaten, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Maštálka, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, van den Burg

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Schmidt

Prieš: 247

ALDE: Attwooll, Davies, Duff, Hall, in 't Veld, Karim, Letta, Ludford, Lynne, Manders, Mohácsi, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Seppänen, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doyle, Higgins, Seeberg, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Susilaikė: 28

ALDE: Bowles, Hennis-Plasschaert, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Belohorská, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ebner, Karas, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Stenzel, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

Balsavimo pataisymai

Už

Toine Manders, Rainer Wieland

Prieš

Nicola Zingaretti, Frithjof Schmidt,

6.   Turmes pranešimas A6-0227/2005

7 pakeitimas

Už: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 11

GUE/NGL: Morgantini, Toussas

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Nattrass, Wise, Železný

NI: Baco, Kilroy-Silk

Susilaikė: 2

IND/DEM: Coûteaux, Louis

Balsavimo pataisymai

Prieš

Rainer Wieland

7.   Turmes pranešimas A6-0227/2005

42/1 pakeitimas

Už: 496

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Masiel, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 24

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Caspary, Konrad, Pieper, Piskorski, Reul, Roithová, Ulmer

PSE: D'Alema, Sakalas

Susilaikė: 14

GUE/NGL: Toussas

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Ventre

Balsavimo pataisymai

Už

Luisa Morgantini

8.   Turmes pranešimas A6-0227/2005

42/2 pakeitimas

Už: 315

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Beňová, Castex, Correia, De Vits, Falbr, Fernandes, Jöns, Pinior, Poignant

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Buitenweg, Voggenhuber

Prieš: 217

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Caspary, Konrad, Pálfi, Pieper, Reul, Roithová, Seeberg, Strejček, Ulmer

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Susilaikė: 20

GUE/NGL: Guerreiro, Rizzo, Toussas

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Ventre

PSE: dos Santos

Balsavimo pataisymai

Susilaikė

Thomas Wise

9.   Turmes pranešimas A6-0227/2005

43 pakeitimas

Už: 305

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Grabowska, Kuc, Kuhne

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Frassoni, Hammerstein Mintz

Prieš: 241

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Caspary, Hoppenstedt, Konrad, Pieper, Reul, Roithová

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Susilaikė: 17

ALDE: Attwooll, Hall, Letta, Ludford, Resetarits

GUE/NGL: Guerreiro, Rizzo

NI: Baco, Bobošíková, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Schenardi

PPE-DE: Maat, Ventre

Balsavimo pataisymai

Prieš

Georgios Toussas

10.   Turmes pranešimas A6-0227/2005

51 dalis

Už: 541

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beňová, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 11

IND/DEM: Bonde, Farage

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Fjellner, Jeggle, Konrad, van Nistelrooij, Pieper, Reul, Wuermeling

Susilaikė: 8

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík

UEN: Krasts

Balsavimo pataisymai

Prieš

Christofer Fjellner

11.   Turmes pranešimas A6-0227/2005

53 dalis

Už: 538

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 23

IND/DEM: Batten, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mote, Vanhecke

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Susilaikė: 4

ALDE: Ludford

GUE/NGL: Toussas

NI: Baco, Kozlík

12.   Vatanen pranešimas A6-0225/2005

7 dalis

Už: 211

ALDE: Cocilovo, Costa, Jäätteenmäki

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Hatzidakis, Mavrommatis, Novak, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Prieš: 334

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Gröner, Poignant

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Susilaikė: 9

IND/DEM: Bonde, Rogalski

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Brepoels, Gklavakis, Wijkman

UEN: Camre

Balsavimo pataisymai

Prieš

Eva-Britt Svensson

13.   Vatanen pranešimas A6-0225/2005

6/1 pakeitimas

Už: 278

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Brepoels, Hatzidakis, Mauro, Mavrommatis, Papastamkos, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 255

ALDE: Chatzimarkakis, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Goebbels, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Morgan, Pahor, Stihler, Titley, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Susilaikė: 10

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Louis, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gklavakis, Panayotopoulos-Cassiotou, Wijkman

14.   Vatanen pranešimas A6-0225/2005

6/2 pakeitimas

Už: 216

ALDE: Cavada, Costa, Gibault, Jäätteenmäki, Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská

PPE-DE: Brepoels, Gklavakis, Hatzidakis, Mavrommatis, Papastamkos, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 307

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Borghezio, Clark, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Glante, Goebbels, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, Martin David, Morgan, Segelström, Stihler, Titley, Westlund, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Susilaikė: 10

ALDE: Cocilovo

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Wohlin

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez, Rivera

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Wijkman

15.   Vatanen pranešimas A6-0225/2005

7 pakeitimas

Už: 284

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Beazley, Belet, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Pieper, Purvis, Sartori, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Kallenbach, Onesta

Prieš: 244

ALDE: Hennis-Plasschaert, Maaten, Mohácsi, Mulder

IND/DEM: Batten, Belder, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Salvini, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Susilaikė: 6

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Louis, Železný

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: Bennahmias

Balsavimo pataisymai

Prieš

Paul Rübig, Gérard Onesta

16.   Vatanen pranešimas A6-0225/2005

Rrezoliucija

Už: 453

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Staes

Prieš: 69

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Wise, Wohlin

NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Dover, Duchoň, Elles, Fjellner, Harbour, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman

PSE: Goebbels

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Susilaikė: 14

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Speroni, Železný

PPE-DE: Lulling, Zimmerling

PSE: Herczog, Wiersma

Verts/ALE: Bennahmias

17.   RC B6-0513/2005 — Nepalas

10/1 dalis

Už: 86

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

IND/DEM: Belder, Piotrowski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Zaleski, Zimmerling

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Prieš: 1

IND/DEM: Bonde

18.   RC B6-0513/2005 — Nepalas

10/2 dalis

Už: 42

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

IND/DEM: Bonde

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Prieš: 47

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

Susilaikė: 1

IND/DEM: Piotrowski

19.   RC B6-0513/2005 — Nepalas

D konstatuojamoji dalis

Už: 40

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Prieš: 47

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

Susilaikė: 2

IND/DEM: Bonde, Piotrowski

20.   RC B6-0518/2005 — Voivodina

Rezoliucija

Už: 88

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Meijer, Seppänen

IND/DEM: Belder, Bonde, Piotrowski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Sonik, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Susilaikė: 2

GUE/NGL: Kohlíček, Strož

---

PRIIMTI TEKSTAI

P6_TA(2005)0360

Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimas

Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vynuogininkystės susitarimo

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 15 d. Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų dvišalį susitarimą dėl prekybos vynu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 15 d. Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų dvišalį susitarimą dėl prekybos vynu,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) vykstančias derybas dėl žemės ūkio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) vykstančias derybas dėl žemės ūkio,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 26 d. Komisijos ir Europos Parlamento pamatinį susitarimą dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių (2), kuriame nustatyta, kad tarptautinių susitarimų, įskaitant prekybos susitarimus, srityje Komisija nedelsdama ir aiškiai informuoja Parlamentą tiek susitarimų rengimo etape, tiek ir vedant bei pabaigus tarptautines derybas, apie derybinių nuostatų projektus, priimtas derybines nuostatas, vėliau vykstančių derybų eigą ir pabaigą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 26 d. Komisijos ir Europos Parlamento pamatinį susitarimą dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių (2), kuriame nustatyta, kad tarptautinių susitarimų, įskaitant prekybos susitarimus, srityje Komisija nedelsdama ir aiškiai informuoja Parlamentą tiek susitarimų rengimo etape, tiek ir vedant bei pabaigus tarptautines derybas, apie derybinių nuostatų projektus, priimtas derybines nuostatas, vėliau vykstančių derybų eigą ir pabaigą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi politiniai ir ekonominiai ryšiai sudaro nuolat besiplečiančių Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų santykių pagrindą, |
| --- | --- |

A.

kadangi politiniai ir ekonominiai ryšiai sudaro nuolat besiplečiančių Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų santykių pagrindą,

| B. | atsižvelgdamas į tai, kad šis pirmasis Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų susitarimas, sudarytas po dviejų dešimtmečių bergždžių derybų, neturi didelio poveikio ir patenkinamai neišsprendžia dvišalės vyno prekybos klausimų, todėl jie bus svarstomi antruoju susitarimų etapu, |
| --- | --- |

B.

atsižvelgdamas į tai, kad šis pirmasis Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų susitarimas, sudarytas po dviejų dešimtmečių bergždžių derybų, neturi didelio poveikio ir patenkinamai neišsprendžia dvišalės vyno prekybos klausimų, todėl jie bus svarstomi antruoju susitarimų etapu,

| C. | kadangi šis dvišalis susitarimas dar turi būti ratifikuotas, visų pirma JAV Kongreso, |
| --- | --- |

C.

kadangi šis dvišalis susitarimas dar turi būti ratifikuotas, visų pirma JAV Kongreso,

| D. | atsižvelgdamas į neigiamą neribojamo abipusio vynininkystės metodų pripažinimo poveikį Europos vyno pramonei, |
| --- | --- |

D.

atsižvelgdamas į neigiamą neribojamo abipusio vynininkystės metodų pripažinimo poveikį Europos vyno pramonei,

| E. | kadangi tai, jog trečiosios šalys neteisėtai naudoja Europos Sąjungos geografines nuorodas prieštarauja intelektinės nuosavybės teisėms ir daro ekonominę žalą teisėtiems šių nuorodų turėtojams, nes jie praranda dalį rinkos, |
| --- | --- |

E.

kadangi tai, jog trečiosios šalys neteisėtai naudoja Europos Sąjungos geografines nuorodas prieštarauja intelektinės nuosavybės teisėms ir daro ekonominę žalą teisėtiems šių nuorodų turėtojams, nes jie praranda dalį rinkos,

| F. | kadangi teisės aktai dėl geografinių nuorodų yra svarbi Bendrijos politikos dalis, kuria pripažįstama daugiafunkcinio žemės ūkio svarba ir vyno gamybos kalnuotose vietovėse bei neturtinguose regionuose socialinis poveikis bei poveikis aplinkai, |
| --- | --- |

F.

kadangi teisės aktai dėl geografinių nuorodų yra svarbi Bendrijos politikos dalis, kuria pripažįstama daugiafunkcinio žemės ūkio svarba ir vyno gamybos kalnuotose vietovėse bei neturtinguose regionuose socialinis poveikis bei poveikis aplinkai,

| G. | kadangi labai dažnai neteisingais kilmės žymenimis pažymėti vynai sudaro stiprią konkurenciją teisingais kilmės žymenimis pažymėtiems vynams, ir kadangi Jungtinės Valstijos netaiko apsaugos kilmės žymenimis pažymėtiems vynams ir savo vidaus rinkoje juos pristato beveik kaip įprasto pavadinimo produktus, |
| --- | --- |

G.

kadangi labai dažnai neteisingais kilmės žymenimis pažymėti vynai sudaro stiprią konkurenciją teisingais kilmės žymenimis pažymėtiems vynams, ir kadangi Jungtinės Valstijos netaiko apsaugos kilmės žymenimis pažymėtiems vynams ir savo vidaus rinkoje juos pristato beveik kaip įprasto pavadinimo produktus,

| H. | kadangi Europos vynuogininkystės sektorius suteikia labai svarbų užimtumo ir pajamų iš smulkių šeimų ūkių ir smulkių vyno įmonių šaltinį, grindžiamą Europos vyno politikos teritorine koncepcija, |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos vynuogininkystės sektorius suteikia labai svarbų užimtumo ir pajamų iš smulkių šeimų ūkių ir smulkių vyno įmonių šaltinį, grindžiamą Europos vyno politikos teritorine koncepcija,

| I. | atsižvelgdamas į tai, kad buvo nukrypta nuo ankstesnės dvišalių susitarimų linijos ir Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos (OIV) idėjos dėl tarptautinio vyno ir jo gamybos standarto, |
| --- | --- |

I.

atsižvelgdamas į tai, kad buvo nukrypta nuo ankstesnės dvišalių susitarimų linijos ir Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos (OIV) idėjos dėl tarptautinio vyno ir jo gamybos standarto,

| J. | kadangi dauguma kilmės žymenimis pažymėtų vynų gaminami tradiciniais brangiais metodais, laikantis kokybės kriterijų ir kadangi tokie metodai negali būti lyginami su pramoniniais metodais, taikomais gaminant amerikietiškus vynus, kuriais prekiaujama kartu su Europos kilmės žymenimis pažymėtais vynais, |
| --- | --- |

J.

kadangi dauguma kilmės žymenimis pažymėtų vynų gaminami tradiciniais brangiais metodais, laikantis kokybės kriterijų ir kadangi tokie metodai negali būti lyginami su pramoniniais metodais, taikomais gaminant amerikietiškus vynus, kuriais prekiaujama kartu su Europos kilmės žymenimis pažymėtais vynais,

| K. | kadangi šis susitarimas sudarys precedentą PPO didžiausią palankumą turinčios šalies sąlygos požiūriu, |
| --- | --- |

K.

kadangi šis susitarimas sudarys precedentą PPO didžiausią palankumą turinčios šalies sąlygos požiūriu,

| L. | atsižvelgdamas į „vyno“ sąvokos apibrėžimo atneštą žalą Europos ypatingų vynų rinkai, |
| --- | --- |

L.

atsižvelgdamas į „vyno“ sąvokos apibrėžimo atneštą žalą Europos ypatingų vynų rinkai,

| 1 | pažymi, kad šis dvišalis susitarimas, sudarytas po 20 derybų metų, yra reikalingas, jei jis padės užtikrinti eksportą į Jungtines Valstijas, kurios yra svarbiausia Europos vyno gamintojų rinka, grąžinti pasitikėjimo atmosferą ir užtikrinti prekybos sklandumą; |
| --- | --- |

1

pažymi, kad šis dvišalis susitarimas, sudarytas po 20 derybų metų, yra reikalingas, jei jis padės užtikrinti eksportą į Jungtines Valstijas, kurios yra svarbiausia Europos vyno gamintojų rinka, grąžinti pasitikėjimo atmosferą ir užtikrinti prekybos sklandumą;

| 2. | pritaria tam, kad dvišalis Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų susitarimas dėl prekybos vynu yra reikalingas, ir tikisi, kad būsimas derybų etapas tradicinės gamybos, šeimų vynuogininkystės ir mūsų vynų kokybės požiūriu duos patenkinamų rezultatų; pabrėžia, kad šis susitarimas – tai tik pirmas žingsnis, nepakankamas ir netinkamas, siekiant, kad tarptautiniu mastu būtų pripažinti Europos Sąjungos saugomi tradiciniai vyno gamintojų vardai; |
| --- | --- |

2.

pritaria tam, kad dvišalis Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų susitarimas dėl prekybos vynu yra reikalingas, ir tikisi, kad būsimas derybų etapas tradicinės gamybos, šeimų vynuogininkystės ir mūsų vynų kokybės požiūriu duos patenkinamų rezultatų; pabrėžia, kad šis susitarimas – tai tik pirmas žingsnis, nepakankamas ir netinkamas, siekiant, kad tarptautiniu mastu būtų pripažinti Europos Sąjungos saugomi tradiciniai vyno gamintojų vardai;

| 3. | kritikuoja Komisiją sutikus sudaryti dvišalį susitarimą su Jungtinėmis Valstijomis nepranešus apie tai Parlamentui pakankamai anksti, kad šis būtų spėjęs išreikšti savo nuomonę ir kad Komisija būtų galėjusi atsižvelgti į Parlamento nuomonę, kaip nurodyta Pamatinio susitarimo 19 straipsnyje; |
| --- | --- |

3.

kritikuoja Komisiją sutikus sudaryti dvišalį susitarimą su Jungtinėmis Valstijomis nepranešus apie tai Parlamentui pakankamai anksti, kad šis būtų spėjęs išreikšti savo nuomonę ir kad Komisija būtų galėjusi atsižvelgti į Parlamento nuomonę, kaip nurodyta Pamatinio susitarimo 19 straipsnyje;

| 4. | atkreipia dėmesį į poveikį, kurį naujas susitarimas gali padaryti Europos Sąjungos prekybos vynu politikai, ir į padarinius, kuriuos jis gali atnešti tradiciniams gamybos metodams, kurie sudaro Bendrijos kokybės politikos pripažinimo pagrindą; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į poveikį, kurį naujas susitarimas gali padaryti Europos Sąjungos prekybos vynu politikai, ir į padarinius, kuriuos jis gali atnešti tradiciniams gamybos metodams, kurie sudaro Bendrijos kokybės politikos pripažinimo pagrindą;

| 5. | apgailestauja, kad šis susitarimas iš esmės susilpnins Europos Sąjungos poziciją PPO vykstančiose derybose dėl žemės ūkio, kadangi jis neatitinka teritorinės ir kokybe grįstos koncepcijos, kuri dažniausiai taikoma vyno sektoriuje; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja, kad šis susitarimas iš esmės susilpnins Europos Sąjungos poziciją PPO vykstančiose derybose dėl žemės ūkio, kadangi jis neatitinka teritorinės ir kokybe grįstos koncepcijos, kuri dažniausiai taikoma vyno sektoriuje;

| 6. | ragina Komisiją tęsti dialogą su JAV ir kitomis PPO partnerėmis siekiant įsteigti tarptautiniu mastu pripažintų geografinių nuorodų registrą ir įtraukti šį tikslą į svarbiausius savo prioritetus daugiašalėse derybose dėl žemės ūkio, įsteigti jungtinį komitetą vyno klausimais ir, rengiantis antram derybų etapui, išsiaiškinti vyno gamybos metodus, sertifikavimą ir tradicinių posakių vartoseną; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją tęsti dialogą su JAV ir kitomis PPO partnerėmis siekiant įsteigti tarptautiniu mastu pripažintų geografinių nuorodų registrą ir įtraukti šį tikslą į svarbiausius savo prioritetus daugiašalėse derybose dėl žemės ūkio, įsteigti jungtinį komitetą vyno klausimais ir, rengiantis antram derybų etapui, išsiaiškinti vyno gamybos metodus, sertifikavimą ir tradicinių posakių vartoseną;

| 7. | ragina Komisiją paspartinti ateinančių derybų pradžią, numatytą susitarime su Jungtinėmis Valstijomis, visų pirma siekiant, kad būtų pripažinta 17 jo II priede pateiktų kilmės žymenų, kad JAV valdžios institucijos kiek įmanoma greičiau JAV vidaus rinkoje tinkamai apsaugotų visus Europos vyno kilmės žymenis; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją paspartinti ateinančių derybų pradžią, numatytą susitarime su Jungtinėmis Valstijomis, visų pirma siekiant, kad būtų pripažinta 17 jo II priede pateiktų kilmės žymenų, kad JAV valdžios institucijos kiek įmanoma greičiau JAV vidaus rinkoje tinkamai apsaugotų visus Europos vyno kilmės žymenis;

| 8. | mano, kad vėliausiai po dvejų metų, kaip nurodyta dvišaliame susitarime, reikia pasirašyti galutinį kompromisinį susitarimą, kad Jungtinės Valstijos daugiau negalėtų naudoti Bendrijos teisės aktų saugomų Bendrijos žymenų, atsižvelgiant į pridėtinę vertę, kurią jos turi Europos vynininkystei; |
| --- | --- |

8.

mano, kad vėliausiai po dvejų metų, kaip nurodyta dvišaliame susitarime, reikia pasirašyti galutinį kompromisinį susitarimą, kad Jungtinės Valstijos daugiau negalėtų naudoti Bendrijos teisės aktų saugomų Bendrijos žymenų, atsižvelgiant į pridėtinę vertę, kurią jos turi Europos vynininkystei;

| 9. | ragina OIV kontekste parengti reikalingą prekyboje su trečiosiomis šalimis leidžiamų vyno gamybos būdų sąrašą, kad ateityje prieš išduodant naujus leidimus būtų galima atlikti įvertinimus; |
| --- | --- |

9.

ragina OIV kontekste parengti reikalingą prekyboje su trečiosiomis šalimis leidžiamų vyno gamybos būdų sąrašą, kad ateityje prieš išduodant naujus leidimus būtų galima atlikti įvertinimus;

| 10. | primygtinai ragina Komisiją skatinti tarptautinio masto derybas dėl įpareigojančio vyno apibrėžimo, kad būtų galima užkirsti kelią tam tikriems vyno gamybos būdams, apsaugoti Europos Sąjungos pastangas užtikrinti kokybę ir išvengti neteisėtos konkurencijos su Bendrijos gamintojais bei rinkos disbalanso; |
| --- | --- |

10.

primygtinai ragina Komisiją skatinti tarptautinio masto derybas dėl įpareigojančio vyno apibrėžimo, kad būtų galima užkirsti kelią tam tikriems vyno gamybos būdams, apsaugoti Europos Sąjungos pastangas užtikrinti kokybę ir išvengti neteisėtos konkurencijos su Bendrijos gamintojais bei rinkos disbalanso;

| 11. | pripažįsta, kad reikalingos tolimesnių derybų dėl vyno sektoriaus gairės, ypač turint galvoje būsimą bendrosios vyno rinkos organizavimo reformą, kuri turi įvykti 2006 metais; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta, kad reikalingos tolimesnių derybų dėl vyno sektoriaus gairės, ypač turint galvoje būsimą bendrosios vyno rinkos organizavimo reformą, kuri turi įvykti 2006 metais;

| 12. | mano, kad būsimos bendro rinkos organizavimo reformos kontekste būtina sustiprinti Bendrijos pastangas gerinti ir skatinti Bendrijos produktų kokybę, siekiant atremti didėjančią trečiųjų šalių konkurenciją; |
| --- | --- |

12.

mano, kad būsimos bendro rinkos organizavimo reformos kontekste būtina sustiprinti Bendrijos pastangas gerinti ir skatinti Bendrijos produktų kokybę, siekiant atremti didėjančią trečiųjų šalių konkurenciją;

| 13. | mano, kad būtų naudinga gauti teisinę nuomonę dėl šio dvišalio susitarimo ir Bendrijos teisės suderinamumo; |
| --- | --- |

13.

mano, kad būtų naudinga gauti teisinę nuomonę dėl šio dvišalio susitarimo ir Bendrijos teisės suderinamumo;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms ir Jungtinių Amerikos Valstijų Kongresui. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms ir Jungtinių Amerikos Valstijų Kongresui.

---

(1)  OL L 179, 1999 7 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1795/2003 (OL L 262, 2003 10 14, p. 13).

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0194.

P6_TA(2005)0361

Nafta

Europos Parlamento rezoliucija dėl priklausomybės nuo naftos

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį straipsnį,

| 1. | išreiškia susirūpinimą dėl pastaruoju metu nuolat kylančios žaliavinės naftos kainos ir šio kilimo poveikio verslo konkurencingumui bei bendrai gyventojų ekonominei būklei, bei pažymi, kad tai neigiamai veikia augimą ir drauge trukdo siekti Lisabonos tikslų; |
| --- | --- |

1.

išreiškia susirūpinimą dėl pastaruoju metu nuolat kylančios žaliavinės naftos kainos ir šio kilimo poveikio verslo konkurencingumui bei bendrai gyventojų ekonominei būklei, bei pažymi, kad tai neigiamai veikia augimą ir drauge trukdo siekti Lisabonos tikslų;

| 2. | mano, kad Europos priklausomybė nuo naftos ir jos importo skatina rimtai susirūpinti; mano, kad norėdama užtikrinti energijos tiekimą, Europa turėtų naudoti įvairesnius energijos ir tiekimo šaltinius bei stiprinti savo strategiją, skirtą energijos taupymo priemonėms ir decentralizuotiems atsinaujinančios energijos šaltiniams skatinti; |
| --- | --- |

2.

mano, kad Europos priklausomybė nuo naftos ir jos importo skatina rimtai susirūpinti; mano, kad norėdama užtikrinti energijos tiekimą, Europa turėtų naudoti įvairesnius energijos ir tiekimo šaltinius bei stiprinti savo strategiją, skirtą energijos taupymo priemonėms ir decentralizuotiems atsinaujinančios energijos šaltiniams skatinti;

| 3. | atsižvelgdamas į JAV sunaudojamą didžiulį energijos kiekį ir vis didėjantį energijos sunaudojimą, ypač tokiose didelėse augančios ekonomikos šalyse kaip Kinija ir Indija, ragina sukurti ir vykdyti bendrą, visapusišką bei nuoseklią strategiją, skirtą energijos taupymui ir efektyviam naudojimui, taip pat alternatyvių energijos šaltinių naudojimui skatinti; ragina ES skubiai imtis iniciatyvos surengti didesnių naftą naudojančių ir gaminančių pasaulio šalių viršūnių aukščiausio lygio susitikimą; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgdamas į JAV sunaudojamą didžiulį energijos kiekį ir vis didėjantį energijos sunaudojimą, ypač tokiose didelėse augančios ekonomikos šalyse kaip Kinija ir Indija, ragina sukurti ir vykdyti bendrą, visapusišką bei nuoseklią strategiją, skirtą energijos taupymui ir efektyviam naudojimui, taip pat alternatyvių energijos šaltinių naudojimui skatinti; ragina ES skubiai imtis iniciatyvos surengti didesnių naftą naudojančių ir gaminančių pasaulio šalių viršūnių aukščiausio lygio susitikimą;

| 4. | ragina Komisiją įtraukti į bendradarbiavimo plėtros labui politiką tvarų aprūpinimą energija ir taip padėti besivystančioms bei augančios ekonomikos šalims sumažinti jų priklausomybę nuo iškastinio kuro importo bei siekti Tūkstantmečio plėtros tikslų, bei ragina ES siekti deramos šių šalių energijos poreikių ir aplinkos reikmių pusiausvyros skatinant naujų energijos taupymo ir atsinaujinančių technologijų perdavimą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją įtraukti į bendradarbiavimo plėtros labui politiką tvarų aprūpinimą energija ir taip padėti besivystančioms bei augančios ekonomikos šalims sumažinti jų priklausomybę nuo iškastinio kuro importo bei siekti Tūkstantmečio plėtros tikslų, bei ragina ES siekti deramos šių šalių energijos poreikių ir aplinkos reikmių pusiausvyros skatinant naujų energijos taupymo ir atsinaujinančių technologijų perdavimą;

| 5. | pažymi Europos priklausomybės nuo energijos importo geostrateginius aspektus; ragina sustiprinti visų su energetika susijusių Europos partnerių bendravimą skatinant tiekimo saugumą, rinkos skaidrumą ir tolesnes investicijas; primena, kad Europos kaimynystės politika suteikia galimybę visapusiškai susitarti su įvairiomis su šia problema susijusiomis šalimis; |
| --- | --- |

5.

pažymi Europos priklausomybės nuo energijos importo geostrateginius aspektus; ragina sustiprinti visų su energetika susijusių Europos partnerių bendravimą skatinant tiekimo saugumą, rinkos skaidrumą ir tolesnes investicijas; primena, kad Europos kaimynystės politika suteikia galimybę visapusiškai susitarti su įvairiomis su šia problema susijusiomis šalimis;

| 6. | pripažįsta, kad logiškiausia reakcija į aukštas naftos kainas yra perėjimas prie alternatyvių energijos šaltinių naudojimo, todėl pabrėžia svarbą veiksmų, skirtų energijos intensyvumui sumažinti naudojant mažiau energijos tam pačiam ekonominiam rezultatui pasiekti (nurodydamas mažinimo apimtį Europoje nuo 1970 m.); |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad logiškiausia reakcija į aukštas naftos kainas yra perėjimas prie alternatyvių energijos šaltinių naudojimo, todėl pabrėžia svarbą veiksmų, skirtų energijos intensyvumui sumažinti naudojant mažiau energijos tam pačiam ekonominiam rezultatui pasiekti (nurodydamas mažinimo apimtį Europoje nuo 1970 m.);

| 7. | visiškai pritaria būtinybei turėti tolesnes strategijas ir konkrečias priemones, skirtas platesniam atsinaujinančios energijos naudojimui ir energijos efektyvumui skatinti siekiant sumažinti ekonominę priklausomybę nuo iškastinio kuro; ragina Komisiją siekti, kad ES ekonomika iki 2020 m. taptų mažiausiai nuo iškastinio kuro priklausančia ir efektyviausiai energiją naudojančia pasaulio ekonomika; |
| --- | --- |

7.

visiškai pritaria būtinybei turėti tolesnes strategijas ir konkrečias priemones, skirtas platesniam atsinaujinančios energijos naudojimui ir energijos efektyvumui skatinti siekiant sumažinti ekonominę priklausomybę nuo iškastinio kuro; ragina Komisiją siekti, kad ES ekonomika iki 2020 m. taptų mažiausiai nuo iškastinio kuro priklausančia ir efektyviausiai energiją naudojančia pasaulio ekonomika;

| 8. | su susirūpinimu pažymi, kad kainos naudotojams pakilo ne tik dėl aukštų žaliavinės naftos kainų, bet ir dėl padidėjusio PVM ir galutiniams produktams taikomų energetikos mokesčių, bei dėl to, kad šie mokesčiai įvairiose ES šalyse labai skiriasi ir gali iškreipti rinką, tačiau pritaria 2005 m. rugsėjo 9–10 d. Mančesteryje vykusio neformalaus ECOFIN susitikimo išvadoms, kuriose ministrai sutarė, kad reikia vengti rinką iškraipančių ir trukdančių jai prisitaikyti mokestinių priemonių ir kitokio politinio kišimosi; |
| --- | --- |

8.

su susirūpinimu pažymi, kad kainos naudotojams pakilo ne tik dėl aukštų žaliavinės naftos kainų, bet ir dėl padidėjusio PVM ir galutiniams produktams taikomų energetikos mokesčių, bei dėl to, kad šie mokesčiai įvairiose ES šalyse labai skiriasi ir gali iškreipti rinką, tačiau pritaria 2005 m. rugsėjo 9–10 d. Mančesteryje vykusio neformalaus ECOFIN susitikimo išvadoms, kuriose ministrai sutarė, kad reikia vengti rinką iškraipančių ir trukdančių jai prisitaikyti mokestinių priemonių ir kitokio politinio kišimosi;

| 9. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kaip ES mastu įmonių socialinės atsakomybės politika gali būti panaudota pritraukiant daugiau privačių investicijų iš pastaruoju metu naftos pramonėje netikėtai uždirbto pelno į energijos taupymo programas ir alternatyvias energetikos technologijas bei su tuo susijusius tyrimus ir taikomąją veiklą; mano, kad tai turėtų vykti savanoriškų susitarimų su naftos bendrovėmis pagrindu, arba, kaip alternatyva, priėmus visos ES mastu koordinuojamą politinę iniciatyvą; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kaip ES mastu įmonių socialinės atsakomybės politika gali būti panaudota pritraukiant daugiau privačių investicijų iš pastaruoju metu naftos pramonėje netikėtai uždirbto pelno į energijos taupymo programas ir alternatyvias energetikos technologijas bei su tuo susijusius tyrimus ir taikomąją veiklą; mano, kad tai turėtų vykti savanoriškų susitarimų su naftos bendrovėmis pagrindu, arba, kaip alternatyva, priėmus visos ES mastu koordinuojamą politinę iniciatyvą;

| 10. | pabrėžia, kad spėjimai, jog naftos kainos ateityje kils, taip pat šias kainas didina; ragina Komisiją ir toliau prižiūrėti apsaugos fondus (angl. hedge funds) bei išanalizuoti būdus, kuriais padidintas skaidrumas galėtų prisidėti prie stabilesnės naftos produktų rinkos; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad spėjimai, jog naftos kainos ateityje kils, taip pat šias kainas didina; ragina Komisiją ir toliau prižiūrėti apsaugos fondus (angl. hedge funds) bei išanalizuoti būdus, kuriais padidintas skaidrumas galėtų prisidėti prie stabilesnės naftos produktų rinkos;

| 11. | primena galiojančių teisės aktų dėl ES energijos poreikio sumažinimo svarbą ir pabrėžia, kad iki 2020 m. būtų galima sutaupyti mažiausiai 23 % energijos, jeigu esami ir būsimi teisės aktai būtų iki galo įgyvendinti; |
| --- | --- |

11.

primena galiojančių teisės aktų dėl ES energijos poreikio sumažinimo svarbą ir pabrėžia, kad iki 2020 m. būtų galima sutaupyti mažiausiai 23 % energijos, jeigu esami ir būsimi teisės aktai būtų iki galo įgyvendinti;

| 12. | ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti priemonių transporto sektoriuje, kuriam tenka 70 % viso ES sunaudojamo naftos kiekio, ne tik tam, kad būtų užtikrintas aprūpinimo naftos produktais saugumas, bet ir dėl aplinkosaugos, pvz., naudojant mažiau benzino eikvojančius variklius ir pereinant prie alternatyvių kuro ir variklių gamybos technologijų; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti priemonių transporto sektoriuje, kuriam tenka 70 % viso ES sunaudojamo naftos kiekio, ne tik tam, kad būtų užtikrintas aprūpinimo naftos produktais saugumas, bet ir dėl aplinkosaugos, pvz., naudojant mažiau benzino eikvojančius variklius ir pereinant prie alternatyvių kuro ir variklių gamybos technologijų;

| 13. | pritaria Komisijai, kad biokuras sumažins mūsų priklausomybę nuo iškastinio kuro, ir ragina Komisiją skatinti žaliavų biokurui gamybą; |
| --- | --- |

13.

pritaria Komisijai, kad biokuras sumažins mūsų priklausomybę nuo iškastinio kuro, ir ragina Komisiją skatinti žaliavų biokurui gamybą;

| 14. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares greičiau kurti ir tobulinti atsinaujinančius energijos šaltinius ir vandenilinio kuro kasetes; |
| --- | --- |

14.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares greičiau kurti ir tobulinti atsinaujinančius energijos šaltinius ir vandenilinio kuro kasetes;

| 15. | todėl ragina Komisiją:






  — | sparčiau vykdyti Europos energijos efektyvumo veiksmų planą, sudarytą pagal Žaliąją knygą (KOM(2005)0265), |
| --- | --- | --- |

15.

todėl ragina Komisiją:

—

sparčiau vykdyti Europos energijos efektyvumo veiksmų planą, sudarytą pagal Žaliąją knygą (KOM(2005)0265),

| — | sustiprinti spaudimą valstybėms narėms, kad šios iki galo įgyvendintų direktyvą dėl energinio naudingumo (Direktyva 2002/91/EB), |
| --- | --- |

—

sustiprinti spaudimą valstybėms narėms, kad šios iki galo įgyvendintų direktyvą dėl energinio naudingumo (Direktyva 2002/91/EB),

| — | siekti, kad per gruodį vyksiantį Energetikos tarybos susitikimą būtų susitarta dėl Energetikos paslaugų direktyvos, |
| --- | --- |

—

siekti, kad per gruodį vyksiantį Energetikos tarybos susitikimą būtų susitarta dėl Energetikos paslaugų direktyvos,

| — | padidinti naftos rinkos skaidrumą ir nuspėjamumą geriau renkant ir apdorojant informaciją, |
| --- | --- |

—

padidinti naftos rinkos skaidrumą ir nuspėjamumą geriau renkant ir apdorojant informaciją,

| — | daryti spaudimą valstybėms narėms norint, kad jos siektų direktyvoje dėl elektros, pagamintos iš atsinaujinančių energijos išteklių, skatinimo elektros energijos vidaus rinkoje nustatytų su atsinaujinančia energija susijusių tikslų (Direktyva 2001/77/EB), |
| --- | --- |

—

daryti spaudimą valstybėms narėms norint, kad jos siektų direktyvoje dėl elektros, pagamintos iš atsinaujinančių energijos išteklių, skatinimo elektros energijos vidaus rinkoje nustatytų su atsinaujinančia energija susijusių tikslų (Direktyva 2001/77/EB),

| — | imtis iniciatyvos ir paraginti automobilių gamintojus kurti visų pirma mažiau aplinką teršiančius bei mažiau degalų naudojančius; |
| --- | --- |

—

imtis iniciatyvos ir paraginti automobilių gamintojus kurti visų pirma mažiau aplinką teršiančius bei mažiau degalų naudojančius;

| — | drauge su valstybėmis narėmis stengtis neleisti kilti pavojui, kad dėl aukštesnių naftos kainų padidėtų socialinė atskirtis, ir sumažinti dėl naftos kainų padidėjimo atsiradusius neigiamus padarinius silpnesnėms visuomenės grupėms; |
| --- | --- |

—

drauge su valstybėmis narėmis stengtis neleisti kilti pavojui, kad dėl aukštesnių naftos kainų padidėtų socialinė atskirtis, ir sumažinti dėl naftos kainų padidėjimo atsiradusius neigiamus padarinius silpnesnėms visuomenės grupėms;

| — | siekti, kad būtų daugiau naudojama iš anglies gaunamos ekologiškos energijos, |
| --- | --- |

—

siekti, kad būtų daugiau naudojama iš anglies gaunamos ekologiškos energijos,

| 16. | apgailestauja, kad 2005 m. rugsėjo 6 d. komunikate dėl Penkių punktų plano, skirto reagavimui į staigų naftos kainų pakilimą, Komisija visiškai nepaminėjo transporto sektoriaus; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja, kad 2005 m. rugsėjo 6 d. komunikate dėl Penkių punktų plano, skirto reagavimui į staigų naftos kainų pakilimą, Komisija visiškai nepaminėjo transporto sektoriaus;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

P6_TA(2005)0362

Jungtinių Tautų reforma ir Tūkstantmečio vystymosi tikslai

Europos Parlamento rezoliucija dėl 2005 m. rugsėjo 14–16 d. Jungtinių Tautų pasaulinio aukščiausio lygio viršūnių susitikimo rezultatų

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos vaidmens siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) (1), taip pat į 2005 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų reformos (2) ir į 2004 m. sausio 29 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų santykių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos vaidmens siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) (1), taip pat į 2005 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų reformos (2) ir į 2004 m. sausio 29 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų santykių (3),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Tūkstantmečio deklaraciją, kuria buvo nustatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai, visos tarptautinės bendruomenės iškelti kaip priemonė siekiant panaikinti skurdą pasaulyje; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Tūkstantmečio deklaraciją, kuria buvo nustatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai, visos tarptautinės bendruomenės iškelti kaip priemonė siekiant panaikinti skurdą pasaulyje;

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 21 d. JT Generalinio sekretoriaus ataskaitą pavadinimu „Daugiau laisvės: siekiant vystymosi, saugumo ir žmogaus teisių visiems“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 21 d. JT Generalinio sekretoriaus ataskaitą pavadinimu „Daugiau laisvės: siekiant vystymosi, saugumo ir žmogaus teisių visiems“,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. sausio 17 d. JT Tūkstantmečio projekto ataskaitą pavadinimu „Investicijos į vystymąsi: praktinis planas siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. sausio 17 d. JT Tūkstantmečio projekto ataskaitą pavadinimu „Investicijos į vystymąsi: praktinis planas siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus“,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 1 d. Aukšto lygio komisijos dėl grėsmių, iššūkių ir pokyčių ataskaitą pavadinimu „Saugesnis pasaulis: mūsų bendra atsakomybė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 1 d. Aukšto lygio komisijos dėl grėsmių, iššūkių ir pokyčių ataskaitą pavadinimu „Saugesnis pasaulis: mūsų bendra atsakomybė“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininko ir už išorės santykius atsakingo komisijos nario pareiškimus JT Generalinės Asamblėjos aukščiausio lygio plenarinio posėdžio metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininko ir už išorės santykius atsakingo komisijos nario pareiškimus JT Generalinės Asamblėjos aukščiausio lygio plenarinio posėdžio metu,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. JT aukščiausio lygio pasaulio valstybių vadovų susitikimo Išvadų dokumentą, 2005 m. rugsėjo 16 d. priimtą Niujorke, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. JT aukščiausio lygio pasaulio valstybių vadovų susitikimo Išvadų dokumentą, 2005 m. rugsėjo 16 d. priimtą Niujorke,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi pasaulio valstybių ir vyriausybių vadovai 2005 m. rugsėjo 14–16 d. Niujorke susirinko į JT pasaulinio aukščiausio lygio viršūnių susitikimą, siekdami priimti sprendimą dėl tolimesnių priemonių, padedančių kovoti su skurdu pasaulyje, užtikrinti taiką ir žmogaus saugumą, stiprinti žmogaus teises bei teisinės valstybės principus ir imtis tolimesnių konkrečių veiksmų siekiant reformuoti JT, |
| --- | --- |

A.

kadangi pasaulio valstybių ir vyriausybių vadovai 2005 m. rugsėjo 14–16 d. Niujorke susirinko į JT pasaulinio aukščiausio lygio viršūnių susitikimą, siekdami priimti sprendimą dėl tolimesnių priemonių, padedančių kovoti su skurdu pasaulyje, užtikrinti taiką ir žmogaus saugumą, stiprinti žmogaus teises bei teisinės valstybės principus ir imtis tolimesnių konkrečių veiksmų siekiant reformuoti JT,

| B. | kadangi pasaulinio aukščiausio lygio visšūnių susitikimo priimtas Išvadų dokumentas yra sudėtingo ir keletą kartų pavojuje atsidūrusio derybų proceso rezultatas, |
| --- | --- |

B.

kadangi pasaulinio aukščiausio lygio visšūnių susitikimo priimtas Išvadų dokumentas yra sudėtingo ir keletą kartų pavojuje atsidūrusio derybų proceso rezultatas,

| C. | primindamas glaudesnės ir tvirtesnės partnerystės tarp JT ir ES institucijų svarbą siekiant geriau koordinuoti nacionalinius ir regioninius subjektus, tarptautines organizacijas ir rėmėjus tam, kad būtų veiksmingai įgyvendinama įvairių sričių globali politika, |
| --- | --- |

C.

primindamas glaudesnės ir tvirtesnės partnerystės tarp JT ir ES institucijų svarbą siekiant geriau koordinuoti nacionalinius ir regioninius subjektus, tarptautines organizacijas ir rėmėjus tam, kad būtų veiksmingai įgyvendinama įvairių sričių globali politika,

| D. | kadangi JT yra tinkamiausia ir vienintelė pasaulinė institucija, potencialiai galinti teisėtai ir veiksmingai formuoti globalių problemų sprendimus; kadangi JT reikia prisitaikyti prie naujų iššūkių; tačiau kadangi reforma neturėtų būti laikoma savaiminiu tikslu, o greičiau būtinu ir neišvengiamu gilesnės svarbių politinių ir saugumo, socialinių ir ekonominių parametrų bei faktorių analizės padarinys, |
| --- | --- |

D.

kadangi JT yra tinkamiausia ir vienintelė pasaulinė institucija, potencialiai galinti teisėtai ir veiksmingai formuoti globalių problemų sprendimus; kadangi JT reikia prisitaikyti prie naujų iššūkių; tačiau kadangi reforma neturėtų būti laikoma savaiminiu tikslu, o greičiau būtinu ir neišvengiamu gilesnės svarbių politinių ir saugumo, socialinių ir ekonominių parametrų bei faktorių analizės padarinys,

| 1. | dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą dėl stiprių JT, primindamas, kad daugiašališkumas yra tinkamiausia priemonė spręsti iššūkiams ir problemoms bei grėsmėms, su kuriomis susiduria tarptautinė bendruomenė; tikisi, kad pirmiau minėto pasaulinio aukščiausio lygio viršūnių susitikimo išvados taps svarbiomis gairėmis iki 2015 m. siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) ir vykdant taip reikalingą reformą, kuri turi būti sėkmingai įgyvendinta siekiant užtikrinti, kad JT ir toliau atliktų pagrindinį vaidmenį šiuolaikinėje tarptautinėje sistemoje; atkreipia dėmesį į įsipareigojimus, išdėstytus Išvadų dokumente, ir mano, kad šis dokumentas 60-ojoje JT Generalinėje Asamblėjoje turi būti įvairių svarbių sričių tolesnio tobulinimo proceso pagrindas; |
| --- | --- |

1.

dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą dėl stiprių JT, primindamas, kad daugiašališkumas yra tinkamiausia priemonė spręsti iššūkiams ir problemoms bei grėsmėms, su kuriomis susiduria tarptautinė bendruomenė; tikisi, kad pirmiau minėto pasaulinio aukščiausio lygio viršūnių susitikimo išvados taps svarbiomis gairėmis iki 2015 m. siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) ir vykdant taip reikalingą reformą, kuri turi būti sėkmingai įgyvendinta siekiant užtikrinti, kad JT ir toliau atliktų pagrindinį vaidmenį šiuolaikinėje tarptautinėje sistemoje; atkreipia dėmesį į įsipareigojimus, išdėstytus Išvadų dokumente, ir mano, kad šis dokumentas 60-ojoje JT Generalinėje Asamblėjoje turi būti įvairių svarbių sričių tolesnio tobulinimo proceso pagrindas;

| 2. | palankiai vertina sprendimą įkurti Taikos kūrimo komisiją, kuri kariaujančioms šalims padėtų siekti taikos, ir pripažįsta, kad taikos kūrimo veiksmams reikia visiškai kitokių įgūdžių nei taikos palaikymui; mano, kad būtiniems įgūdžiams ir gebėjimams stiprinti reikia regioninių ir pasaulinių taikos kūrimo komisijų, kurioms padėtų paramos biuras ir nuolatinis fondas, tuo sustiprinant JT vaidmenį krizių metu ir pokofliktinėse situacijose atsidūrusiuose regionuose; ragina 60-ąją Generalinę Asamblėją nedelsiant įgyvendinti šias nuostatas; ypač pritaria tam, kad žmogaus saugumo koncepcija būtų įtraukta į oficialią JT sistemą; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina sprendimą įkurti Taikos kūrimo komisiją, kuri kariaujančioms šalims padėtų siekti taikos, ir pripažįsta, kad taikos kūrimo veiksmams reikia visiškai kitokių įgūdžių nei taikos palaikymui; mano, kad būtiniems įgūdžiams ir gebėjimams stiprinti reikia regioninių ir pasaulinių taikos kūrimo komisijų, kurioms padėtų paramos biuras ir nuolatinis fondas, tuo sustiprinant JT vaidmenį krizių metu ir pokofliktinėse situacijose atsidūrusiuose regionuose; ragina 60-ąją Generalinę Asamblėją nedelsiant įgyvendinti šias nuostatas; ypač pritaria tam, kad žmogaus saugumo koncepcija būtų įtraukta į oficialią JT sistemą;

| 3. | pritaria tam, kad būtų pripažinta tarptautinės bendruomenės atsakomybė ginti gyventojus nuo genocido, karo nusikaltimų, etninio valymo ir nusikaltimų žmonijai, bei tam, kad būtų pripažinta aiški kiekvienos valstybės atsakomybė ginant savo piliečius nuo šių nusikaltimų, įskaitant tokių nusikaltimų prevenciją; taip pat pabrėžia Tarptautinio baudžiamojo teismo – institucijos, kuri bet kuriuo iš šių nusikaltimų kaltinamus asmenis gali patraukti baudžiamojon atsakomybėn - svarbą; |
| --- | --- |

3.

pritaria tam, kad būtų pripažinta tarptautinės bendruomenės atsakomybė ginti gyventojus nuo genocido, karo nusikaltimų, etninio valymo ir nusikaltimų žmonijai, bei tam, kad būtų pripažinta aiški kiekvienos valstybės atsakomybė ginant savo piliečius nuo šių nusikaltimų, įskaitant tokių nusikaltimų prevenciją; taip pat pabrėžia Tarptautinio baudžiamojo teismo – institucijos, kuri bet kuriuo iš šių nusikaltimų kaltinamus asmenis gali patraukti baudžiamojon atsakomybėn - svarbą;

| 4. | palankiai vertina JT Generalinį Sekretorių Kofį Ananą ir 59-osios JT Generalinės Asamblėjos Pirmininką bei jo komandą ir Jungtinių Tautų sekretoriatą už milžiniškas pastangas ir vertingą indėlį siekiant susitarimo dėl pirmiau minėto Išvadų dokumento priėmimo; ypač ragina visas JT valstybes nares tvirtai laikytis savo įsipareigojimų ir nedelsiant juos paversti konkrečiais veiksmais; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina JT Generalinį Sekretorių Kofį Ananą ir 59-osios JT Generalinės Asamblėjos Pirmininką bei jo komandą ir Jungtinių Tautų sekretoriatą už milžiniškas pastangas ir vertingą indėlį siekiant susitarimo dėl pirmiau minėto Išvadų dokumento priėmimo; ypač ragina visas JT valstybes nares tvirtai laikytis savo įsipareigojimų ir nedelsiant juos paversti konkrečiais veiksmais;

| 5. | palankiai vertina atnaujintą tarptautinės bendruomenės įsipareigojimą siekti TVT ir skatinti tvarią plėtrą; primena, kad didelio skurdo ir vaikų mirtingumo mažinimas, išsilavinimo suteikimas, švaraus vandens poreikio patenkinimas ir lyčių lygybės stiprinimas turi būti pagrindiniai vystymosi darbotvarkės uždaviniai; apgailestauja dėl to, kad nenustatyti tikslūs terminai, kurie visas išsivysčiusias šalis įpareigotų siekti tarpinių ir galutinių TVT tikslų; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina atnaujintą tarptautinės bendruomenės įsipareigojimą siekti TVT ir skatinti tvarią plėtrą; primena, kad didelio skurdo ir vaikų mirtingumo mažinimas, išsilavinimo suteikimas, švaraus vandens poreikio patenkinimas ir lyčių lygybės stiprinimas turi būti pagrindiniai vystymosi darbotvarkės uždaviniai; apgailestauja dėl to, kad nenustatyti tikslūs terminai, kurie visas išsivysčiusias šalis įpareigotų siekti tarpinių ir galutinių TVT tikslų;

| 6. | labai apgailestauja, kad pirmiau minėtas pasaulinis aukščiausio lygio viršūnių susitikimas nesikreipė į tas šalis donores, kurios formaliai dar neįsipareigojo iki 2015 m. pasiekti, kad 0,7 proc. jų Bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) būtų skiriama oficialiai vystymosi paramai (OVP) finansuoti; palankiai vertina ES už tai, kad ji vaidina pagrindinį vaidmenį šioje srityje, ir ragina išlaikyti visiems donorams daromą spaudimą nustatyti terminus, kurie turėtų būti stebimi; |
| --- | --- |

6.

labai apgailestauja, kad pirmiau minėtas pasaulinis aukščiausio lygio viršūnių susitikimas nesikreipė į tas šalis donores, kurios formaliai dar neįsipareigojo iki 2015 m. pasiekti, kad 0,7 proc. jų Bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) būtų skiriama oficialiai vystymosi paramai (OVP) finansuoti; palankiai vertina ES už tai, kad ji vaidina pagrindinį vaidmenį šioje srityje, ir ragina išlaikyti visiems donorams daromą spaudimą nustatyti terminus, kurie turėtų būti stebimi;

| 7. | visiškai pritaria specialiesiems JT Generalinio Sekretoriaus raginimams išsivysčiusioms šalims nustatyti aiškius terminus tam, kad būtų pasiektas tikslas 0,7 proc. BNP skirti OVP finansavimui ir pripažinti ypatingus Afrikos poreikius; |
| --- | --- |

7.

visiškai pritaria specialiesiems JT Generalinio Sekretoriaus raginimams išsivysčiusioms šalims nustatyti aiškius terminus tam, kad būtų pasiektas tikslas 0,7 proc. BNP skirti OVP finansavimui ir pripažinti ypatingus Afrikos poreikius;

| 8. | palankiai vertina susitarimą nedelsiant teikti paramą greito poveikio iniciatyvoms (greitoms pergalėms), kurios skirtos remti kovos su maliarija pastangas, švietimą ir sveikatos priežiūrą; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina susitarimą nedelsiant teikti paramą greito poveikio iniciatyvoms (greitoms pergalėms), kurios skirtos remti kovos su maliarija pastangas, švietimą ir sveikatos priežiūrą;

| 9. | sveikina Išvadų dokumento skyrių „Ypatingų Afrikos poreikių tenkinimas“ ir ragina Komisiją būsimoje strategijoje Afrikos klausimais ir pareiškimo dėl vystymosi politikos peržiūroje pirmenybę teikti TVT įgyvendinimo klausimams; |
| --- | --- |

9.

sveikina Išvadų dokumento skyrių „Ypatingų Afrikos poreikių tenkinimas“ ir ragina Komisiją būsimoje strategijoje Afrikos klausimais ir pareiškimo dėl vystymosi politikos peržiūroje pirmenybę teikti TVT įgyvendinimo klausimams;

| 10. | pažymi, kad jei ES valstybės narės prieitų bendro sutarimo, tai jos galėtų pasiekti geresnių derybų rezultatų; vis dėlto pabrėžia, kad aukščiausio lygio susitikimo išvados netenkina Europos Parlamento paskelbtų ambicijų dėl JT reformos; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad jei ES valstybės narės prieitų bendro sutarimo, tai jos galėtų pasiekti geresnių derybų rezultatų; vis dėlto pabrėžia, kad aukščiausio lygio susitikimo išvados netenkina Europos Parlamento paskelbtų ambicijų dėl JT reformos;

| 11. | primygtinai reikalauja, kad reforma būtų tęsiama, ir ragina Tarybą bei valstybes nares pasitelkti savo įtaką siekiant iki kitų metų pabaigos pasiekti konkrečių 60-osios Generalinės Asamblėjos rezultatų; |
| --- | --- |

11.

primygtinai reikalauja, kad reforma būtų tęsiama, ir ragina Tarybą bei valstybes nares pasitelkti savo įtaką siekiant iki kitų metų pabaigos pasiekti konkrečių 60-osios Generalinės Asamblėjos rezultatų;

| 12. | visiškai pritaria tam, kad pirmiau minėtas pasaulinis aukščiausio lygio viršūnių susitikimas aiškiai pasmerkė terorizmą; tačiau mano, kad didelė nesėkmė yra tai, jog nėra susitarimo dėl išsamaus terorizmo apibrėžimo, bei ragina JT valstybes nares nedelsiant tai ištaisyti; |
| --- | --- |

12.

visiškai pritaria tam, kad pirmiau minėtas pasaulinis aukščiausio lygio viršūnių susitikimas aiškiai pasmerkė terorizmą; tačiau mano, kad didelė nesėkmė yra tai, jog nėra susitarimo dėl išsamaus terorizmo apibrėžimo, bei ragina JT valstybes nares nedelsiant tai ištaisyti;

| 13. | palankiai vertina aukščiausio lygio viršūnių susitikimo įsipareigojimą sustiprinti vyriausiojo komisijos nario, atsakingo už žmogaus teises, kabineto vaidmenį ir dvigubai padidinti jam skiriamas lėšas, kad būtų galima geriau stebėti ir įgyvendinti priimtas rezoliucijas; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina aukščiausio lygio viršūnių susitikimo įsipareigojimą sustiprinti vyriausiojo komisijos nario, atsakingo už žmogaus teises, kabineto vaidmenį ir dvigubai padidinti jam skiriamas lėšas, kad būtų galima geriau stebėti ir įgyvendinti priimtas rezoliucijas;

| 14. | tačiau smerkia tai, kad neaiškiai suformuluoti Žmogaus teisių tarybos įstatai ir dėl to nėra tikslių duomenų apie Žmogaus teisių tarybos darbotvarkę, įgaliojimus, darbo metodus ir sudėtį; ragina 60-ąją Generalinę Asamblėją šį klausimą laikyti prioritetiniu; |
| --- | --- |

14.

tačiau smerkia tai, kad neaiškiai suformuluoti Žmogaus teisių tarybos įstatai ir dėl to nėra tikslių duomenų apie Žmogaus teisių tarybos darbotvarkę, įgaliojimus, darbo metodus ir sudėtį; ragina 60-ąją Generalinę Asamblėją šį klausimą laikyti prioritetiniu;

| 15. | ragina Generalinę Asamblėją, vadovaujantis pirmiau minėtoje aukšto lygio grupės ataskaitoje pateiktomis gairėmis, sukurti aiškius Saugumo Tarybos jėgos panaudojimo kriterijus; |
| --- | --- |

15.

ragina Generalinę Asamblėją, vadovaujantis pirmiau minėtoje aukšto lygio grupės ataskaitoje pateiktomis gairėmis, sukurti aiškius Saugumo Tarybos jėgos panaudojimo kriterijus;

| 16. | mano, kad naujosios Žmogaus teisių tarybos nariai turėtų laikytis aukščiausių žmogaus teisių standartų ir kad narystė taryboje yra privilegija, o ne teisė; mano, kad Žmogaus teisių taryba turėtų nuolat posėdžiauti, taip išvengiant didelių vėlavimų ir valstybių, prieš kurias buvo gauti skundai, politinių manevrų; |
| --- | --- |

16.

mano, kad naujosios Žmogaus teisių tarybos nariai turėtų laikytis aukščiausių žmogaus teisių standartų ir kad narystė taryboje yra privilegija, o ne teisė; mano, kad Žmogaus teisių taryba turėtų nuolat posėdžiauti, taip išvengiant didelių vėlavimų ir valstybių, prieš kurias buvo gauti skundai, politinių manevrų;

| 17. | labai apgailestauja dėl to, kad aukščiausio lygio viršūnių susitikimas nepasiekė susitarimo branduolinių ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, ir primygtinai reikalauja, kad darbas ir pastangos siekiant pažangos šioje srityje taptų intensyvesniais, visų pirma siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi esamų sutarčių, ypač Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties (BGNS); |
| --- | --- |

17.

labai apgailestauja dėl to, kad aukščiausio lygio viršūnių susitikimas nepasiekė susitarimo branduolinių ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, ir primygtinai reikalauja, kad darbas ir pastangos siekiant pažangos šioje srityje taptų intensyvesniais, visų pirma siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi esamų sutarčių, ypač Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties (BGNS);

| 18. | dar kartą patvirtina savo įsitikinimą, kad JT gebėjimai greitai ir veiksmingai reaguoti į humanitarines nelaimes, kai reikia būti pasaulio lyderiu, turi būti peržiūrėti ir patobulinti; vis dėlto palankiai vertina įsipareigojimą sukurti pasaulio išankstinio perspėjimo apie visus gamtos keliamus pavojus sistemą; |
| --- | --- |

18.

dar kartą patvirtina savo įsitikinimą, kad JT gebėjimai greitai ir veiksmingai reaguoti į humanitarines nelaimes, kai reikia būti pasaulio lyderiu, turi būti peržiūrėti ir patobulinti; vis dėlto palankiai vertina įsipareigojimą sukurti pasaulio išankstinio perspėjimo apie visus gamtos keliamus pavojus sistemą;

| 19. | apgailestauja, kad nebuvo tvirtų įsipareigojimų siekiant suteikti JT Generaliniam Sekretoriui daugiau įgaliojimų einant sekretoriato administracijos vadovo pareigas; ragina 60-ąją Generalinę Asamblėją persvarstyti šį klausimą; |
| --- | --- |

19.

apgailestauja, kad nebuvo tvirtų įsipareigojimų siekiant suteikti JT Generaliniam Sekretoriui daugiau įgaliojimų einant sekretoriato administracijos vadovo pareigas; ragina 60-ąją Generalinę Asamblėją persvarstyti šį klausimą;

| 20. | apgailestauja dėl to, kad nebuvo pasiekta susitarimo dėl JT Saugumo Tarybos reformos, tačiau palankiai vertina faktą, kad Generalinė Asamblėja, remdamasi naujais pasiūlymais, iki 2005 m. pabaigos turės pateikti ataskaitą dėl Saugumo Tarybos, kurioje būtų atsižvelgta į Saugumo Tarybos geresnio atstovavimo užtikrinimo tikslus ir skaidrumą bei veiksmingumą; primena Europos Parlamento įsipareigojimą siekti užimti bendrą Europos vietą Saugumo Taryboje, kai bus išpildytos politinės, konstitucinės ir teisinės sąlygos tokiai vietai užimti; |
| --- | --- |

20.

apgailestauja dėl to, kad nebuvo pasiekta susitarimo dėl JT Saugumo Tarybos reformos, tačiau palankiai vertina faktą, kad Generalinė Asamblėja, remdamasi naujais pasiūlymais, iki 2005 m. pabaigos turės pateikti ataskaitą dėl Saugumo Tarybos, kurioje būtų atsižvelgta į Saugumo Tarybos geresnio atstovavimo užtikrinimo tikslus ir skaidrumą bei veiksmingumą; primena Europos Parlamento įsipareigojimą siekti užimti bendrą Europos vietą Saugumo Taryboje, kai bus išpildytos politinės, konstitucinės ir teisinės sąlygos tokiai vietai užimti;

| 21. | remia ir palankiai vertina naująjį JT įsipareigojimą dėl Demokratijos fondo, kuris yra svarbi priemonė siekiant skatinti demokratiją pasaulyje, ir ragina Komisiją bei valstybes nares politinėmis ir finansinėmis priemonėmis visapusiškai remti šį projektą; dar kartą patvirtiną savo įsitikinimą, kad pačioms JT reikia gerokai padidinti demokratiją jos struktūrose, todėl pabrėžia savo raginimą sudaryti pagrindinę demokratijos grupę JT Generalinėje asamblėjoje; |
| --- | --- |

21.

remia ir palankiai vertina naująjį JT įsipareigojimą dėl Demokratijos fondo, kuris yra svarbi priemonė siekiant skatinti demokratiją pasaulyje, ir ragina Komisiją bei valstybes nares politinėmis ir finansinėmis priemonėmis visapusiškai remti šį projektą; dar kartą patvirtiną savo įsitikinimą, kad pačioms JT reikia gerokai padidinti demokratiją jos struktūrose, todėl pabrėžia savo raginimą sudaryti pagrindinę demokratijos grupę JT Generalinėje asamblėjoje;

| 22. | dar kartą pabrėžia savo nuomonę, kad ES diplomatinė atstovybė prie JT yra labai svarbi siekiant gerinti santykius tarp šių organizacijų ir ES įtakai tarptautinėje arenoje; todėl ragina Tarybą ir Komisiją aktyviai tęsti savo ryšių biurų ir delegacijų susijungimo į vieną bendrą ES delegaciją procesą kiekvienoje iš šių JT būstinių: Niujorke, Ženevoje, Vienoje ir Nairobyje; |
| --- | --- |

22.

dar kartą pabrėžia savo nuomonę, kad ES diplomatinė atstovybė prie JT yra labai svarbi siekiant gerinti santykius tarp šių organizacijų ir ES įtakai tarptautinėje arenoje; todėl ragina Tarybą ir Komisiją aktyviai tęsti savo ryšių biurų ir delegacijų susijungimo į vieną bendrą ES delegaciją procesą kiekvienoje iš šių JT būstinių: Niujorke, Ženevoje, Vienoje ir Nairobyje;

| 23. | palankiai vertina tai, kad Jungtinės Tautos ir nacionaliniai bei regioniniai parlamentai skatinami glaudžiau bendradarbiauti, o tai reiškia, kad pripažintas ypatingas parlamentų vaidmuo vystymosi ir demokratijos stiprinimo kelyje; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina tai, kad Jungtinės Tautos ir nacionaliniai bei regioniniai parlamentai skatinami glaudžiau bendradarbiauti, o tai reiškia, kad pripažintas ypatingas parlamentų vaidmuo vystymosi ir demokratijos stiprinimo kelyje;

| 24. | sveikina po pirmiau minėto pasaulinio aukščiausio lygio viršūnių susitikimo vykusio Pasaulio banko, Tarptautinio valiutos fondo ir Afrikos plėtros banko posėdžio atnaujintą įsipareigojimą 18 skurdžiausių ir labiausiai įsiskolinusių šalių visiškai atleisti nuo skolų mokėjimo; |
| --- | --- |

24.

sveikina po pirmiau minėto pasaulinio aukščiausio lygio viršūnių susitikimo vykusio Pasaulio banko, Tarptautinio valiutos fondo ir Afrikos plėtros banko posėdžio atnaujintą įsipareigojimą 18 skurdžiausių ir labiausiai įsiskolinusių šalių visiškai atleisti nuo skolų mokėjimo;

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, JT Saugumo Tarybos Pirmininkui ir valstybėms narėms, 60-osios JT Generalinės Asamblėjos Pirmininkui ir JT Ekonominės ir socialinės tarybos Pirmininkui. |
| --- | --- |

25.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, JT Saugumo Tarybos Pirmininkui ir valstybėms narėms, 60-osios JT Generalinės Asamblėjos Pirmininkui ir JT Ekonominės ir socialinės tarybos Pirmininkui.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0115.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0237.

(3)  OL C 96 E, 2004 4 21, p. 79.

P6_TA(2005)0363

Baltarusija

Europos Parlamento rezoliucija dėl Baltarusijos

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl padėties Baltarusijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl padėties Baltarusijoje,

| — | atsižvelgdamas visų pirma į 2005 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Baltarusijos (1) ir 2005 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl politinės padėties ir žiniasklaidos nepriklausomumo Baltarusijoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas visų pirma į 2005 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Baltarusijos (1) ir 2005 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl politinės padėties ir žiniasklaidos nepriklausomumo Baltarusijoje (2),

| — | atsižvelgdamas į Sacharovo premiją už minties laisvę, kuria 2004 m. gruodžio mėn. Parlamentas apdovanojo Baltarusijos žurnalistų asociaciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sacharovo premiją už minties laisvę, kuria 2004 m. gruodžio mėn. Parlamentas apdovanojo Baltarusijos žurnalistų asociaciją,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 12 d. Jungtinių Tautų rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Baltarusijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 12 d. Jungtinių Tautų rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Baltarusijoje,

| — | atsižvelgdamas visų pirma į „ES veiksmų planą demokratijai Baltarusijoje skatinti“, kurį 2005 m. vasario 23 d. priėmė Europos Parlamento delegacija ryšiams su Baltarusija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas visų pirma į „ES veiksmų planą demokratijai Baltarusijoje skatinti“, kurį 2005 m. vasario 23 d. priėmė Europos Parlamento delegacija ryšiams su Baltarusija,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikatą dėl Europos kaimynystės politikos (KOM(2004)0373), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikatą dėl Europos kaimynystės politikos (KOM(2004)0373),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliucijas dėl padėties Baltarusijoje ir ypač į 2004 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl spaudos persekiojimo Baltarusijos Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliucijas dėl padėties Baltarusijoje ir ypač į 2004 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl spaudos persekiojimo Baltarusijos Respublikoje,

| — | atsižvelgdamas į ES sankcijas prieš Baltarusijos pareigūnus, priimtas 2004 m. liepos 2 d., po to, kai be žinios dingo trys Baltarusijos opozicijos vadovai ir vienas žurnalistas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sankcijas prieš Baltarusijos pareigūnus, priimtas 2004 m. liepos 2 d., po to, kai be žinios dingo trys Baltarusijos opozicijos vadovai ir vienas žurnalistas,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugpjūčio 2 d., 2005 m. rugpjūčio 12 d. ir 2005 m. rugpjūčio 30 d. ES pirmininkaujančios valstybės narės pareiškimus dėl Baltarusijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugpjūčio 2 d., 2005 m. rugpjūčio 12 d. ir 2005 m. rugpjūčio 30 d. ES pirmininkaujančios valstybės narės pareiškimus dėl Baltarusijos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos sprendimą su Deutsche Welle Radio pasirašyti 138 000 eurų vertės sutartį, pagal kurią pastaroji vienerius metus nuo 2005 m. lapkričio 1 d. per radiją ir internetu transliuotų nepriklausomas laidas Baltarusijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos sprendimą su Deutsche Welle Radio pasirašyti 138 000 eurų vertės sutartį, pagal kurią pastaroji vienerius metus nuo 2005 m. lapkričio 1 d. per radiją ir internetu transliuotų nepriklausomas laidas Baltarusijai,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi padėtis Baltarusijoje ne tik nepagerėjo, bet net pablogėjo tiek, kad žmogaus teisės akivaizdžiai pažeidinėjamos, Žemesnieji rūmai negali įgyvendinti savo įstatymų leidybos teisių, o ekonominį gyvenimą kontroliuoja Prezidentas; kadangi šie pažeidimai apima ir demokratinės opozicijos veikėjų įkalinimą bei kitas prieš juos naudojamų represijų formas, |
| --- | --- |

A.

kadangi padėtis Baltarusijoje ne tik nepagerėjo, bet net pablogėjo tiek, kad žmogaus teisės akivaizdžiai pažeidinėjamos, Žemesnieji rūmai negali įgyvendinti savo įstatymų leidybos teisių, o ekonominį gyvenimą kontroliuoja Prezidentas; kadangi šie pažeidimai apima ir demokratinės opozicijos veikėjų įkalinimą bei kitas prieš juos naudojamų represijų formas,

| B. | kadangi per pastaruosius kelerius metus kelios politinės partijos, 22 nepriklausomi laikraščiai ir daugiau kaip 50 demokratiją remiančių įvairaus lygmens ir politinių įsitikinimų NVO bei kelios švietimo įstaigos buvo uždarytos dėl „techninių“ priežasčių, tačiau kiekvienu atveju buvo akivaizdu, kad šios organizacijos buvo nubaustos už Prezidento ir jo vykdomos politikos kritiką, |
| --- | --- |

B.

kadangi per pastaruosius kelerius metus kelios politinės partijos, 22 nepriklausomi laikraščiai ir daugiau kaip 50 demokratiją remiančių įvairaus lygmens ir politinių įsitikinimų NVO bei kelios švietimo įstaigos buvo uždarytos dėl „techninių“ priežasčių, tačiau kiekvienu atveju buvo akivaizdu, kad šios organizacijos buvo nubaustos už Prezidento ir jo vykdomos politikos kritiką,

| C. | kadangi Baltarusijos Teisingumo ministras Viktar Halavanau priėmė dekretą dėl privalomos politinių partijų, profesinių sąjungų, koalicijų, pilietinių iniciatyvų ir judėjimų registracijos, siekdamas užkirsti kelią politinių jėgų, kurios kitais metais vyksiančių prezidento rinkimų metu ketina remti Aleksandro Lukašenkos oponentą, susivienijimui, |
| --- | --- |

C.

kadangi Baltarusijos Teisingumo ministras Viktar Halavanau priėmė dekretą dėl privalomos politinių partijų, profesinių sąjungų, koalicijų, pilietinių iniciatyvų ir judėjimų registracijos, siekdamas užkirsti kelią politinių jėgų, kurios kitais metais vyksiančių prezidento rinkimų metu ketina remti Aleksandro Lukašenkos oponentą, susivienijimui,

| D. | kadangi 2005 m. rugsėjo 13 d. Baltarusijos prezidentas A. Lukašenka priėmė dekretą, suteikiantį jam teisę atleisti nuo bausmės už turtinius nusikaltimus, tuo siekdamas vienose rankose sukoncentruoti visą šalies valdžią, įskaitant ir teisminę, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2005 m. rugsėjo 13 d. Baltarusijos prezidentas A. Lukašenka priėmė dekretą, suteikiantį jam teisę atleisti nuo bausmės už turtinius nusikaltimus, tuo siekdamas vienose rankose sukoncentruoti visą šalies valdžią, įskaitant ir teisminę,

| E. | kadangi 2005 m. balandžio mėn. JT Žmogaus teisių komisija kritiškai įvertino Baltarusiją už nuolat gaunamus pranešimus apie NVO, tautinių mažumų organizacijų, nepriklausomų žiniasklaidos priemonių, opozicinių politinių partijų, nepriklausomų profesinių sąjungų ir religinių organizacijų persekiojimą ir uždarymą, asmenų, įsitraukusių į demokratinę veiklą, įskaitant nepriklausomą žiniasklaidą, persekiojimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2005 m. balandžio mėn. JT Žmogaus teisių komisija kritiškai įvertino Baltarusiją už nuolat gaunamus pranešimus apie NVO, tautinių mažumų organizacijų, nepriklausomų žiniasklaidos priemonių, opozicinių politinių partijų, nepriklausomų profesinių sąjungų ir religinių organizacijų persekiojimą ir uždarymą, asmenų, įsitraukusių į demokratinę veiklą, įskaitant nepriklausomą žiniasklaidą, persekiojimą,

| F. | kadangi Baltarusijoje uždarius nepriklausomus universitetus, Vilniuje buvo įkurtas Europos Humanitarinis universitetas išeivijoje gyvenantiems Baltarusijos studentams, |
| --- | --- |

F.

kadangi Baltarusijoje uždarius nepriklausomus universitetus, Vilniuje buvo įkurtas Europos Humanitarinis universitetas išeivijoje gyvenantiems Baltarusijos studentams,

| G. | kadangi Baltarusijoje dėl politinių motyvų vis dar suiminėjami asmenys ir teisiami demokratinio judėjimo aktyvistai bei nepriklausomi žurnalistai, o taip pat deportuojami užsienio piliečiai, |
| --- | --- |

G.

kadangi Baltarusijoje dėl politinių motyvų vis dar suiminėjami asmenys ir teisiami demokratinio judėjimo aktyvistai bei nepriklausomi žurnalistai, o taip pat deportuojami užsienio piliečiai,

| H. | kadangi nebuvo padaryta pažangos tiriant daugelio asmenų dingimo aplinkybes, |
| --- | --- |

H.

kadangi nebuvo padaryta pažangos tiriant daugelio asmenų dingimo aplinkybes,

| I. | kadangi 2005 m. gegužės 12 d. Baltarusijos Teisingumo ministerija Baltarusijos lenkų sąjungos vadovybę paskelbė neteisėta, spaustuvė vyriausybės nurodymu atsisakė spausdinti lenkų savaitraštį Glos znad Niemna bei po vyriausybės priedanga buvo išspausdinti suklastoti laikraščio numeriai, |
| --- | --- |

I.

kadangi 2005 m. gegužės 12 d. Baltarusijos Teisingumo ministerija Baltarusijos lenkų sąjungos vadovybę paskelbė neteisėta, spaustuvė vyriausybės nurodymu atsisakė spausdinti lenkų savaitraštį Glos znad Niemna bei po vyriausybės priedanga buvo išspausdinti suklastoti laikraščio numeriai,

| J. | kadangi 2005 m. rugpjūčio 27 d. A. Lukašenkos režimas sušaukė Baltarusijos lenkų sąjungos valdybos posėdį, kad būtų priversta atsistatydinti demokratiška ir teisėtai išrinkta vadovybė ir ji pakeista režimui lojalia valdyba, |
| --- | --- |

J.

kadangi 2005 m. rugpjūčio 27 d. A. Lukašenkos režimas sušaukė Baltarusijos lenkų sąjungos valdybos posėdį, kad būtų priversta atsistatydinti demokratiška ir teisėtai išrinkta vadovybė ir ji pakeista režimui lojalia valdyba,

| K. | kadangi nuolat blogėja kitų mažumų, įskaitant ir romų tautybės asmenis bei religines mažumas, padėtis: protestantų bažnyčios buvo uždarytos, o evangelikų – uždraustos, |
| --- | --- |

K.

kadangi nuolat blogėja kitų mažumų, įskaitant ir romų tautybės asmenis bei religines mažumas, padėtis: protestantų bažnyčios buvo uždarytos, o evangelikų – uždraustos,

| L. | kadangi trukdoma naudotis teise į informacijos laisvę, kadangi ir nacionalinės, ir regioninės televizijos programos sutelktos valdžios rankose, o interneto ryšys nukreipiamas per valstybinę įmonę, užblokavusią ne vieną interneto prieigą ir svetainę, |
| --- | --- |

L.

kadangi trukdoma naudotis teise į informacijos laisvę, kadangi ir nacionalinės, ir regioninės televizijos programos sutelktos valdžios rankose, o interneto ryšys nukreipiamas per valstybinę įmonę, užblokavusią ne vieną interneto prieigą ir svetainę,

| M. | kadangi visi kabelinės televizijos operatoriai persekiojami už Baltarusijos vyriausybės nepatvirtintų užsienio kanalų transliavimą; kadangi šiuo pagrindu Baltarusijos kabelinės televizijos operatoriams buvo uždrausta transliuoti visus Ukrainos kanalus ir Lenkijos kanalą Polonia, |
| --- | --- |

M.

kadangi visi kabelinės televizijos operatoriai persekiojami už Baltarusijos vyriausybės nepatvirtintų užsienio kanalų transliavimą; kadangi šiuo pagrindu Baltarusijos kabelinės televizijos operatoriams buvo uždrausta transliuoti visus Ukrainos kanalus ir Lenkijos kanalą Polonia,

| N. | kadangi valdžios institucijos nutraukė naujų laikraščių registravimą, kasdien vyksta teismo procesai prieš laikraščius ir žurnalistus, o daugumai gyvuojančių laikraščių buvo paskirtos didelės baudos, dėl kurių jie negali būti toliau spausdinami, |
| --- | --- |

N.

kadangi valdžios institucijos nutraukė naujų laikraščių registravimą, kasdien vyksta teismo procesai prieš laikraščius ir žurnalistus, o daugumai gyvuojančių laikraščių buvo paskirtos didelės baudos, dėl kurių jie negali būti toliau spausdinami,

| O. | kadangi prezidentas A. Lukašenka praktiškai užkirto kelią tarptautiniam NVO tinklui Europoje ir Baltarusijoje padėti vaikams, kenčiantiems nuo Černobylio katastrofos padarinių, išvykti gydytis į įvairias užsienio šalis, |
| --- | --- |

O.

kadangi prezidentas A. Lukašenka praktiškai užkirto kelią tarptautiniam NVO tinklui Europoje ir Baltarusijoje padėti vaikams, kenčiantiems nuo Černobylio katastrofos padarinių, išvykti gydytis į įvairias užsienio šalis,

| P. | kadangi po kelių diplomatų, kurie atmetė prezidento A. Lukašenkos Lenkijai mestus kaltinimus dėl kišimosi į Baltarusijos vidaus reikalus, išsiuntimo Lenkija laikinai atšaukė savo ambasadorių Minske, |
| --- | --- |

P.

kadangi po kelių diplomatų, kurie atmetė prezidento A. Lukašenkos Lenkijai mestus kaltinimus dėl kišimosi į Baltarusijos vidaus reikalus, išsiuntimo Lenkija laikinai atšaukė savo ambasadorių Minske,

| Q. | kadangi 2005 m. rugsėjo 15 d. Niujorke vykusio Jungtinių Tautų aukščiausio lygio viršūnių susitikimo metu A. Lukašenka apkaltino JT žmogaus teisių organus tuo, kad jais naudojamasi siekiant kontroliuoti kitas šalis, |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2005 m. rugsėjo 15 d. Niujorke vykusio Jungtinių Tautų aukščiausio lygio viršūnių susitikimo metu A. Lukašenka apkaltino JT žmogaus teisių organus tuo, kad jais naudojamasi siekiant kontroliuoti kitas šalis,

| R. | kadangi Taryba Baltarusijos atžvilgiu laikosi nepakankamai ryžtingos pozicijos, |
| --- | --- |

R.

kadangi Taryba Baltarusijos atžvilgiu laikosi nepakankamai ryžtingos pozicijos,

| 1. | griežtai smerkia tai, kad Baltarusijos valdžia beatodairiškai puola žiniasklaidos atstovus, mažumas ir aktyvius žmogaus teisių gynėjus, opozicijos narius, religinius lyderius ir laisvai Prezidentą bei valdžią bandančius kritikuoti asmenis, o tai įrodo savavališki suėmimai, netinkamas elgesys su sulaikytaisiais, asmenų dingimo be žinios atvejai, persekiojimas politiniais motyvais ir kiti pagrindinius demokratijos ir teisinės valstybės principus pažeidžiantys represiniai veiksmai; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia tai, kad Baltarusijos valdžia beatodairiškai puola žiniasklaidos atstovus, mažumas ir aktyvius žmogaus teisių gynėjus, opozicijos narius, religinius lyderius ir laisvai Prezidentą bei valdžią bandančius kritikuoti asmenis, o tai įrodo savavališki suėmimai, netinkamas elgesys su sulaikytaisiais, asmenų dingimo be žinios atvejai, persekiojimas politiniais motyvais ir kiti pagrindinius demokratijos ir teisinės valstybės principus pažeidžiantys represiniai veiksmai;

| 2. | smerkia 2005 m. rugpjūčio 17 d. Baltarusijos valdžios priimtą dekreto Nr. 460 dėl užsienio pagalbos priėmimo nuostatų pakeitimą, papildant tikslų, kuriems išorės pagalba negali būti priimama, sąrašą: pažymi, kad dabar draudžiama priimti ir naudoti tarptautinę pagalbą „nekonstituciniams tikslams“, siekiant nuversti valdžią, kištis į Baltarusijos vidaus reikalus, rengti rinkimus ar referendumus, organizuoti susirinkimus, mitingus, piketus ar streikus arba rengti ir platinti propagandinę medžiagą, taip pat nebegalima organizuoti konferencijų, seminarų ar susitikimų kokia nors forma naudojant užsienio pagalbą; |
| --- | --- |

2.

smerkia 2005 m. rugpjūčio 17 d. Baltarusijos valdžios priimtą dekreto Nr. 460 dėl užsienio pagalbos priėmimo nuostatų pakeitimą, papildant tikslų, kuriems išorės pagalba negali būti priimama, sąrašą: pažymi, kad dabar draudžiama priimti ir naudoti tarptautinę pagalbą „nekonstituciniams tikslams“, siekiant nuversti valdžią, kištis į Baltarusijos vidaus reikalus, rengti rinkimus ar referendumus, organizuoti susirinkimus, mitingus, piketus ar streikus arba rengti ir platinti propagandinę medžiagą, taip pat nebegalima organizuoti konferencijų, seminarų ar susitikimų kokia nors forma naudojant užsienio pagalbą;

| 3. | smerkia 2005 m. rugpjūčio 22 d. valdžios sprendimą uždrausti Evangelikų reformatų bažnyčią, kuri daugiau nei 400 metų egzistavo Baltarusijoje, tačiau buvo paskelbta neteisėta dėl to, kad bendruomenė neturėjo juridinio adreso, ir negalėjo būti užregistruota dėl to, kad valdžios institucijos prieš tai ją iškeldino iš visų maldos namų, tuo pažeisdama Baltarusijos įstatymą dėl tikėjimo laisvės; |
| --- | --- |

3.

smerkia 2005 m. rugpjūčio 22 d. valdžios sprendimą uždrausti Evangelikų reformatų bažnyčią, kuri daugiau nei 400 metų egzistavo Baltarusijoje, tačiau buvo paskelbta neteisėta dėl to, kad bendruomenė neturėjo juridinio adreso, ir negalėjo būti užregistruota dėl to, kad valdžios institucijos prieš tai ją iškeldino iš visų maldos namų, tuo pažeisdama Baltarusijos įstatymą dėl tikėjimo laisvės;

| 4. | smerkia prieš Baltarusijos lenkų sąjungą (ZPB) nukreiptus vyriausybės veiksmus kaip pamatinių Europos Tarybos 1995 m. Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos principų pažeidimą ir kaip bandymą suvaržyti didžiausios NVO, kuri buvo viena iš nedaugelio vyriausybės nekontroliuojamų organizacijų, veiklą; primena, kad pagarba mažumų teisėms taip pat apima ir susirinkimų laisvę bei organizacijos įstatuose numatytų išrinktų organų pripažinimą; smerkia vyriausybės bandymą perimti Glos znad Niemna kontrolę; |
| --- | --- |

4.

smerkia prieš Baltarusijos lenkų sąjungą (ZPB) nukreiptus vyriausybės veiksmus kaip pamatinių Europos Tarybos 1995 m. Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos principų pažeidimą ir kaip bandymą suvaržyti didžiausios NVO, kuri buvo viena iš nedaugelio vyriausybės nekontroliuojamų organizacijų, veiklą; primena, kad pagarba mažumų teisėms taip pat apima ir susirinkimų laisvę bei organizacijos įstatuose numatytų išrinktų organų pripažinimą; smerkia vyriausybės bandymą perimti Glos znad Niemna kontrolę;

| 5. | smerkia nuolatinį lenkų mažumos aktyvistų, siekiančių išsaugoti savo asociacijos nepriklausomumą, persekiojimą; pažymi, kad aktyviausi asmenys žeminami nuolat jiems teikiant šaukimus į prokuratūrą ir policiją, kad per pastarąsias savaites ZPB lyderė Angelika Borys buvo apklausiama daugiau nei 50 kartų, o vienas iš ZPB steigėjų ir dabartiniam pirmininko pavaduotojui Tadeusz Gawin buvo skirta 30 dienų laisvės atėmimo bausmė; |
| --- | --- |

5.

smerkia nuolatinį lenkų mažumos aktyvistų, siekiančių išsaugoti savo asociacijos nepriklausomumą, persekiojimą; pažymi, kad aktyviausi asmenys žeminami nuolat jiems teikiant šaukimus į prokuratūrą ir policiją, kad per pastarąsias savaites ZPB lyderė Angelika Borys buvo apklausiama daugiau nei 50 kartų, o vienas iš ZPB steigėjų ir dabartiniam pirmininko pavaduotojui Tadeusz Gawin buvo skirta 30 dienų laisvės atėmimo bausmė;

| 6. | smerkia tai, kad remiantis nepagrįstais baudžiamaisiais kaltinimais ZPB lyderiams Jozef Parzecki, Wieslaw Kiewlak, Andrzej Pisalnik ir Andrzej Poczobut buvo skirtos laisvės atėmimo iki 2 metų bausmės; |
| --- | --- |

6.

smerkia tai, kad remiantis nepagrįstais baudžiamaisiais kaltinimais ZPB lyderiams Jozef Parzecki, Wieslaw Kiewlak, Andrzej Pisalnik ir Andrzej Poczobut buvo skirtos laisvės atėmimo iki 2 metų bausmės;

| 7. | smerkia Baltarusijos valdžios vykdomą visišką Baltarusijos romų mažumos izoliavimą, kurios pagrindinės piliečių teisės buvo apribotos, ir griežtai smerkia oficialioje žiniasklaidoje skatinamą neapykantą romų atžvilgiu; |
| --- | --- |

7.

smerkia Baltarusijos valdžios vykdomą visišką Baltarusijos romų mažumos izoliavimą, kurios pagrindinės piliečių teisės buvo apribotos, ir griežtai smerkia oficialioje žiniasklaidoje skatinamą neapykantą romų atžvilgiu;

| 8. | smerkia Baltarusijos valdžią už tai, kad Europos Parlamento narių delegacijai, 2005 m. rugpjūčio 8 d. vykusiai susipažinti su padėtimi Baltarusijoje, nebuvo išduotos vizos įvažiuoti į Baltarusiją; |
| --- | --- |

8.

smerkia Baltarusijos valdžią už tai, kad Europos Parlamento narių delegacijai, 2005 m. rugpjūčio 8 d. vykusiai susipažinti su padėtimi Baltarusijoje, nebuvo išduotos vizos įvažiuoti į Baltarusiją;

| 9. | ragina Tarybą ir Komisiją parengti NVO ir žmogaus teisių bei mažumų gynėjų stipendijų, viešnagių ir stažuočių programas; |
| --- | --- |

9.

ragina Tarybą ir Komisiją parengti NVO ir žmogaus teisių bei mažumų gynėjų stipendijų, viešnagių ir stažuočių programas;

| 10. | mano, kad jeigu Baltarusijos valdžios institucijos nepagerins padėties žodžio, susirinkimų ir religijos laisvių atžvilgiu ir ji toliau blogės, Komisija, Taryba ir Parlamentas turėtų išplėsti Baltarusijos valdžios pareigūnų, kuriems uždrausta įvažiuoti į ES teritoriją, sąrašą į jį įtraukiant su persekiojimu susijusius pareigūnus; mano, kad sankcijos prezidento A. Lukašenkos režimui taip pat turėtų apimti Baltarusijos valdžios užsienyje laikomo turto įšaldymą; |
| --- | --- |

10.

mano, kad jeigu Baltarusijos valdžios institucijos nepagerins padėties žodžio, susirinkimų ir religijos laisvių atžvilgiu ir ji toliau blogės, Komisija, Taryba ir Parlamentas turėtų išplėsti Baltarusijos valdžios pareigūnų, kuriems uždrausta įvažiuoti į ES teritoriją, sąrašą į jį įtraukiant su persekiojimu susijusius pareigūnus; mano, kad sankcijos prezidento A. Lukašenkos režimui taip pat turėtų apimti Baltarusijos valdžios užsienyje laikomo turto įšaldymą;

| 11. | dar kartą pabrėžia, kad tolesnė ES santykių su Baltarusija raida taip pat priklausys nuo demokratijos bei reformų šioje šalyje pažangos ir baltarusių galimybių turėti objektyvią, laisvą ir skaidrią žiniasklaidą, taip pat nuo to, kaip laikomasi mažumų ir tikėjimo teisių ir laisvių; |
| --- | --- |

11.

dar kartą pabrėžia, kad tolesnė ES santykių su Baltarusija raida taip pat priklausys nuo demokratijos bei reformų šioje šalyje pažangos ir baltarusių galimybių turėti objektyvią, laisvą ir skaidrią žiniasklaidą, taip pat nuo to, kaip laikomasi mažumų ir tikėjimo teisių ir laisvių;

| 12. | džiaugiasi Komisijos sprendimu ir toliau remti nepriklausomų laidų transliavimą Baltarusijai; pabrėžia, kad ypatingai svarbu Baltarusijos visuomenei teikti patikimą ir nepriklausomą informaciją; dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją veikti laikantis kaimynystės strategijos remiant Baltarusijos pilietinę visuomenę bei sukurti su Europos kaimynystės politika susijusią finansinę programą, kurioje paramos priemonės būtų pritaikytos Baltarusijai; primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją kuo skubiau teikti dar didesnę paramą laisvai žiniasklaidai ir nepriklausomoms NVO Baltarusijoje ir plėtoti transliavimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

12.

džiaugiasi Komisijos sprendimu ir toliau remti nepriklausomų laidų transliavimą Baltarusijai; pabrėžia, kad ypatingai svarbu Baltarusijos visuomenei teikti patikimą ir nepriklausomą informaciją; dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją veikti laikantis kaimynystės strategijos remiant Baltarusijos pilietinę visuomenę bei sukurti su Europos kaimynystės politika susijusią finansinę programą, kurioje paramos priemonės būtų pritaikytos Baltarusijai; primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją kuo skubiau teikti dar didesnę paramą laisvai žiniasklaidai ir nepriklausomoms NVO Baltarusijoje ir plėtoti transliavimo iniciatyvas;

| 13. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES lėšos arba parama iš ES biudžeto nebūtų skiriama vadinamosioms „pseudo NVO“, kurias Baltarusijos valdžia įsteigė siekdama gauti lėšų iš ES biudžeto; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją užtikrinti, kad ES lėšos arba parama iš ES biudžeto nebūtų skiriama vadinamosioms „pseudo NVO“, kurias Baltarusijos valdžia įsteigė siekdama gauti lėšų iš ES biudžeto;

| 14. | ragina Komisiją ir Tarybą remti demokratiškai išrinktą ZPB valdybą ir demokratiškai išrinktas kitų NVO valdybas, kurios taip pat patiria A. Lukašenkos režimo represijas; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją ir Tarybą remti demokratiškai išrinktą ZPB valdybą ir demokratiškai išrinktas kitų NVO valdybas, kurios taip pat patiria A. Lukašenkos režimo represijas;

| 15. | ragina suburti aukšto lygio ad-hoc delegaciją vykti į Baltarusiją susipažinti su padėtimi vietoje ir pateikti Parlamentui atitinkamą pranešimą; |
| --- | --- |

15.

ragina suburti aukšto lygio ad-hoc delegaciją vykti į Baltarusiją susipažinti su padėtimi vietoje ir pateikti Parlamentui atitinkamą pranešimą;

| 16. | aktyviai remia Komisijos pirmininko iniciatyvą nusiųsti specialų pasiuntinį žmogaus teisių padėčiai Baltarusijoje stebėti ir ragina pagreitinti Europos Sąjungos nuolatinės atstovybės steigimo Baltarusijoje steigimo procesą, kad ji galėtų geriau skleisti informaciją, koordinuoti projektus ir stebėti padėtį Baltarusijoje; |
| --- | --- |

16.

aktyviai remia Komisijos pirmininko iniciatyvą nusiųsti specialų pasiuntinį žmogaus teisių padėčiai Baltarusijoje stebėti ir ragina pagreitinti Europos Sąjungos nuolatinės atstovybės steigimo Baltarusijoje steigimo procesą, kad ji galėtų geriau skleisti informaciją, koordinuoti projektus ir stebėti padėtį Baltarusijoje;

| 17. | ragina Tarybą ir Komisiją iškelti Baltarusijos klausimą derantis su Rusijos valdžios institucijomis, siekiant nustatyti bendrą atsakomybę už tai, kad būtų paskatinti konkretūs demokratinai pokyčiai šioje šalyje; |
| --- | --- |

17.

ragina Tarybą ir Komisiją iškelti Baltarusijos klausimą derantis su Rusijos valdžios institucijomis, siekiant nustatyti bendrą atsakomybę už tai, kad būtų paskatinti konkretūs demokratinai pokyčiai šioje šalyje;

| 18. | ragina visas ES valstybes nares Baltarusijos piliečiams įvesti nemokamą vizų režimą; |
| --- | --- |

18.

ragina visas ES valstybes nares Baltarusijos piliečiams įvesti nemokamą vizų režimą;

| 19. | ragina Europos politines partijas ir Europos Parlamento frakcijas stiprinti ryšius su Baltarusijos opozicija ir reikšti jai aktyvesnę politinę paramą; |
| --- | --- |

19.

ragina Europos politines partijas ir Europos Parlamento frakcijas stiprinti ryšius su Baltarusijos opozicija ir reikšti jai aktyvesnę politinę paramą;

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, ESBO ir Europos Tarybos parlamentinėms asamblėjoms. |
| --- | --- |

20.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, ESBO ir Europos Tarybos parlamentinėms asamblėjoms.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0080.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0295.

P6_TA(2005)0364

Sąjungos ir Indijos santykiai

Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Indijos santykių: strateginė partnerystė (2004/2169(INI))

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ES vyriausiojo įgaliotinio bendrai užsienio ir saugumo politikai 2003 m. gruodžio 12 d. dokumentą pavadinimu „Saugi Europa geresniame pasaulyje. Europos saugumo strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES vyriausiojo įgaliotinio bendrai užsienio ir saugumo politikai 2003 m. gruodžio 12 d. dokumentą pavadinimu „Saugi Europa geresniame pasaulyje. Europos saugumo strategija“,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. birželio 16 d. Komisijos komunikatą „ES ir Indijos strateginė partnerystė“ (KOM(2004)0430) ir 2004 m. rugpjūčio mėn. strategijos dokumente pateiktą Indijos atsakymą į šį komunikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. birželio 16 d. Komisijos komunikatą „ES ir Indijos strateginė partnerystė“ (KOM(2004)0430) ir 2004 m. rugpjūčio mėn. strategijos dokumente pateiktą Indijos atsakymą į šį komunikatą,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. spalio mėn. 28 d. Parlamento rekomendaciją Tarybai dėl ES ir Indijos santykių (1) ir paskutiniąsias Parlamento rezoliucijas dėl Indijos ir jos regiono, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio mėn. 28 d. Parlamento rekomendaciją Tarybai dėl ES ir Indijos santykių (1) ir paskutiniąsias Parlamento rezoliucijas dėl Indijos ir jos regiono,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. spalio mėn. 11 d. pateiktas Bendrųjų reikalų tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio mėn. 11 d. pateiktas Bendrųjų reikalų tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio 8 d. Hagoje įvykusį penktąjį ES ir Indijos viršūnių susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio 8 d. Hagoje įvykusį penktąjį ES ir Indijos viršūnių susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Naujajame Delyje įvykusį šeštąjį ES ir Indijos viršūnių susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Naujajame Delyje įvykusį šeštąjį ES ir Indijos viršūnių susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio 8 d. baigiantis ES ir Indijos penktajam viršūnių susitikimui paskelbtą bendrą pranešimą spaudai ir tą pačią dieną paskelbtą bendrą deklaraciją dėl kultūrinių ryšių, taip pat akivaizdų ES ir Indijos norą parengti ES ir Indijos strateginės asociacijos veiksmų planą ir 2005 m. rugsėjo mėn. Indijoje įvyksiančiame šeštajame viršūnių susitikime priimti naują bendrą politinę deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio 8 d. baigiantis ES ir Indijos penktajam viršūnių susitikimui paskelbtą bendrą pranešimą spaudai ir tą pačią dieną paskelbtą bendrą deklaraciją dėl kultūrinių ryšių, taip pat akivaizdų ES ir Indijos norą parengti ES ir Indijos strateginės asociacijos veiksmų planą ir 2005 m. rugsėjo mėn. Indijoje įvyksiančiame šeštajame viršūnių susitikime priimti naują bendrą politinę deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Indijos strateginės partnerystės veiksmų planą ir naują bendrą politinę deklaraciją, priimtus aukščiau minėtame šeštajame viršūnių susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Indijos strateginės partnerystės veiksmų planą ir naują bendrą politinę deklaraciją, priimtus aukščiau minėtame šeštajame viršūnių susitikime,

| — | atsižvelgdamas į septynis ES ir Indijos apvaliuosius stalus, kurie įvyko pagal 2001 m. ES ir Indijos viršūnių susitikime Lisabonoje priimtą darbotvarkę siekiant suartinti Europos ir Indijos pilietines visuomenes ir sukurti ES ir Indijos tyrimų centrų tinklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į septynis ES ir Indijos apvaliuosius stalus, kurie įvyko pagal 2001 m. ES ir Indijos viršūnių susitikime Lisabonoje priimtą darbotvarkę siekiant suartinti Europos ir Indijos pilietines visuomenes ir sukurti ES ir Indijos tyrimų centrų tinklą,

| — | atsižvelgdamas į visas minėtas 2004 m. spalio mėn. 11 d. Tarybos išvadas ir į ES ir Indijos dialogą dėl žmogaus teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į visas minėtas 2004 m. spalio mėn. 11 d. Tarybos išvadas ir į ES ir Indijos dialogą dėl žmogaus teisių,

| — | atsižvelgdamas į žmogaus teisių sąmoningumo stiprinimo priemones ir projektus, skirtus skatinti tinkamą valdymą ir dalyvavimą priimant sprendimus miesto ir kaimo vietovių lygmeniu, kurį remia Europos iniciatyva dėl demokratijos ir žmogaus teisių (angl. EIDHR) ir kiti su tuo susiję projektai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į žmogaus teisių sąmoningumo stiprinimo priemones ir projektus, skirtus skatinti tinkamą valdymą ir dalyvavimą priimant sprendimus miesto ir kaimo vietovių lygmeniu, kurį remia Europos iniciatyva dėl demokratijos ir žmogaus teisių (angl. EIDHR) ir kiti su tuo susiję projektai,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio mėn. Europos Parlamento delegacijos santykiams su Pietų Azijos šalimis ir Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacijos (PARBA) vizitą į Naująjį Delį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio mėn. Europos Parlamento delegacijos santykiams su Pietų Azijos šalimis ir Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacijos (PARBA) vizitą į Naująjį Delį,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. sausio mėn. įvykusį už prekybą atsakingo Komisijos nario P. Mandelsono vizitą į Indiją, ypač į Kalkutoje įvykusią konferenciją, kurioje jis kalbėjo tema „Pasaulio ekonomikos darbotvarkė: Europa ir Indijos iššūkis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. sausio mėn. įvykusį už prekybą atsakingo Komisijos nario P. Mandelsono vizitą į Indiją, ypač į Kalkutoje įvykusią konferenciją, kurioje jis kalbėjo tema „Pasaulio ekonomikos darbotvarkė: Europa ir Indijos iššūkis“,

| — | atsižvelgdamas į G-20 susitikimą, kurį 2005 m. vasario mėn. surengė Indija, ir jos dalyvavimą stebėtojo teisėmis paskutiniajame G-7 susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į G-20 susitikimą, kurį 2005 m. vasario mėn. surengė Indija, ir jos dalyvavimą stebėtojo teisėmis paskutiniajame G-7 susitikime,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. kovo mėn. Indijos prekybos ir pramonės federacijos rūmuose Naujajame Delyje vykusį Indijos ir JAV parlamentinį forumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo mėn. Indijos prekybos ir pramonės federacijos rūmuose Naujajame Delyje vykusį Indijos ir JAV parlamentinį forumą,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. kovo mėn. JAV valstybės sekretorės C. Rice vizitą į regioną ir balandžio mėn. Kinijos ministro pirmininko W. Jiabao vizitą į Pakistaną, Bangladešą, Šri Lanką ir Indiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo mėn. JAV valstybės sekretorės C. Rice vizitą į regioną ir balandžio mėn. Kinijos ministro pirmininko W. Jiabao vizitą į Pakistaną, Bangladešą, Šri Lanką ir Indiją,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. PPO Dohos deklaraciją dėl intelektinės nuosavybės teisių prekyboje (angl. TRIPS) ir visuomenės sveikatos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. PPO Dohos deklaraciją dėl intelektinės nuosavybės teisių prekyboje (angl. TRIPS) ir visuomenės sveikatos,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Vystymosi bei Tarptautinės prekybos komitetų nuomones (A6-0256/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Vystymosi bei Tarptautinės prekybos komitetų nuomones (A6-0256/2005),

| A. | kadangi ES ir Indija yra didžiausios demokratijos pasaulyje ir jų bendras įsipareigojimas puoselėti demokratiją, pliuralizmą, teisinės valstybės principus ir tarptautinių santykių daugiašališkumą padeda stiprinti taiką ir stabilumą visame pasaulyje, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Indija yra didžiausios demokratijos pasaulyje ir jų bendras įsipareigojimas puoselėti demokratiją, pliuralizmą, teisinės valstybės principus ir tarptautinių santykių daugiašališkumą padeda stiprinti taiką ir stabilumą visame pasaulyje,

| B. | kadangi Indija ir ES turi tą pačią viziją, kurioje prekyba, investicijos ir laisva konkurencija yra pagrindiniai ekonominio vystymosi faktoriai, ir kadangi abi šalys pripažįsta, kad siekiant skatinti šį vystymąsi, turėtų būti užtikrinta socialinė ir ekonominė sanglauda bei aplinkos apsauga ir vartotojų teisės, |
| --- | --- |

B.

kadangi Indija ir ES turi tą pačią viziją, kurioje prekyba, investicijos ir laisva konkurencija yra pagrindiniai ekonominio vystymosi faktoriai, ir kadangi abi šalys pripažįsta, kad siekiant skatinti šį vystymąsi, turėtų būti užtikrinta socialinė ir ekonominė sanglauda bei aplinkos apsauga ir vartotojų teisės,

| C. | kadangi ES yra didžiausia Indijos prekybos partnerė ir didžiausia tiesioginė užsienio investuotoja, |
| --- | --- |

C.

kadangi ES yra didžiausia Indijos prekybos partnerė ir didžiausia tiesioginė užsienio investuotoja,

| D. | kadangi 2004 m. gegužės mėn. rinkimus laimėjusi Kongreso partija gavo paramą iš rinkėjų, kurie priklauso kaimo gyventojų grupėms, kurių gyvenimo sąlygos dėl Indijoje vykstančios technologijos pažangos, visiškai nesikeičia, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2004 m. gegužės mėn. rinkimus laimėjusi Kongreso partija gavo paramą iš rinkėjų, kurie priklauso kaimo gyventojų grupėms, kurių gyvenimo sąlygos dėl Indijoje vykstančios technologijos pažangos, visiškai nesikeičia,

| E. | kadangi Indijoje egzistuoja nepaprastai didelė lingvistinė, socialinė ir religinė įvairovė ir dideli paradoksai: daugiau kaip 1,069 milijardo gyventojų, atvira visuomenė, kurioje 370 milijonų gyventojų skursta, pasaulio informacinių technologijų srities lyderė, kurios 550 milijonų gyventojų pragyvena iš žemės ūkio, |
| --- | --- |

E.

kadangi Indijoje egzistuoja nepaprastai didelė lingvistinė, socialinė ir religinė įvairovė ir dideli paradoksai: daugiau kaip 1,069 milijardo gyventojų, atvira visuomenė, kurioje 370 milijonų gyventojų skursta, pasaulio informacinių technologijų srities lyderė, kurios 550 milijonų gyventojų pragyvena iš žemės ūkio,

| F. | kadangi 34,7 proc. Indijos gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos, iš kurių ketvirtadalis gyvena miestuose; kadangi dėl šios priežasties Indijoje turi būti toliau įgyvendinamos ES skurdo panaikinimo programos, kad būtų pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslai, |
| --- | --- |

F.

kadangi 34,7 proc. Indijos gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos, iš kurių ketvirtadalis gyvena miestuose; kadangi dėl šios priežasties Indijoje turi būti toliau įgyvendinamos ES skurdo panaikinimo programos, kad būtų pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslai,

| G. | kadangi tiek Europos Sąjungos, tiek Indijos visuomenės yra demokratinės ir atviros, |
| --- | --- |

G.

kadangi tiek Europos Sąjungos, tiek Indijos visuomenės yra demokratinės ir atviros,

| H. | kadangi Indija yra antroji po Indonezijos pasaulio valstybė, kurioje gyvena daugiausia musulmonų, ir kadangi Europos Sąjungoje gyvena keli milijonai šios religijos ir kultūros žmonių, |
| --- | --- |

H.

kadangi Indija yra antroji po Indonezijos pasaulio valstybė, kurioje gyvena daugiausia musulmonų, ir kadangi Europos Sąjungoje gyvena keli milijonai šios religijos ir kultūros žmonių,

| I. | kadangi ES ir Indija turi galimybę sukurti privilegijuotus tarpusavio tarptautinius santykiusm, tačiau kadangi Indijoje trūksta supratimo apie ES ir jos demokratinę sistemą; pabrėždamas, kad Indija yra galima ES partnerė, galinti padėti paskatinti naujų ir jaunų demokratinių valstybių kūrimąsi, |
| --- | --- |

I.

kadangi ES ir Indija turi galimybę sukurti privilegijuotus tarpusavio tarptautinius santykiusm, tačiau kadangi Indijoje trūksta supratimo apie ES ir jos demokratinę sistemą; pabrėždamas, kad Indija yra galima ES partnerė, galinti padėti paskatinti naujų ir jaunų demokratinių valstybių kūrimąsi,

| J. | kadangi Indija ir Pakistanas 2004 m. pradžioje pradėjo tebesitęsiantį dialogą, kuriuo siekiama išspręsti kai kuriuos tarp jų kilusius ginčus, |
| --- | --- |

J.

kadangi Indija ir Pakistanas 2004 m. pradžioje pradėjo tebesitęsiantį dialogą, kuriuo siekiama išspręsti kai kuriuos tarp jų kilusius ginčus,

| K. | tačiau kadangi Kašmyre ir Indijos Pendžabo ir Hardžanos valstijose bei Pakistano Pendžabo ir Sindo provincijose dėl didėjančio vandens stygiaus gali pradėti bręsti nauja krizė, kuri gali sukelti naują ir pavojingą konfliktą, |
| --- | --- |

K.

tačiau kadangi Kašmyre ir Indijos Pendžabo ir Hardžanos valstijose bei Pakistano Pendžabo ir Sindo provincijose dėl didėjančio vandens stygiaus gali pradėti bręsti nauja krizė, kuri gali sukelti naują ir pavojingą konfliktą,

| L. | kadangi, atsižvelgiant į mažėjančius pasaulio išteklius, visuotinis naftos poreikis yra potencialus strateginės ir politinės įtampos šaltinis, |
| --- | --- |

L.

kadangi, atsižvelgiant į mažėjančius pasaulio išteklius, visuotinis naftos poreikis yra potencialus strateginės ir politinės įtampos šaltinis,

| M. | kadangi 70 proc. Indijoje suvartojamos energijos yra importuojama, |
| --- | --- |

M.

kadangi 70 proc. Indijoje suvartojamos energijos yra importuojama,

| N. | kadangi 2005 m. balandžio 1 d. daugybė vietos mokesčių buvo pakeisti nacionaliniu pridėtinės vertės mokesčiu, dėl kurio tikimasi kasmet surinkti dešimtis milijonų dolerių; kadangi dauguma, nors ir ne visos, Indijos valstijų priėmė šį naująjį įstatymą, |
| --- | --- |

N.

kadangi 2005 m. balandžio 1 d. daugybė vietos mokesčių buvo pakeisti nacionaliniu pridėtinės vertės mokesčiu, dėl kurio tikimasi kasmet surinkti dešimtis milijonų dolerių; kadangi dauguma, nors ir ne visos, Indijos valstijų priėmė šį naująjį įstatymą,

Vidaus padėtis

| 1. | pritaria Indijoje vykstančiam demokratijos plėtojimo procesui ir Indijos įsipareigojimui demokratijai tarptautiniame kontekste; |
| --- | --- |

1.

pritaria Indijoje vykstančiam demokratijos plėtojimo procesui ir Indijos įsipareigojimui demokratijai tarptautiniame kontekste;

| 2. | deklaruoja savo norą padėti stiprinti ryšius tarp ES ir Indijos, kaip tai numato anksčiau minėtas Komisijos komunikatas, penktojo ES ir Indijos viršūnių susitikimo išvados ir minėta Europos Parlamento rekomendacija, taip pat norą toliau plėsti ir stiprinti dvišalius santykius; |
| --- | --- |

2.

deklaruoja savo norą padėti stiprinti ryšius tarp ES ir Indijos, kaip tai numato anksčiau minėtas Komisijos komunikatas, penktojo ES ir Indijos viršūnių susitikimo išvados ir minėta Europos Parlamento rekomendacija, taip pat norą toliau plėsti ir stiprinti dvišalius santykius;

| 3. | džiaugiasi aukščiau minėtame šeštajame ES ir Indijos viršūnių susitikime priimtais bendru ES ir Indijos strateginės partnerystės veiksmų planu ir nauja bendra politine deklaracija, pakylėjančiais ES ir Indijos santykius į aukštesnį, intensyvesnį lygmenį, ypač sferose, susijusiose su tarptautine taika ir saugumu, daugiašališkumu, tyrimais, plėtra, aplinka, mokslu, technologijomis ir žmogaus teisėmis; ypač džiaugiasi sukūrus aukšto lygio prekybos grupę prekybai ir investicijoms; mano, kad šie susitarimai – tai lūžis dviejų ekonominių jėgų santykiuose - ir kad Indija turėtų aktyviai dalyvauti bei prisiimti įsipareigojimus juos įgyvendinant; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi aukščiau minėtame šeštajame ES ir Indijos viršūnių susitikime priimtais bendru ES ir Indijos strateginės partnerystės veiksmų planu ir nauja bendra politine deklaracija, pakylėjančiais ES ir Indijos santykius į aukštesnį, intensyvesnį lygmenį, ypač sferose, susijusiose su tarptautine taika ir saugumu, daugiašališkumu, tyrimais, plėtra, aplinka, mokslu, technologijomis ir žmogaus teisėmis; ypač džiaugiasi sukūrus aukšto lygio prekybos grupę prekybai ir investicijoms; mano, kad šie susitarimai – tai lūžis dviejų ekonominių jėgų santykiuose - ir kad Indija turėtų aktyviai dalyvauti bei prisiimti įsipareigojimus juos įgyvendinant;

| 4. | pabrėžia didelę kultūrinę, politinę, o dabar ir ekonominę Indijos reikšmę, nes tam buvo skirta per mažai dėmesio ankstesniuose Indijos ir Europos sutartiniuose santykiuose; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia didelę kultūrinę, politinę, o dabar ir ekonominę Indijos reikšmę, nes tam buvo skirta per mažai dėmesio ankstesniuose Indijos ir Europos sutartiniuose santykiuose;

| 5. | ypač palankiai vertina susitarimą dėl ES ir Indijos strateginės partnerystės, kuriuo ES santykiams su Indija suteikiama tokia pat reikšmė, kaip ir santykiams su Kinija, Rusija, Japonija, JAV ir Kanada; |
| --- | --- |

5.

ypač palankiai vertina susitarimą dėl ES ir Indijos strateginės partnerystės, kuriuo ES santykiams su Indija suteikiama tokia pat reikšmė, kaip ir santykiams su Kinija, Rusija, Japonija, JAV ir Kanada;

| 6. | atsižvelgdamas į aiškų ne Europos valstybių vyriausybių ir viešosios nuomonės norą sudaryti strateginius aljansus su Indija, mano, kad Komisija tam tikromis priemonėmis turėtų gerinti Europos Sąjungos įvaizdį Indijoje ir didinti informavimą apie ES institucijas, principus, vertybes ir uždavinius; |
| --- | --- |

6.

atsižvelgdamas į aiškų ne Europos valstybių vyriausybių ir viešosios nuomonės norą sudaryti strateginius aljansus su Indija, mano, kad Komisija tam tikromis priemonėmis turėtų gerinti Europos Sąjungos įvaizdį Indijoje ir didinti informavimą apie ES institucijas, principus, vertybes ir uždavinius;

| 7. | pripažįsta, kad trokštamam ES ir Indijos tarpusavio supratimui bus naudingi stipresni istoriškai susiklostę ypatingi santykiai, kuriuos palaiko kai kurios valstybės narės ir tam tikri Indijos regionai ir kurie turi didelę vertę skatinant kaimynystę ir tikrą socialinį, techninį bei ekonominį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad trokštamam ES ir Indijos tarpusavio supratimui bus naudingi stipresni istoriškai susiklostę ypatingi santykiai, kuriuos palaiko kai kurios valstybės narės ir tam tikri Indijos regionai ir kurie turi didelę vertę skatinant kaimynystę ir tikrą socialinį, techninį bei ekonominį bendradarbiavimą;

| 8. | pabrėžia būtinybę pradėti ES ir Indijos asociacijas, kad būtų skatinamos mūsų bendro kalbinio, istorinio ir kultūrinio paveldo studijos, branginimas, skleidimas ir atkūrimas; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia būtinybę pradėti ES ir Indijos asociacijas, kad būtų skatinamos mūsų bendro kalbinio, istorinio ir kultūrinio paveldo studijos, branginimas, skleidimas ir atkūrimas;

| 9. | pritaria visiems Komisijos komunikate dėl ES ir Indijos strateginės partnerystės išdėstytiems tikslams; |
| --- | --- |

9.

pritaria visiems Komisijos komunikate dėl ES ir Indijos strateginės partnerystės išdėstytiems tikslams;

| 10. | tačiau mano, kad Komisijai pateiktoje novatoriškoje strateginėje partnerystėje išdėstytiems tikslams finansuoti turi būti skiriami nauji ištekliai, kad būtų galima įgyvendinti mūsų įsipareigojimus ir siekius; prašo visus papildomus išteklius, reikalingus strateginės partnerystės tikslams įgyvendinti, skirti ne atimant juos iš Indijoje vykdomų ES projektų ir programų, bet papildant juos; |
| --- | --- |

10.

tačiau mano, kad Komisijai pateiktoje novatoriškoje strateginėje partnerystėje išdėstytiems tikslams finansuoti turi būti skiriami nauji ištekliai, kad būtų galima įgyvendinti mūsų įsipareigojimus ir siekius; prašo visus papildomus išteklius, reikalingus strateginės partnerystės tikslams įgyvendinti, skirti ne atimant juos iš Indijoje vykdomų ES projektų ir programų, bet papildant juos;

| 11. | supranta ir pritaria tam, kad strateginė partnerystė į pirmą vietą iškelia politinį dialogą; vis dėlto pabrėžia, kad Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimas ir veiksminga kova su skurdu turėtų būti svarbūs ES ir Indijos strateginės partnerystės elementai; |
| --- | --- |

11.

supranta ir pritaria tam, kad strateginė partnerystė į pirmą vietą iškelia politinį dialogą; vis dėlto pabrėžia, kad Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimas ir veiksminga kova su skurdu turėtų būti svarbūs ES ir Indijos strateginės partnerystės elementai;

| 12. | pripažįsta, kad žvelgiant į humaniškumo raidą, Indija pastaraisiais dešimtmečiais padarė didelę pažangą, ir iš vystymosi pagalbą priimančios šalies iš dalies tapo tokią pagalbą teikiančia šalimi; tačiau reiškia susirūpinimą dėl vis dar didelio skaičiaus indų, kurie ir toliau priversti gyventi visiškame skurde ir yra beteisiai; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta, kad žvelgiant į humaniškumo raidą, Indija pastaraisiais dešimtmečiais padarė didelę pažangą, ir iš vystymosi pagalbą priimančios šalies iš dalies tapo tokią pagalbą teikiančia šalimi; tačiau reiškia susirūpinimą dėl vis dar didelio skaičiaus indų, kurie ir toliau priversti gyventi visiškame skurde ir yra beteisiai;

| 13. | ragina Komisiją ir Tarybą nedelsiant pradėti dirbti kartu su Indijos vyriausybe siekiant pagerinti nuskriaustų visuomenės sluoksnių, ypač moterų, vaikų ir nepalankioje padėtyje atsidūrusių asmenų grupių, pavyzdžiui, dalitsių ir adivasių, padėtį, ir ragina, kad bet kokie būsimi tokio pobūdžio veiksmai prisidėtų prie diskriminacijos lyties, rasės ar kastos požiūriu panaikinimo, nepriklausomai nuo to, kur tokia diskriminacija pasireikštų; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją ir Tarybą nedelsiant pradėti dirbti kartu su Indijos vyriausybe siekiant pagerinti nuskriaustų visuomenės sluoksnių, ypač moterų, vaikų ir nepalankioje padėtyje atsidūrusių asmenų grupių, pavyzdžiui, dalitsių ir adivasių, padėtį, ir ragina, kad bet kokie būsimi tokio pobūdžio veiksmai prisidėtų prie diskriminacijos lyties, rasės ar kastos požiūriu panaikinimo, nepriklausomai nuo to, kur tokia diskriminacija pasireikštų;

| 14. | džiaugiasi per šį susitikimą įvairiose bendrame veiksmų plane apibrėžtose srityse pasiekta pažanga, ypatingai tuo, kad Indija buvo įtraukta į Europos termobranduolinės sintezės reaktoriaus kūrimo projektą (angl. ITER) ir pasiekta pažanga derybose dėl Indijos dalyvavimo pagrindų susitarime dėl Galileo navigacinės sistemos; |
| --- | --- |

14.

džiaugiasi per šį susitikimą įvairiose bendrame veiksmų plane apibrėžtose srityse pasiekta pažanga, ypatingai tuo, kad Indija buvo įtraukta į Europos termobranduolinės sintezės reaktoriaus kūrimo projektą (angl. ITER) ir pasiekta pažanga derybose dėl Indijos dalyvavimo pagrindų susitarime dėl Galileo navigacinės sistemos;

| 15. | pažymi, kad plečiasi dvišaliai Indijos ir Kinijos santykiai, kurie aukščiausią tašką pasiekė 2005 m. balandžio 11 d., kai Naujajame Delyje įvyko šių dviejų tautų vadovų susitikimas; pritaria tam, kad, kaip teigiama šiame susitikime priimtame bendrame komunikate, „abiejų šalių vadovai susitarė užmegzti strateginę ir bendradarbiavimu pagrįstą Indijos ir Kinijos partnerystę taikos ir gerovės labui“; pritaria tam, kad turbūt buvo rastas Indijos ir Kinijos sienos klausimo sprendimas; pažymi, kad susitarimas labai padėtų didinti stabilumą regione, sumažinti abiejų šalių išlaidas savo sienų gynybai ir sumažinti galimybes kitiems pasinaudoti tarp šių dviejų didelių ir galingų Azijos šalių tvyrančia įtampa; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad plečiasi dvišaliai Indijos ir Kinijos santykiai, kurie aukščiausią tašką pasiekė 2005 m. balandžio 11 d., kai Naujajame Delyje įvyko šių dviejų tautų vadovų susitikimas; pritaria tam, kad, kaip teigiama šiame susitikime priimtame bendrame komunikate, „abiejų šalių vadovai susitarė užmegzti strateginę ir bendradarbiavimu pagrįstą Indijos ir Kinijos partnerystę taikos ir gerovės labui“; pritaria tam, kad turbūt buvo rastas Indijos ir Kinijos sienos klausimo sprendimas; pažymi, kad susitarimas labai padėtų didinti stabilumą regione, sumažinti abiejų šalių išlaidas savo sienų gynybai ir sumažinti galimybes kitiems pasinaudoti tarp šių dviejų didelių ir galingų Azijos šalių tvyrančia įtampa;

| 16. | palankiai vertina faktą, kad „kriketo diplomatija“ leido2005 m. balandžio 17 d. surengti Indijos ministro pirmininko ir Pakistano prezidento aukščiausio lygio susitikimą Naujajame Delyje; palankai vertina abiejų šalių pažangą plėtojant pasitikėjimą didinančias priemones – laipsnišką dvišalį padėties normalizavimą, kuris leistų politinėmis priemonėmis išspręsti Kašmyro ginčą; su pasitenkinimu pažymi, kad buvo atgaivinta Bendra prekybos komisija, ir pažymi, kad abi šalys susitarė remti dujotiekio tiesimo nuo Irano iki Indijos per Pakistano teritoriją projektą, kuris, be abejonės, leis šioms šalims sukurti teigiamų ryšių; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina faktą, kad „kriketo diplomatija“ leido2005 m. balandžio 17 d. surengti Indijos ministro pirmininko ir Pakistano prezidento aukščiausio lygio susitikimą Naujajame Delyje; palankai vertina abiejų šalių pažangą plėtojant pasitikėjimą didinančias priemones – laipsnišką dvišalį padėties normalizavimą, kuris leistų politinėmis priemonėmis išspręsti Kašmyro ginčą; su pasitenkinimu pažymi, kad buvo atgaivinta Bendra prekybos komisija, ir pažymi, kad abi šalys susitarė remti dujotiekio tiesimo nuo Irano iki Indijos per Pakistano teritoriją projektą, kuris, be abejonės, leis šioms šalims sukurti teigiamų ryšių;

| 17. | pripažįsta teisėtą JAV norą kurti strateginį aljansą su Indija, tačiau taip pat ir būtinybę turėti įvairiapusį pasaulį ir yra įsitikinęs akivaizdžiais patirties ir jautraus požiūrio, kurį Indijai gali pasiūlyti Europa, pranašumais; todėl rekomenduoja ES nedelsti siekiant sudaryti strateginę ES ir Indijos partnerystę; mano, kad reikia rasti naujų finansavimo šaltinių siekiant įgyvendinti šios strateginės partnerystės tikslus; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta teisėtą JAV norą kurti strateginį aljansą su Indija, tačiau taip pat ir būtinybę turėti įvairiapusį pasaulį ir yra įsitikinęs akivaizdžiais patirties ir jautraus požiūrio, kurį Indijai gali pasiūlyti Europa, pranašumais; todėl rekomenduoja ES nedelsti siekiant sudaryti strateginę ES ir Indijos partnerystę; mano, kad reikia rasti naujų finansavimo šaltinių siekiant įgyvendinti šios strateginės partnerystės tikslus;

| 18. | mano, kad strateginei partnerystei labai svarbus sistemingas ir struktūrinis abiejų šalių dialogas ekonominiais ir prekybos klausimais, todėl ES turi skirti ypatingą dėmesį politinio ir strateginio bendradarbiavimo didinimui ir stiprinimui, atsižvelgdama į nusistovėjusį ES ir Indijos įsitikinimą, kad tik daugiašališkumu ir pagarba tarptautinei teisei bei Jungtinių Tautų filosofijai, chartijai ir rezoliucijai pagrįsti tarptautiniai santykiai gali padėti pasaulį padaryti saugesnį; |
| --- | --- |

18.

mano, kad strateginei partnerystei labai svarbus sistemingas ir struktūrinis abiejų šalių dialogas ekonominiais ir prekybos klausimais, todėl ES turi skirti ypatingą dėmesį politinio ir strateginio bendradarbiavimo didinimui ir stiprinimui, atsižvelgdama į nusistovėjusį ES ir Indijos įsitikinimą, kad tik daugiašališkumu ir pagarba tarptautinei teisei bei Jungtinių Tautų filosofijai, chartijai ir rezoliucijai pagrįsti tarptautiniai santykiai gali padėti pasaulį padaryti saugesnį;

| 19. | siekiant įgyvendinti tarptautinių santykių daugiašališkumą, kuriam pritaria abi pusės, ragina ES ir Indiją įkurti abipusių konsultacijų mechanizmą, kuriuo būtų naudojamasi prieš tarptautinius susitikimus arba konferencijas – siūlomos bendros iniciatyvos arba priimami bendri šiuose renginiuose iškeltų problemų sprendimai; |
| --- | --- |

19.

siekiant įgyvendinti tarptautinių santykių daugiašališkumą, kuriam pritaria abi pusės, ragina ES ir Indiją įkurti abipusių konsultacijų mechanizmą, kuriuo būtų naudojamasi prieš tarptautinius susitikimus arba konferencijas – siūlomos bendros iniciatyvos arba priimami bendri šiuose renginiuose iškeltų problemų sprendimai;

| 20. | mano, jog atsižvelgiant į tai, kad Indijos visuomenė ir verslo bendruomenė ES įsivaizduoja ne kaip vientisą organizaciją, o kaip 25 valstybių konglomeratą, Bendrijos institucijos turėtų priimti ryšių palaikymo ir matomumo strategiją, kuri padėtų Indijos visuomenei ir valdžios institucijoms geriau suprasti link sąjungos padarytus žingsnius, įskaitant pažangą bendrosios užsienio ir saugumo politikos srityse, kuri atsirastų po naujosios Europos konstitucijos įsigaliojimo; |
| --- | --- |

20.

mano, jog atsižvelgiant į tai, kad Indijos visuomenė ir verslo bendruomenė ES įsivaizduoja ne kaip vientisą organizaciją, o kaip 25 valstybių konglomeratą, Bendrijos institucijos turėtų priimti ryšių palaikymo ir matomumo strategiją, kuri padėtų Indijos visuomenei ir valdžios institucijoms geriau suprasti link sąjungos padarytus žingsnius, įskaitant pažangą bendrosios užsienio ir saugumo politikos srityse, kuri atsirastų po naujosios Europos konstitucijos įsigaliojimo;

| 21. | ragina tuo pat metu arba prieš pat kasmetinį ES ir Indijos viršūnių susitikimą, kuris šiuo metu vyksta oficialiai nedalyvaujant Europos Parlamentui, suorganizuoti metinį Parlamentų susitikimą; mano, kad šis pirmininkų susitikimas galėtų padėti plėtoti ryšius tarp parlamentinių institucijų ir geriau suprasti abiejų šalių pozicijas bei demokratines sistemas; |
| --- | --- |

21.

ragina tuo pat metu arba prieš pat kasmetinį ES ir Indijos viršūnių susitikimą, kuris šiuo metu vyksta oficialiai nedalyvaujant Europos Parlamentui, suorganizuoti metinį Parlamentų susitikimą; mano, kad šis pirmininkų susitikimas galėtų padėti plėtoti ryšius tarp parlamentinių institucijų ir geriau suprasti abiejų šalių pozicijas bei demokratines sistemas;

| 22. | džiaugiasi tuo, kad naujoji Manmohan Singh vyriausybė ėmėsi reikšmingų pozityvių priemonių būtinoms socialinėms ir ekonominėms reformoms įgyvendinti; |
| --- | --- |

22.

džiaugiasi tuo, kad naujoji Manmohan Singh vyriausybė ėmėsi reikšmingų pozityvių priemonių būtinoms socialinėms ir ekonominėms reformoms įgyvendinti;

| 23. | palankiai vertina tai, kad Indijos demokratijos kultūra ir išsivystymas pasiekė labai aukštą lygį, o tai parodė tinkamas koalicinių vyriausybių veikimas federaliniu ir valstijų lygmeniu, ir kad tai leidžia daryti pažangą vykdant ekonomines ir socialines reformas, kurios kitu atveju būtų buvusios neįmanomos; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina tai, kad Indijos demokratijos kultūra ir išsivystymas pasiekė labai aukštą lygį, o tai parodė tinkamas koalicinių vyriausybių veikimas federaliniu ir valstijų lygmeniu, ir kad tai leidžia daryti pažangą vykdant ekonomines ir socialines reformas, kurios kitu atveju būtų buvusios neįmanomos;

| 24. | tačiau mano, kad, atsižvelgiant į didžiulę Indijos socialinę, ekonominę ir politinę įvairovę ir kompleksiškumą, tai nepadės užtikrinti, jog šiame procese nebus susidurta su sunkumais ir nesėkmėmis; |
| --- | --- |

24.

tačiau mano, kad, atsižvelgiant į didžiulę Indijos socialinę, ekonominę ir politinę įvairovę ir kompleksiškumą, tai nepadės užtikrinti, jog šiame procese nebus susidurta su sunkumais ir nesėkmėmis;

| 25. | palankai vertina 450 vaikų nuo 6 iki 14 metų amžiaus, nelegaliai dirbusių Mumbajuje vergovės sąlygomis, išlaisvinimą policijos pajėgomis 2005 m. birželį ir 42 juos išnaudojusių nesąžiningų verslininkų suėmimą; nepaisant to, išreiškia nerimą dėl Jungtinių tautų vaikų fondo (UNICEF) pranešimų apie septyniolika su puse milijono Indijoje dirbančių vaikų (kai kurių NVO skaičiavimais, jų yra dvigubai daugiau), kurie dirba dažniausiai nežmoniškomis sąlygomis; giria Indijos policiją ir valdžios institucijas, dirbančias užimtumo srityje, už jų naują požiūrį į išnaudotojų persekiojimą ir ragina jas užtikrinti pakankamai išteklių ir politinės valios panaikinti šią gėdingą visuomenės rykštę; |
| --- | --- |

25.

palankai vertina 450 vaikų nuo 6 iki 14 metų amžiaus, nelegaliai dirbusių Mumbajuje vergovės sąlygomis, išlaisvinimą policijos pajėgomis 2005 m. birželį ir 42 juos išnaudojusių nesąžiningų verslininkų suėmimą; nepaisant to, išreiškia nerimą dėl Jungtinių tautų vaikų fondo (UNICEF) pranešimų apie septyniolika su puse milijono Indijoje dirbančių vaikų (kai kurių NVO skaičiavimais, jų yra dvigubai daugiau), kurie dirba dažniausiai nežmoniškomis sąlygomis; giria Indijos policiją ir valdžios institucijas, dirbančias užimtumo srityje, už jų naują požiūrį į išnaudotojų persekiojimą ir ragina jas užtikrinti pakankamai išteklių ir politinės valios panaikinti šią gėdingą visuomenės rykštę;

Ekonomikos klausimai

| 26. | pažymi, kad vyriausybė siekia struktūrinių ekonomikos permainų, ir pažymi pasiektą pažangą atsisakant kelių sektorių reguliavimo (mobiliosios telefonijos, draudimo, energetikos, aviacijos ir kt.); džiaugiasi tuo, kad pirmasis naujosios vyriausybės biudžetas numato struktūrinius patobulinimus, tarifų mažinimą, užsienio nuosavybės apribojimų pašalinimą ir tolesnę valstybės įmonių privatizaciją; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad vyriausybė siekia struktūrinių ekonomikos permainų, ir pažymi pasiektą pažangą atsisakant kelių sektorių reguliavimo (mobiliosios telefonijos, draudimo, energetikos, aviacijos ir kt.); džiaugiasi tuo, kad pirmasis naujosios vyriausybės biudžetas numato struktūrinius patobulinimus, tarifų mažinimą, užsienio nuosavybės apribojimų pašalinimą ir tolesnę valstybės įmonių privatizaciją;

| 27. | atsižvelgia į tai, kad Indija ir ES abi mano, jog prekyba, investicijos ir laisva konkurencija yra pagrindiniai ekonominės plėtros veiksniai, tačiau pritaria ir tam, kad norint, darnaus ir visiems teisingo vystymosi, būtina paisyti pagrindinių socialinių poreikių, kurie stiprina ekonominę ir socialinę sanglaudą ir aplinkos bei vartotojų teisių apsaugą, ragina Indijos vyriausybę, kad imdamasi priemonių šiam vystymuisi užtikrinti, ji skirtų dėmesio ir tokiems klausimams; |
| --- | --- |

27.

atsižvelgia į tai, kad Indija ir ES abi mano, jog prekyba, investicijos ir laisva konkurencija yra pagrindiniai ekonominės plėtros veiksniai, tačiau pritaria ir tam, kad norint, darnaus ir visiems teisingo vystymosi, būtina paisyti pagrindinių socialinių poreikių, kurie stiprina ekonominę ir socialinę sanglaudą ir aplinkos bei vartotojų teisių apsaugą, ragina Indijos vyriausybę, kad imdamasi priemonių šiam vystymuisi užtikrinti, ji skirtų dėmesio ir tokiems klausimams;

| 28. | atsižvelgdamas į tai ir į šią bendrą viziją, ragina ES ir Indiją bendrai spręsti pramonės, aplinkosaugos ir bendradarbiavimo vystymosi srityje, prekybos, investicijų ir geros valdymo politikos klausimus, kurie yra svarbūs abiem pusėms; |
| --- | --- |

28.

atsižvelgdamas į tai ir į šią bendrą viziją, ragina ES ir Indiją bendrai spręsti pramonės, aplinkosaugos ir bendradarbiavimo vystymosi srityje, prekybos, investicijų ir geros valdymo politikos klausimus, kurie yra svarbūs abiem pusėms;

| 29. | ragina Indijos privatųjį sektorių, kuriuo vyriausybė visiškai pasitiki ir kuris atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant ekonomines priemones ir vyriausybės planus, turinčius esminės reikšmės tvariam šalies vystymuisi, parodyti kuo didesnį socialinį jautrumą dalyvaujant šiuose planuose; |
| --- | --- |

29.

ragina Indijos privatųjį sektorių, kuriuo vyriausybė visiškai pasitiki ir kuris atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant ekonomines priemones ir vyriausybės planus, turinčius esminės reikšmės tvariam šalies vystymuisi, parodyti kuo didesnį socialinį jautrumą dalyvaujant šiuose planuose;

| 30. | atkreipia dėmesį į Indijos prekybos ir pramonės ministerijos paskelbtas priemones siekiant sudaryti palankesnes sąlygas eksportui, įskaitant vieningos bendros paraiškos formos įvedimą, kuri labai sumažintų pernelyg didelę šiuo metu esančią biurokratiją; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į Indijos prekybos ir pramonės ministerijos paskelbtas priemones siekiant sudaryti palankesnes sąlygas eksportui, įskaitant vieningos bendros paraiškos formos įvedimą, kuri labai sumažintų pernelyg didelę šiuo metu esančią biurokratiją;

| 31. | palankiai vertina sprendimą sumažinti eiles perpildytuose šalies uostuose, kuris kartu su kitomis uostams ir kitiems svarbiausiems infrastruktūros objektams skirtomis finansinėmis priemonėmis, numatytomis 2005 m. vasario mėn. patvirtintame finansų ministro teiktame nacionaliniame biudžete, gali būti labai naudingas importui ir eksportui; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina sprendimą sumažinti eiles perpildytuose šalies uostuose, kuris kartu su kitomis uostams ir kitiems svarbiausiems infrastruktūros objektams skirtomis finansinėmis priemonėmis, numatytomis 2005 m. vasario mėn. patvirtintame finansų ministro teiktame nacionaliniame biudžete, gali būti labai naudingas importui ir eksportui;

| 32. | palankiai vertina tai, kad ES ir Indija nusprendė derinti savo veiksmus dėl geografinių vietovių nurodymų ir sutarė rengti seminarus strategijai šioje srityje nubrėžti; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina tai, kad ES ir Indija nusprendė derinti savo veiksmus dėl geografinių vietovių nurodymų ir sutarė rengti seminarus strategijai šioje srityje nubrėžti;

| 33. | palankiai vertina Penktajame ES ir Indijos viršūnių susitikime pasiektą susitarimą sudaryti geresnes sąlygas ir toliau plėtoti dvišalę prekybą ir investicijas, kadangi dvišalės prekybos apimtys aiškiai mažesnės negu galėtų būti; tačiau pažymi, kad ypač būtina didinti investicijas ir kad Indijai būtina labiau atverti savo rinką bei vykdyti ekonomines reformas, kuriomis būtų siekiama toliau naikinti tarifus, kovoti su netarifiniais apribojimais ir veiksmingai ginti intelektinės nuosavybės teises; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina Penktajame ES ir Indijos viršūnių susitikime pasiektą susitarimą sudaryti geresnes sąlygas ir toliau plėtoti dvišalę prekybą ir investicijas, kadangi dvišalės prekybos apimtys aiškiai mažesnės negu galėtų būti; tačiau pažymi, kad ypač būtina didinti investicijas ir kad Indijai būtina labiau atverti savo rinką bei vykdyti ekonomines reformas, kuriomis būtų siekiama toliau naikinti tarifus, kovoti su netarifiniais apribojimais ir veiksmingai ginti intelektinės nuosavybės teises;

| 34. | tiki, kad ES ir Indijai yra naudinga dirbti kartu siekiant sėkmingos derybų dėl Dohos plėtros darbotvarkės (DPD) baigties, ir kad šiam tikslui įgyvendinti abi šalys turi siekti to, kad jų nuomonės svarbiausiais DPD klausimais kuo labiau sutaptų; mano, kad glaudesni Europos ir Indijos parlamentų narių ryšiai būtų ypač naudingi; |
| --- | --- |

34.

tiki, kad ES ir Indijai yra naudinga dirbti kartu siekiant sėkmingos derybų dėl Dohos plėtros darbotvarkės (DPD) baigties, ir kad šiam tikslui įgyvendinti abi šalys turi siekti to, kad jų nuomonės svarbiausiais DPD klausimais kuo labiau sutaptų; mano, kad glaudesni Europos ir Indijos parlamentų narių ryšiai būtų ypač naudingi;

| 35. | tikisi, kad Indija PPO derybose imsis jai priklausančio svarbaus vaidmens ir aktyviai padės spręsti problemas, ypač atveriant rinką ne žemės ūkio prekėms; šiame kontekste ragina ES ir Indiją išnaudoti iki PPO ministrų susitikimo Hongkonge likusius tris mėnesius apmąstymams ir ryžtingiems veiksmams bei stengtis siekti didesnio atvirumo kitų PPO narių atžvilgiu; |
| --- | --- |

35.

tikisi, kad Indija PPO derybose imsis jai priklausančio svarbaus vaidmens ir aktyviai padės spręsti problemas, ypač atveriant rinką ne žemės ūkio prekėms; šiame kontekste ragina ES ir Indiją išnaudoti iki PPO ministrų susitikimo Hongkonge likusius tris mėnesius apmąstymams ir ryžtingiems veiksmams bei stengtis siekti didesnio atvirumo kitų PPO narių atžvilgiu;

| 36. | pripažįsta poreikį stiprinti dvišalį bendradarbiavimą, didžiausią dėmesį skiriant prekybos techninėms kliūtims ir sanitarijos klausimams, dalyvaujant dialoge dėl prekybos apsaugos priemonių ir, bendresne prasme, PPO taisyklių laikymosi; |
| --- | --- |

36.

pripažįsta poreikį stiprinti dvišalį bendradarbiavimą, didžiausią dėmesį skiriant prekybos techninėms kliūtims ir sanitarijos klausimams, dalyvaujant dialoge dėl prekybos apsaugos priemonių ir, bendresne prasme, PPO taisyklių laikymosi;

| 37. | reikalauja, kad ES ir Indijos dialoge dėl investicijų būtų atsižvelgta į užsienio investuotojų socialinę ir politinę atsakomybę priimančioje šalyje; taip pat pabrėžia, kad teisės įmonėms turėtų būti suteikiamos kartu su pareigomis, ir kad investuotojai priimančioje šalyje turi taikyti bent pagrindinius Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) darbo standartus; |
| --- | --- |

37.

reikalauja, kad ES ir Indijos dialoge dėl investicijų būtų atsižvelgta į užsienio investuotojų socialinę ir politinę atsakomybę priimančioje šalyje; taip pat pabrėžia, kad teisės įmonėms turėtų būti suteikiamos kartu su pareigomis, ir kad investuotojai priimančioje šalyje turi taikyti bent pagrindinius Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) darbo standartus;

| 38. | palankiai vertina Naujojo Delio vyriausybės sprendimą kurti ypatingas ekonomines zonas, kuriose bus siekiama pritraukti užsienio investicijas, ir ragina Indiją persvarstyti ir atnaujinti savo įstatymus šioje srityje ir imtis priemonių, skirtų užkirsti kelią darbuotojų išnaudojimui bei ginti darbdavių ir darbuotojų teises ir pareigas; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina Naujojo Delio vyriausybės sprendimą kurti ypatingas ekonomines zonas, kuriose bus siekiama pritraukti užsienio investicijas, ir ragina Indiją persvarstyti ir atnaujinti savo įstatymus šioje srityje ir imtis priemonių, skirtų užkirsti kelią darbuotojų išnaudojimui bei ginti darbdavių ir darbuotojų teises ir pareigas;

| 39. | mano, kad mobiliojo ryšio dažnių paskirstymas yra ypač svarbus ES, nes jis daro didelę įtaką mobiliajai telefonijai (GSM); ragina Indiją atkreipti tinkamą dėmesį į mobiliojo ryšio dažnių suderinimą su Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos standartais; |
| --- | --- |

39.

mano, kad mobiliojo ryšio dažnių paskirstymas yra ypač svarbus ES, nes jis daro didelę įtaką mobiliajai telefonijai (GSM); ragina Indiją atkreipti tinkamą dėmesį į mobiliojo ryšio dažnių suderinimą su Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos standartais;

| 40. | ragina Indiją teigiamai reaguoti į siūlymus, pvz. į tokius, kuriuos pateikė Malaizija, pagrindinė Indijos prekybos partnerė ASEAN regione – įkurti laisvosios prekybos zoną, kadangi tokie siūlymai gali padėti didinti įvairių šio regiono tautų ir valstybių stabilumą, skatinti vystymąsi ir gerovę; |
| --- | --- |

40.

ragina Indiją teigiamai reaguoti į siūlymus, pvz. į tokius, kuriuos pateikė Malaizija, pagrindinė Indijos prekybos partnerė ASEAN regione – įkurti laisvosios prekybos zoną, kadangi tokie siūlymai gali padėti didinti įvairių šio regiono tautų ir valstybių stabilumą, skatinti vystymąsi ir gerovę;

| 41. | pažymi, kad Indijoje formuojasi stiprus ir vis didėjantis vidurinysis visuomenės sluoksnis, kuris ne tik gali būti vertinamas kaip teigiamas kai kurių prekybos produktų orientyras, bet pirmiausia – kaip Europos kultūrai imli grupė; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad Indijoje formuojasi stiprus ir vis didėjantis vidurinysis visuomenės sluoksnis, kuris ne tik gali būti vertinamas kaip teigiamas kai kurių prekybos produktų orientyras, bet pirmiausia – kaip Europos kultūrai imli grupė;

| 42. | ragina ES ir Indiją ryžtingai skatinti tai, kad būtų stiprinama ir nuolat atnaujinama specialioji kultūrinio bendradarbiavimo programa, kuri bus planuojamos strateginės partnerystės dalis; mano, kad tai yra svarbu atsižvelgiant į turtingą abiejų šalių kultūrų įvairovę, ir mano, kad abiejų šalių kultūrų propagavimas ir skleidimas Indijos ir Europos visuomenėse padės suformuoti tvirtesnį šios partnerystės pagrindą; |
| --- | --- |

42.

ragina ES ir Indiją ryžtingai skatinti tai, kad būtų stiprinama ir nuolat atnaujinama specialioji kultūrinio bendradarbiavimo programa, kuri bus planuojamos strateginės partnerystės dalis; mano, kad tai yra svarbu atsižvelgiant į turtingą abiejų šalių kultūrų įvairovę, ir mano, kad abiejų šalių kultūrų propagavimas ir skleidimas Indijos ir Europos visuomenėse padės suformuoti tvirtesnį šios partnerystės pagrindą;

| 43. | palankai vertina neseniai Komisijos ir Indijos vyriausybės pasirašytą susitarimą, pagal kurį Komisija skiria tūkstantį stipendijų (33 milijonų EUR vertės) Indijos studentams mokytis Europos universitetuose pagal Erasmus Mundus programą ir kuris, be abejonės, padės įgyvendinti ankstesnėje pastraipoje išdėstytus tikslus; pažymi, kad Indijos kultūros santykių taryba suteikia Europos studentams galimybes mokytis Indijos universitetuose, tačiau ragina labiau domėtis šiomis galimybėmis siekiant aktyviau stiprinti šios strateginės partnerystės pagrindą; |
| --- | --- |

43.

palankai vertina neseniai Komisijos ir Indijos vyriausybės pasirašytą susitarimą, pagal kurį Komisija skiria tūkstantį stipendijų (33 milijonų EUR vertės) Indijos studentams mokytis Europos universitetuose pagal Erasmus Mundus programą ir kuris, be abejonės, padės įgyvendinti ankstesnėje pastraipoje išdėstytus tikslus; pažymi, kad Indijos kultūros santykių taryba suteikia Europos studentams galimybes mokytis Indijos universitetuose, tačiau ragina labiau domėtis šiomis galimybėmis siekiant aktyviau stiprinti šios strateginės partnerystės pagrindą;

| 44. | tikisi, kad Indija, kaip ir kitos iš to naudos gaunančios valstybės, atsakys į besivystančių šalių raginimą rasti problemų, kurios neabejotinai kils dėl kiekybinių apribojimų tekstilės ir aprangos importui panaikinimo, sprendimus, turint omenyje tai, kad viliamasi, jog Indija iš šios priemonės turės ypač didelės naudos; taip pat tikisi, kad Indija susilaikys nuo bet kokios nesąžiningos prekybos praktikos ES pramonės atžvilgiu, kad ES nebūtų priversta savo ruožtu imtis atitinkamų prekybos apsaugos priemonių, atitinkančių PPO taisykles; |
| --- | --- |

44.

tikisi, kad Indija, kaip ir kitos iš to naudos gaunančios valstybės, atsakys į besivystančių šalių raginimą rasti problemų, kurios neabejotinai kils dėl kiekybinių apribojimų tekstilės ir aprangos importui panaikinimo, sprendimus, turint omenyje tai, kad viliamasi, jog Indija iš šios priemonės turės ypač didelės naudos; taip pat tikisi, kad Indija susilaikys nuo bet kokios nesąžiningos prekybos praktikos ES pramonės atžvilgiu, kad ES nebūtų priversta savo ruožtu imtis atitinkamų prekybos apsaugos priemonių, atitinkančių PPO taisykles;

| 45. | pažymi, kad Indija jau turi didelę geopolitinę galią, pagrįstą ekonomine galia, ypač naujųjų technologijų sektoriuje, ir pabrėžia, kad dėl to Indiją reikėtų vertinti kaip tarptautiniu mastu pripažintą pasaulinę veikėją, ir kad toks statusas Indijai suteikia papildomą socialinę atsakomybę; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad Indija jau turi didelę geopolitinę galią, pagrįstą ekonomine galia, ypač naujųjų technologijų sektoriuje, ir pabrėžia, kad dėl to Indiją reikėtų vertinti kaip tarptautiniu mastu pripažintą pasaulinę veikėją, ir kad toks statusas Indijai suteikia papildomą socialinę atsakomybę;

| 46. | pabrėžia, kad ES turi padėti Indijai kovoti su skurdu ir siekti bendrų vystymosi tikslų; taip pat pabrėžia, kad ES būtina bendradarbiauti su Indija įvairiose srityse, įskaitant vystymosi politiką, valdymą, aplinkos tausojimą ir socialinę bei ekonominę sanglaudą; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad ES turi padėti Indijai kovoti su skurdu ir siekti bendrų vystymosi tikslų; taip pat pabrėžia, kad ES būtina bendradarbiauti su Indija įvairiose srityse, įskaitant vystymosi politiką, valdymą, aplinkos tausojimą ir socialinę bei ekonominę sanglaudą;

| 47. | pabrėžia, kad ES turėtų manyti, jog šiuo atžvilgiu yra svarbu paraginti ir paremti Indiją, kad ji įgyvendintų ir toliau prisiimtų tarptautinius darbo standartus, ypač ratifikuodama ir praktiškai taikydama TDO konvencijas, ir ypač, dėl to, kad būtina kovoti su vaikų darbu, kuris šiuo metu Indijoje tebėra didelė problema, ir konvenciją dėl minimalaus įsidarbinimo amžiaus (Minimalaus amžiaus konvencija (C138)); |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad ES turėtų manyti, jog šiuo atžvilgiu yra svarbu paraginti ir paremti Indiją, kad ji įgyvendintų ir toliau prisiimtų tarptautinius darbo standartus, ypač ratifikuodama ir praktiškai taikydama TDO konvencijas, ir ypač, dėl to, kad būtina kovoti su vaikų darbu, kuris šiuo metu Indijoje tebėra didelė problema, ir konvenciją dėl minimalaus įsidarbinimo amžiaus (Minimalaus amžiaus konvencija (C138));

| 48. | džiaugiasi per 2005 m. rugsėjo 7 d. ES ir Indijos verslo atstovų aukščiausio lygio susitikimą sudarytu 1 800 mln. EUR vertės sandoriu Airbus lėktuvams pirkti, rodančiu, kad dvišaliai santykiai vystosi, ir patvirtinančiu Europos konsorciumo sėkmę; |
| --- | --- |

48.

džiaugiasi per 2005 m. rugsėjo 7 d. ES ir Indijos verslo atstovų aukščiausio lygio susitikimą sudarytu 1 800 mln. EUR vertės sandoriu Airbus lėktuvams pirkti, rodančiu, kad dvišaliai santykiai vystosi, ir patvirtinančiu Europos konsorciumo sėkmę;

Vystymasis

| 49. | išreiškia didelį susirūpinimą dėl AIDS plitimo šalyje, kuris gali peraugti į epidemiją šiame regione, jei su šia liga nebus ryžtingai kovojama, ir ragina Indijos vyriausybę tvirtai įsipareigoti prioritetine tvarka spręsti šį klausimą, keistis informacija ir siekti sukurti bendras strategijas su kitomis šios problemos paliestoms šalims; |
| --- | --- |

49.

išreiškia didelį susirūpinimą dėl AIDS plitimo šalyje, kuris gali peraugti į epidemiją šiame regione, jei su šia liga nebus ryžtingai kovojama, ir ragina Indijos vyriausybę tvirtai įsipareigoti prioritetine tvarka spręsti šį klausimą, keistis informacija ir siekti sukurti bendras strategijas su kitomis šios problemos paliestoms šalims;

| 50. | supranta, kad neseniai Indijos parlamento priimti įstatymai dėl intelektinės nuosavybės teisių gali turėti neigiamą įtaką Indijos medicinos produktų pramonės, gaminančios patikimus ir įperkamus vaistus, ypač nuo AIDS, daugeliui viso pasaulio ligonių, gamybos pajėgumams; todėl yra tvirtai įsitikinęs, kad įstatymu turi būti leidžiamos išlygos vaistams, kurie turi didelę reikšmę visuomenei ir yra skirti, inter alia, AIDS, vėžiui, maliarijai, tuberkuliozei ir hepatitui gydyti; mano, jog būtina užtikrinti, kad patikimi vaistai, ypač nuo AIDS, būtų įperkami; ragina Indijos valdžios institucijas užtikrinti, kad moksliniai bandymai su gyvais gyvūnais būtų atliekami pagal tarptautinius gyvūnų gerovės standartus ir kad tokių bandymų būtų kuo mažiau ir jiems būtų rastos alternatyvos; |
| --- | --- |

50.

supranta, kad neseniai Indijos parlamento priimti įstatymai dėl intelektinės nuosavybės teisių gali turėti neigiamą įtaką Indijos medicinos produktų pramonės, gaminančios patikimus ir įperkamus vaistus, ypač nuo AIDS, daugeliui viso pasaulio ligonių, gamybos pajėgumams; todėl yra tvirtai įsitikinęs, kad įstatymu turi būti leidžiamos išlygos vaistams, kurie turi didelę reikšmę visuomenei ir yra skirti, inter alia, AIDS, vėžiui, maliarijai, tuberkuliozei ir hepatitui gydyti; mano, jog būtina užtikrinti, kad patikimi vaistai, ypač nuo AIDS, būtų įperkami; ragina Indijos valdžios institucijas užtikrinti, kad moksliniai bandymai su gyvais gyvūnais būtų atliekami pagal tarptautinius gyvūnų gerovės standartus ir kad tokių bandymų būtų kuo mažiau ir jiems būtų rastos alternatyvos;

| 51. | pabrėžia, kad pusė sergančių žmonių iš skurstančių šalių vartojančių priešvirusinius vaistus, vartoja Indijoje pagamintus vaistus; ragina ES padėti Indijai įgyvendinti intelektinės nuosavybės įstatymus taip, kad būtų išvengta būtiniausių vaistų gamybos, prekybos ir eksporto kliūčių, ir kartu sukurti tokią aplinką, kurioje būtų skatinamos investicijos į Indijos vaistų pramonę, kuri galėtų teikti būtiniausius įperkamus vaistus besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad pusė sergančių žmonių iš skurstančių šalių vartojančių priešvirusinius vaistus, vartoja Indijoje pagamintus vaistus; ragina ES padėti Indijai įgyvendinti intelektinės nuosavybės įstatymus taip, kad būtų išvengta būtiniausių vaistų gamybos, prekybos ir eksporto kliūčių, ir kartu sukurti tokią aplinką, kurioje būtų skatinamos investicijos į Indijos vaistų pramonę, kuri galėtų teikti būtiniausius įperkamus vaistus besivystančioms šalims;

| 52. | primena tai, kad PPO nedraudžia tokių įstatymų išlygų ir tai, kad dar galioja Dohos deklaracija dėl TRIPS, kuri numato, kad „sutartis gali ir turi būti interpretuojama ir įgyvendinama taip, kad būtų palaikoma PPO narių teisė saugoti visuomenės sveikatą ir ypač skatinti vaistų prieinamumą“; |
| --- | --- |

52.

primena tai, kad PPO nedraudžia tokių įstatymų išlygų ir tai, kad dar galioja Dohos deklaracija dėl TRIPS, kuri numato, kad „sutartis gali ir turi būti interpretuojama ir įgyvendinama taip, kad būtų palaikoma PPO narių teisė saugoti visuomenės sveikatą ir ypač skatinti vaistų prieinamumą“;

| 53. | ragina Komisiją dirbti kartu su Indija ir palaikyti nuolatinius bei nenutrūkstamus ryšius iki galo sėkmingai įgyvendinant Dohos vystymosi darbotvarkę (DVD), kuria būtų patenkintos visos suinteresuotos šalys; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją dirbti kartu su Indija ir palaikyti nuolatinius bei nenutrūkstamus ryšius iki galo sėkmingai įgyvendinant Dohos vystymosi darbotvarkę (DVD), kuria būtų patenkintos visos suinteresuotos šalys;

| 54. | atsižvelgdamas į tai, mano, kad Indijos ir Europos derybininkams turėtų pavykti užmegzti tiesioginius ir nuolatinius ryšius dvišaliams ir daugiašaliams klausimams spręsti; tai padės užtikrinti subalansuotą ir abiem pusėms naudingą pažangą pagrindiniais Dohos vystymosi darbotvarkės klausimais; |
| --- | --- |

54.

atsižvelgdamas į tai, mano, kad Indijos ir Europos derybininkams turėtų pavykti užmegzti tiesioginius ir nuolatinius ryšius dvišaliams ir daugiašaliams klausimams spręsti; tai padės užtikrinti subalansuotą ir abiem pusėms naudingą pažangą pagrindiniais Dohos vystymosi darbotvarkės klausimais;

| 55. | ragina ES ir Indiją kaip įmanoma greičiau išnagrinėti galimybes imtis bendrų veiksmų vykdant bendrus vystymosi projektus trečiosiose šalyse ir žengti būtinus žingsnius juos pradėti po to, kai patvirtinamos projekto ekonominis pagrįstumas; |
| --- | --- |

55.

ragina ES ir Indiją kaip įmanoma greičiau išnagrinėti galimybes imtis bendrų veiksmų vykdant bendrus vystymosi projektus trečiosiose šalyse ir žengti būtinus žingsnius juos pradėti po to, kai patvirtinamos projekto ekonominis pagrįstumas;

| 56. | palankiai vertina tai, kad abi pusės susitarė 2005 m. spalio arba lapkričio mėnesį surengti pirmąjį ES ir Indijos aplinkosaugos forumo susitikimą ir ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti toms sritims, kurios Indijai yra prioritetinės, pvz., atsinaujinančios energijos ištekliams, švarioms technologijoms ir atliekų tvarkymui, bei teikti visokeriopą paramą; |
| --- | --- |

56.

palankiai vertina tai, kad abi pusės susitarė 2005 m. spalio arba lapkričio mėnesį surengti pirmąjį ES ir Indijos aplinkosaugos forumo susitikimą ir ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti toms sritims, kurios Indijai yra prioritetinės, pvz., atsinaujinančios energijos ištekliams, švarioms technologijoms ir atliekų tvarkymui, bei teikti visokeriopą paramą;

| 57. | ragina Indijos vyriausybę imtis ryžtingų ir veiksmingų priemonių siekiant neleisti, kad jos prekyba su ES būtų dempingo; |
| --- | --- |

57.

ragina Indijos vyriausybę imtis ryžtingų ir veiksmingų priemonių siekiant neleisti, kad jos prekyba su ES būtų dempingo;

Aplinka ir žemės ūkis

| 58. | pažymi, kad Indijoje didėjantis aplinkos niokojimas dėl vandens taršos, dirvožemio erozijos, oro taršos, klimato kaitos ir biologinės įvairovės praradimo tampa vis didesne problema, ypač skurstančiai gyventojų daliai, ir akcentuoja ypatingą būtinybę spartinti ES ir Indijos bendradarbiavimą šioje srityje; |
| --- | --- |

58.

pažymi, kad Indijoje didėjantis aplinkos niokojimas dėl vandens taršos, dirvožemio erozijos, oro taršos, klimato kaitos ir biologinės įvairovės praradimo tampa vis didesne problema, ypač skurstančiai gyventojų daliai, ir akcentuoja ypatingą būtinybę spartinti ES ir Indijos bendradarbiavimą šioje srityje;

| 59. | ragina Indiją, kuri pasirašė Kioto protokolą, tačiau pagal tam tikrus įsipareigojimus vis dar taiko laikinąsias išlygas, daugiau dėmesio kreipti į pasaulinio klimato atšilimo problemą, ir savo plėtros siekius bei uždavinius įgyvendinti vadovaujantis tvaraus vystymosi principais; |
| --- | --- |

59.

ragina Indiją, kuri pasirašė Kioto protokolą, tačiau pagal tam tikrus įsipareigojimus vis dar taiko laikinąsias išlygas, daugiau dėmesio kreipti į pasaulinio klimato atšilimo problemą, ir savo plėtros siekius bei uždavinius įgyvendinti vadovaujantis tvaraus vystymosi principais;

| 60. | išreiškia susirūpinimą dėl vis mažėjančio tigrų skaičiaus didžiausiuose šalies natūraliuose draustiniuose ir ragina Indijos valdžios institucijas aktyviau imtis priemonių kovoti su korupcija bei nepakankama kompetencija, dėl kurių šis skaičius mažėja; |
| --- | --- |

60.

išreiškia susirūpinimą dėl vis mažėjančio tigrų skaičiaus didžiausiuose šalies natūraliuose draustiniuose ir ragina Indijos valdžios institucijas aktyviau imtis priemonių kovoti su korupcija bei nepakankama kompetencija, dėl kurių šis skaičius mažėja;

| 61. | mano, kad reikia paspartinti priežiūros ir kontrolės priemones, skirtas apsaugoti šiuos gyvūnus, ypač Radžastano, Madja Pradešo ir Biharo valstijose; todėl ragina neseniai įkurtam nacionaliniam nusikaltimų gyvūnijai ir augmenijai prevencijos biurui skirti išteklius, būtinus jo veiksmingai veiklai; |
| --- | --- |

61.

mano, kad reikia paspartinti priežiūros ir kontrolės priemones, skirtas apsaugoti šiuos gyvūnus, ypač Radžastano, Madja Pradešo ir Biharo valstijose; todėl ragina neseniai įkurtam nacionaliniam nusikaltimų gyvūnijai ir augmenijai prevencijos biurui skirti išteklius, būtinus jo veiksmingai veiklai;

| 62. | ragina Komisiją atkreipti dėmesį į šį klausimą ir užtikrinti atitinkamą bendradarbiavimą, kadangi tigrai yra svarbūs ne tik Indijos ekosistemai ir šalies turizmo sektoriui, bet gali būti vertinami ir kaip žmonijos paveldo dalis; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją atkreipti dėmesį į šį klausimą ir užtikrinti atitinkamą bendradarbiavimą, kadangi tigrai yra svarbūs ne tik Indijos ekosistemai ir šalies turizmo sektoriui, bet gali būti vertinami ir kaip žmonijos paveldo dalis;

| 63. | ragina valstybes nares, potencialiai galinčias bendradarbiauti civiliniame branduolinės energijos panaudojime, atkreipti dėmesį į milžiniškus ir vis didėjančius Indijos energetinius poreikius ir priimti sprendimą dėl galimo stipresnio bendradarbiavimo su Indija šioje srityje; taip pat ragina Komisiją, valstybes nares ir Indiją sustiprinti bendradarbiavimą atsinaujinančios energijos srityje; |
| --- | --- |

63.

ragina valstybes nares, potencialiai galinčias bendradarbiauti civiliniame branduolinės energijos panaudojime, atkreipti dėmesį į milžiniškus ir vis didėjančius Indijos energetinius poreikius ir priimti sprendimą dėl galimo stipresnio bendradarbiavimo su Indija šioje srityje; taip pat ragina Komisiją, valstybes nares ir Indiją sustiprinti bendradarbiavimą atsinaujinančios energijos srityje;

| 64. | išreiškia susirūpinimą, kad rimta ūkininkavimo krizė, pasak įvairių ekspertų, gali per penkerius metus sukelti rimtų padarinių dėl vandens trūkumo įvairiose šalies vietose, ir ragina Tarybą ir Komisiją šiam klausimui skirti ypatingą dėmesį; |
| --- | --- |

64.

išreiškia susirūpinimą, kad rimta ūkininkavimo krizė, pasak įvairių ekspertų, gali per penkerius metus sukelti rimtų padarinių dėl vandens trūkumo įvairiose šalies vietose, ir ragina Tarybą ir Komisiją šiam klausimui skirti ypatingą dėmesį;

| 65. | pažymi, kad netgi praėjus dvidešimčiai metų nuo tada, kai iš Madja Pradešo valstijos Bhopalo mieste esančios Union Carbide korporacijos pesticidų gamyklos ištekėjo toksinės dujos, dėl kurių žuvo daugiau kaip 22 000 žmonių, o dar dešimtys tūkstančių susirgo chroninėmis ir sekinančiomis ligomis, vietovė vis dar neišvalyta ir toksinės atliekos tebeteršia aplinką bei gruntinį vandenį; ragina Indijos valdžios institucijas ir Dow Chemicals bendrovę nedelsiant išvalyti vietovę ir aplinkines teritorijas, atlyginti visus nuostolius nukentėjusiesiems, o kaltuosius patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

65.

pažymi, kad netgi praėjus dvidešimčiai metų nuo tada, kai iš Madja Pradešo valstijos Bhopalo mieste esančios Union Carbide korporacijos pesticidų gamyklos ištekėjo toksinės dujos, dėl kurių žuvo daugiau kaip 22 000 žmonių, o dar dešimtys tūkstančių susirgo chroninėmis ir sekinančiomis ligomis, vietovė vis dar neišvalyta ir toksinės atliekos tebeteršia aplinką bei gruntinį vandenį; ragina Indijos valdžios institucijas ir Dow Chemicals bendrovę nedelsiant išvalyti vietovę ir aplinkines teritorijas, atlyginti visus nuostolius nukentėjusiesiems, o kaltuosius patraukti atsakomybėn;

| 66. | ragina ES strateginę partnerystę plėtoti taip, kad šioje srityje būtų juntama pažanga, ir skatinti viso pasaulio žmones užmegzti partnerystes siekiant tobulinti darbo įpročius ir gerinti gyvenimo kokybę, keistis idėjomis ir geriausia patirtimi visose srityse, o ypatingai – pramonėje ir žemės ūkyje; |
| --- | --- |

66.

ragina ES strateginę partnerystę plėtoti taip, kad šioje srityje būtų juntama pažanga, ir skatinti viso pasaulio žmones užmegzti partnerystes siekiant tobulinti darbo įpročius ir gerinti gyvenimo kokybę, keistis idėjomis ir geriausia patirtimi visose srityse, o ypatingai – pramonėje ir žemės ūkyje;

| 67. | mano, kad reikia teikti didesnę paramą bendradarbiavimui mokslo ir technologijų srityse, o vienas pagrindinių uždavinių yra skatinti dialogą visais lygmenimis, didžiausią dėmesį skiriant bendro intereso klausimams, pvz., informacijos technologijoms, kosmoso technologijoms, biotechnologijai, elektroninei komercijai ir tekstilės gaminiams; atkreipia dėmesį, kad reikia sudaryti didesnes galimybes universitetų kontaktams ir mainams; |
| --- | --- |

67.

mano, kad reikia teikti didesnę paramą bendradarbiavimui mokslo ir technologijų srityse, o vienas pagrindinių uždavinių yra skatinti dialogą visais lygmenimis, didžiausią dėmesį skiriant bendro intereso klausimams, pvz., informacijos technologijoms, kosmoso technologijoms, biotechnologijai, elektroninei komercijai ir tekstilės gaminiams; atkreipia dėmesį, kad reikia sudaryti didesnes galimybes universitetų kontaktams ir mainams;

Žmogaus teisės

| 68. | mano, kad tikrai partnerystei būdingas atviras ir sąžiningas dialogas visomis abipusio intereso temomis, todėl pritaria strateginės partnerystės numatytai dialogo dėl žmogaus teisių plėtrai ir oficialiam įtvirtinimui; |
| --- | --- |

68.

mano, kad tikrai partnerystei būdingas atviras ir sąžiningas dialogas visomis abipusio intereso temomis, todėl pritaria strateginės partnerystės numatytai dialogo dėl žmogaus teisių plėtrai ir oficialiam įtvirtinimui;

| 69. | palankiai vertina Indijos aukščiausiojo teismo sprendimą persvarstyti per du tūkstančius skundų, kurių nagrinėjimą policija nutraukė, ir apie du šimtus bylų, kurios baigėsi išteisinimais, dėl 2002 m. įvykdytų masinių žudynių, kai Gudžarato valstijoje buvo nužudyti du tūkstančiai musulmonų; džiaugiasi Indijos nacionalinės žmogaus teisių komisijos atliktu nepriklausomu ir kruopščiu darbu šiuo ir kitais klausimais, pvz., dėl kastomis pagrįstos diskriminacijos, inter alia, dalitsių ir adavasių padėties, taip pat mano, kad teisinėms ir politinėms institucijoms turi būti duota pakankamai laiko baigti darbą be įtakos iš šalies, kuri galėtų duoti priešingų rezultatų; ragina šiame procese bendradarbiauti su žmogaus teisių organizacijomis; |
| --- | --- |

69.

palankiai vertina Indijos aukščiausiojo teismo sprendimą persvarstyti per du tūkstančius skundų, kurių nagrinėjimą policija nutraukė, ir apie du šimtus bylų, kurios baigėsi išteisinimais, dėl 2002 m. įvykdytų masinių žudynių, kai Gudžarato valstijoje buvo nužudyti du tūkstančiai musulmonų; džiaugiasi Indijos nacionalinės žmogaus teisių komisijos atliktu nepriklausomu ir kruopščiu darbu šiuo ir kitais klausimais, pvz., dėl kastomis pagrįstos diskriminacijos, inter alia, dalitsių ir adavasių padėties, taip pat mano, kad teisinėms ir politinėms institucijoms turi būti duota pakankamai laiko baigti darbą be įtakos iš šalies, kuri galėtų duoti priešingų rezultatų; ragina šiame procese bendradarbiauti su žmogaus teisių organizacijomis;

| 70. | palankiai vertina Nanavati komisijos pranešimą ir vyriausybės pranešimą apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl 1984 m. prieš sikhus nukreipto smurto, ir ragina Indijos vyriausybę skubiai ir sąžiningai įvykdyti savo pažadus nubausti kaltininkus; |
| --- | --- |

70.

palankiai vertina Nanavati komisijos pranešimą ir vyriausybės pranešimą apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl 1984 m. prieš sikhus nukreipto smurto, ir ragina Indijos vyriausybę skubiai ir sąžiningai įvykdyti savo pažadus nubausti kaltininkus;

| 71. | kalbant apie moterų diskriminaciją ir smurtą prieš jas, ragina vyriausybę tęsti konkrečias priemones, skirtas veiksmingai išnaikinti smurtą šalyje ir teikti pagalbą aukoms; taip pat ragina nuolat įgyvendinti priemones, skirtas skatinti mergaičių švietimą, laikantis 2 ir 3 Tūkstantmečio vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

71.

kalbant apie moterų diskriminaciją ir smurtą prieš jas, ragina vyriausybę tęsti konkrečias priemones, skirtas veiksmingai išnaikinti smurtą šalyje ir teikti pagalbą aukoms; taip pat ragina nuolat įgyvendinti priemones, skirtas skatinti mergaičių švietimą, laikantis 2 ir 3 Tūkstantmečio vystymosi tikslų;

| 72. | pripažįsta, kad daugelį amžių Indija savo teritorijoje išsaugojo etninę, religinę, kultūrinę ir kalbinę įvairovę, parodydama pavyzdį Vakarams ir Europai, ir ragina Indijos vyriausybę imtis apsaugos priemonių tam, kad nekiltų įtampa tarp skirtingų etninių, religinių ir kultūrinių bendruomenių, dėl kurios nukentėtų ilgametės šalies tolerancijos ir sambūvio tradicijos; |
| --- | --- |

72.

pripažįsta, kad daugelį amžių Indija savo teritorijoje išsaugojo etninę, religinę, kultūrinę ir kalbinę įvairovę, parodydama pavyzdį Vakarams ir Europai, ir ragina Indijos vyriausybę imtis apsaugos priemonių tam, kad nekiltų įtampa tarp skirtingų etninių, religinių ir kultūrinių bendruomenių, dėl kurios nukentėtų ilgametės šalies tolerancijos ir sambūvio tradicijos;

| 73. | reiškia įsitikinimą naujosios vyriausybės valia modernizuoti šalį, ragina siekti ryžtingai vykdyti ypač lėtos ir pasenusios teisės sistemos reformą; atkreipia dėmesį, kad kartais lėtai veikianti teisingumo sistema arba konkretūs atvejai, kai policija dirba aplaidžiai arba visai nesiima reikalingų veiksmų, ypač tam tikrose žaginimo bylose, mažina gyventojų pasitikėjimą ir verčia žmones perimti teisingumo vykdymą į savo rankas; tačiau džiaugiasi tuo, kad yra pradėtos visuomenės diskusijos šiais ir bendrosios teisės sistemos padėties klausimais; |
| --- | --- |

73.

reiškia įsitikinimą naujosios vyriausybės valia modernizuoti šalį, ragina siekti ryžtingai vykdyti ypač lėtos ir pasenusios teisės sistemos reformą; atkreipia dėmesį, kad kartais lėtai veikianti teisingumo sistema arba konkretūs atvejai, kai policija dirba aplaidžiai arba visai nesiima reikalingų veiksmų, ypač tam tikrose žaginimo bylose, mažina gyventojų pasitikėjimą ir verčia žmones perimti teisingumo vykdymą į savo rankas; tačiau džiaugiasi tuo, kad yra pradėtos visuomenės diskusijos šiais ir bendrosios teisės sistemos padėties klausimais;

| 74. | ragina Naujojo Delio vyriausybę panaikinti mirties bausmę savo teisingumo sistemoje; |
| --- | --- |

74.

ragina Naujojo Delio vyriausybę panaikinti mirties bausmę savo teisingumo sistemoje;

| 75. | atkreipia dėmesį į tai, kad Indija yra viena iš nedaugelio demokratinių valstybių, kurios dar neratifikavo Jungtinių Tautų konvencijos dėl kankinimų, įsigaliojusios 1987 m., ir pažymi, kad minėtas ratifikavimas yra ypač svarbus stiprinant ES ir Indijos santykius; taip pat ragina ją ratifikuoti konvencijas dėl vaikų darbo panaikinimo ir dėl kolektyvinių darbo sutarčių sudarymo skatinimo; |
| --- | --- |

75.

atkreipia dėmesį į tai, kad Indija yra viena iš nedaugelio demokratinių valstybių, kurios dar neratifikavo Jungtinių Tautų konvencijos dėl kankinimų, įsigaliojusios 1987 m., ir pažymi, kad minėtas ratifikavimas yra ypač svarbus stiprinant ES ir Indijos santykius; taip pat ragina ją ratifikuoti konvencijas dėl vaikų darbo panaikinimo ir dėl kolektyvinių darbo sutarčių sudarymo skatinimo;

| 76. | pabrėžia, kad ES privalo paraginti Indiją visiškai įgyvendinti Rasinės diskriminacijos panaikinimo komiteto rekomendacijas; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia, kad ES privalo paraginti Indiją visiškai įgyvendinti Rasinės diskriminacijos panaikinimo komiteto rekomendacijas;

| 77. | ragina Indiją prisijungti prie Tarptautinio baudžiamojo teismo; |
| --- | --- |

77.

ragina Indiją prisijungti prie Tarptautinio baudžiamojo teismo;

| 78. | ragina Tarybą ir Komisiją pradėti dialogą su Indija dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto ratifikavimo, mirties bausmės panaikinimo, ypač dėl Konvencijų prieš kankinimus ir vaikų darbą bei Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto bei Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos moterims panaikinimo papildomų protokolų ratifikavimo; |
| --- | --- |

78.

ragina Tarybą ir Komisiją pradėti dialogą su Indija dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto ratifikavimo, mirties bausmės panaikinimo, ypač dėl Konvencijų prieš kankinimus ir vaikų darbą bei Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto bei Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos moterims panaikinimo papildomų protokolų ratifikavimo;

Tarptautinė padėtis

| 79. | pažymi, kad planuota Vašingtono ir Naujojo Delio strateginė asociacija numato JAV lėktuvų pardavimus ir bendrą erdvės ir civilinės branduolinės technologijos naudojimą; |
| --- | --- |

79.

pažymi, kad planuota Vašingtono ir Naujojo Delio strateginė asociacija numato JAV lėktuvų pardavimus ir bendrą erdvės ir civilinės branduolinės technologijos naudojimą;

| 80. | pripažįsta, kad Indija atliko svarbų vaidmenį konfliktų prevencijos ir taikos palaikymo srityje, pvz., Afganistane; pažymi jos reakciją į valstybės perversmą Nepale ir jo padarinius; ragina Indiją, kaip didžiausią PARBA narę, imtis iniciatyvos toliau plėtojant PARBA regioninį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

80.

pripažįsta, kad Indija atliko svarbų vaidmenį konfliktų prevencijos ir taikos palaikymo srityje, pvz., Afganistane; pažymi jos reakciją į valstybės perversmą Nepale ir jo padarinius; ragina Indiją, kaip didžiausią PARBA narę, imtis iniciatyvos toliau plėtojant PARBA regioninį bendradarbiavimą;

| 81. | pažymi, kad ES turi skatinti regioninį bendradarbiavimą pietų Azijoje, taip pat numatyti strategiją santykiams tarp ES ir PARBA gerinti; |
| --- | --- |

81.

pažymi, kad ES turi skatinti regioninį bendradarbiavimą pietų Azijoje, taip pat numatyti strategiją santykiams tarp ES ir PARBA gerinti;

| 82. | atkreipia dėmesį į atnaujintas derybas tarp Irano, Pakistano ir Indijos, po kurių pradėtas svarstyti dujotiekio tiesimo nuo Irano iki Indijos per Pakistano teritoriją klausimas; mano, kad tokie projektai turėtų būti remiami, nes jie iš esmės yra taikūs, naudingi regiono gyventojams, sukuria abipusių interesų tinklą, tuo sumažindami konfliktų galimybes, ir didina stabilumą regione; |
| --- | --- |

82.

atkreipia dėmesį į atnaujintas derybas tarp Irano, Pakistano ir Indijos, po kurių pradėtas svarstyti dujotiekio tiesimo nuo Irano iki Indijos per Pakistano teritoriją klausimas; mano, kad tokie projektai turėtų būti remiami, nes jie iš esmės yra taikūs, naudingi regiono gyventojams, sukuria abipusių interesų tinklą, tuo sumažindami konfliktų galimybes, ir didina stabilumą regione;

| 83. | palankiai vertina pažangos požymius Indijos ir Pakistano dvišalėse derybose dėl Kašmyro ir kitus parodytus abiejų pusių lankstumo ženklus, pvz., autobusų maršruto tarp Indijos ir Pakistano teritorijų atidarymą ir Indijos užsienio reikalų ministro vizitą į Pakistaną bei Pakistano prezidento vizitą į Indiją; |
| --- | --- |

83.

palankiai vertina pažangos požymius Indijos ir Pakistano dvišalėse derybose dėl Kašmyro ir kitus parodytus abiejų pusių lankstumo ženklus, pvz., autobusų maršruto tarp Indijos ir Pakistano teritorijų atidarymą ir Indijos užsienio reikalų ministro vizitą į Pakistaną bei Pakistano prezidento vizitą į Indiją;

| 84. | smerkia teroristų atakas prieš anksčiau minėtą autobusų maršrutą jo atidarymo metu 2005 m. balandžio 7 d.; |
| --- | --- |

84.

smerkia teroristų atakas prieš anksčiau minėtą autobusų maršrutą jo atidarymo metu 2005 m. balandžio 7 d.;

| 85. | palankiai vertina Indijos ministro pirmininko deklaraciją, kuriai pritarė Pakistano prezidentas Pervezas Mušarafas, kad Kašmyro Siacheno ledynas turėtų būti laikomas „taikos kalnu“ ir nauju simboliu kelyje į visišką Indijos ir Pakistano susitaikymą dėl Kašmyro, ragina ES remti šį teigiamą poslinkį tam, kad tarp šių šalių kuo greičiau būtų pasiektas galutinis susitarimas, taip pat ir susitarimas dėl karinių pajėgų perdislokavimo bei išvedimo iš šios teritorijos; |
| --- | --- |

85.

palankiai vertina Indijos ministro pirmininko deklaraciją, kuriai pritarė Pakistano prezidentas Pervezas Mušarafas, kad Kašmyro Siacheno ledynas turėtų būti laikomas „taikos kalnu“ ir nauju simboliu kelyje į visišką Indijos ir Pakistano susitaikymą dėl Kašmyro, ragina ES remti šį teigiamą poslinkį tam, kad tarp šių šalių kuo greičiau būtų pasiektas galutinis susitarimas, taip pat ir susitarimas dėl karinių pajėgų perdislokavimo bei išvedimo iš šios teritorijos;

| 86. | ragina Tarybą ir Komisiją remti Indiją ir jos kompetentingas saugumo tarnybas bei teisėsaugos institucijas, prašančias privilegijuoto partnerio statuso palaikant ryšius su Europolu, kad būtų veiksmingiau kovojama su tarptautiniu terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

86.

ragina Tarybą ir Komisiją remti Indiją ir jos kompetentingas saugumo tarnybas bei teisėsaugos institucijas, prašančias privilegijuoto partnerio statuso palaikant ryšius su Europolu, kad būtų veiksmingiau kovojama su tarptautiniu terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu;

| 87. | ragina Indiją kartu su Pakistanu ir Izraeliu tapti Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties, kuri yra nepakeičiama daugiašalė priemonė palaikant ir stiprinant taiką, saugumą ir stabilumą pasaulyje ir sukuria teisinį pagrindą tolesnio branduolinių ginklų platinimo prevencijai, šalimis; |
| --- | --- |

87.

ragina Indiją kartu su Pakistanu ir Izraeliu tapti Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties, kuri yra nepakeičiama daugiašalė priemonė palaikant ir stiprinant taiką, saugumą ir stabilumą pasaulyje ir sukuria teisinį pagrindą tolesnio branduolinių ginklų platinimo prevencijai, šalimis;

| 88. | ragina Indijos vyriausybę prisijungti prie Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo bei dėl jų sunaikinimo (Otavos konvencijos); |
| --- | --- |

88.

ragina Indijos vyriausybę prisijungti prie Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo bei dėl jų sunaikinimo (Otavos konvencijos);

| 89. | išreiškia didelę užuojautą dėl 2004 m. gruodžio mėn. cunamio aukų ir nuostolių ir sveikina Indijos vyriausybės parodytą solidarumą teikiant skubią pagalbą ir ypač dėkoja Indijos jūrų laivynui, kuris jau kitą dieną nusiuntė keletą savo dalinių į nelaimės ištiktus regionus; ragina Komisiją užtikrinti, kad Indija būtų įtraukta į cunamio suniokotų vietovių atstatymo programą; |
| --- | --- |

89.

išreiškia didelę užuojautą dėl 2004 m. gruodžio mėn. cunamio aukų ir nuostolių ir sveikina Indijos vyriausybės parodytą solidarumą teikiant skubią pagalbą ir ypač dėkoja Indijos jūrų laivynui, kuris jau kitą dieną nusiuntė keletą savo dalinių į nelaimės ištiktus regionus; ragina Komisiją užtikrinti, kad Indija būtų įtraukta į cunamio suniokotų vietovių atstatymo programą;

| 90. | ragina Europos Parlamento pirmininkų sueigą apsvarstyti galimybę antrojoje Parlamento kadencijos pusėje sudaryti specialią tarpparlamentinę Europos Parlamento ir Indijos delegaciją, kuria būtų siekiama užmegzti glaudesnius dviejų didžiausių pasaulio demokratijų parlamentų ryšius;
  *
  - * |
| --- | --- |

90.

ragina Europos Parlamento pirmininkų sueigą apsvarstyti galimybę antrojoje Parlamento kadencijos pusėje sudaryti specialią tarpparlamentinę Europos Parlamento ir Indijos delegaciją, kuria būtų siekiama užmegzti glaudesnius dviejų didžiausių pasaulio demokratijų parlamentų ryšius;

*

- *

| 91. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Indijos vyriausybei ir parlamentui ir Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacijos (angl. SAARC) valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

91.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Indijos vyriausybei ir parlamentui ir Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacijos (angl. SAARC) valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 174 E, 2005 7 14, p. 179.

P6_TA(2005)0365

Atsinaujinančios energijos dalis Sąjungoje

Europos Parlamento rezoliucija dėl atsinaujinančios energijos dalies ES ir konkrečių veiksmų pasiūlymų (2004/2153(INI))

Europos Parlamentas

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl atsinaujinančios energijos dalies ES (KOM(2004)0366), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl atsinaujinančios energijos dalies ES (KOM(2004)0366),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/77/EB dėl elektros, pagamintos iš atsinaujinančių energijos išteklių, skatinimo elektros energijos vidaus rinkoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/77/EB dėl elektros, pagamintos iš atsinaujinančių energijos išteklių, skatinimo elektros energijos vidaus rinkoje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/30/EB dėl skatinimo naudoti biokurą ar kitą atsinaujinantį kurą transporte (2) („Biokuro direktyva“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/30/EB dėl skatinimo naudoti biokurą ar kitą atsinaujinantį kurą transporte (2) („Biokuro direktyva“),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą pavadinimu „Ateities energija: atsinaujinantys energijos ištekliai — Baltoji knyga dėl Bendrijos strategijos ir veiksmų plano“ (KOM(1997)0599), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą pavadinimu „Ateities energija: atsinaujinantys energijos ištekliai — Baltoji knyga dėl Bendrijos strategijos ir veiksmų plano“ (KOM(1997)0599),

| — | atsižvelgdamas į savo 2004 m. balandžio 1 d. rezoliuciją dėl 2004 m. birželio mėn. Bonoje vykusios Tarptautinės konferencijos dėl atsinaujinančių energijos išteklių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2004 m. balandžio 1 d. rezoliuciją dėl 2004 m. birželio mėn. Bonoje vykusios Tarptautinės konferencijos dėl atsinaujinančių energijos išteklių (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą bei Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A6–0227/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą bei Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A6–0227/2005),

| 1. | džiaugiasi Komisijos komunikatu dėl atsinaujinančios energijos dalies ES ir ragina Komisiją ateityje kurti ambicingą ir kartu realią atsinaujinančios energijos strategiją; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi Komisijos komunikatu dėl atsinaujinančios energijos dalies ES ir ragina Komisiją ateityje kurti ambicingą ir kartu realią atsinaujinančios energijos strategiją;

| 2. | pripažįsta, kad atsinaujinančios energijos ir energijos efektyvumas bei taupymas turi ypatingai didelės reikšmės ne tik kovai su blogėjančiomis sveikatos ir aplinkos sąlygomis ir tvariai ES klimato politikos tikslus atitinkančiai raidai, bet ir naujovių diegimo, regioninės ir nacionalinės plėtros, prekybos galimybių bei darbo vietų kūrimo skatinimui, kaip numatyta Lisabonos darbotvarkėje; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad atsinaujinančios energijos ir energijos efektyvumas bei taupymas turi ypatingai didelės reikšmės ne tik kovai su blogėjančiomis sveikatos ir aplinkos sąlygomis ir tvariai ES klimato politikos tikslus atitinkančiai raidai, bet ir naujovių diegimo, regioninės ir nacionalinės plėtros, prekybos galimybių bei darbo vietų kūrimo skatinimui, kaip numatyta Lisabonos darbotvarkėje;

| 3. | taip pat pabrėžia, kad atsinaujinančią energiją naudojant kartu su energijos taupymo priemonėmis Europa taptų ne tokia priklausoma nuo energijos importo, o tuo pačiu sumažėtų su importu susijusi politinė ir ekonominė rizika; |
| --- | --- |

3.

taip pat pabrėžia, kad atsinaujinančią energiją naudojant kartu su energijos taupymo priemonėmis Europa taptų ne tokia priklausoma nuo energijos importo, o tuo pačiu sumažėtų su importu susijusi politinė ir ekonominė rizika;

| 4. | ragina Komisiją nustatyti ambicingus, tačiau realius tikslus, kad iki 2020 m. 60 proc. viso ES elektros energijos poreikio tenkintų ypač maža CO2 emisija pasižyminčios arba iš viso CO2 neišskiriančios ir CO2 emisijų požiūriu neutralios energijos technologijos, siekiant palaikyti Europos klimatą ir užtikrinti tiekimo saugumą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją nustatyti ambicingus, tačiau realius tikslus, kad iki 2020 m. 60 proc. viso ES elektros energijos poreikio tenkintų ypač maža CO2 emisija pasižyminčios arba iš viso CO2 neišskiriančios ir CO2 emisijų požiūriu neutralios energijos technologijos, siekiant palaikyti Europos klimatą ir užtikrinti tiekimo saugumą;

| 5. | pabrėžia, kad „atsinaujinantiems energijos šaltiniams“ priklauso ne tik vėjas ir kad kiti atsinaujinančios energijos šaltiniai, pvz. hidroelektrinės, saulės šiluminės jėgainės, geoterminiai įrenginiai ir biomasė taip pat galėtų palankiai veikti tinklo stabilumą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad „atsinaujinantiems energijos šaltiniams“ priklauso ne tik vėjas ir kad kiti atsinaujinančios energijos šaltiniai, pvz. hidroelektrinės, saulės šiluminės jėgainės, geoterminiai įrenginiai ir biomasė taip pat galėtų palankiai veikti tinklo stabilumą;

Dvidešimt viena atsinaujinančių energijos išteklių rūšis 21 amžiuje

| 6. | pripažįsta daugiau nei dvidešimt vienos įvairių rūšių atsinaujinančios energijos technologijos galimybes, kurios iš esmės gali būti naudojamos ne tik visose vietovėse, bet ir tinka visiems svarbiausiems energijos naudojimo būdams; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta daugiau nei dvidešimt vienos įvairių rūšių atsinaujinančios energijos technologijos galimybes, kurios iš esmės gali būti naudojamos ne tik visose vietovėse, bet ir tinka visiems svarbiausiems energijos naudojimo būdams;

| 7. | pripažįsta, kad atsinaujinanti energija yra sparčiausiai augantis energijos pramonės sektorius ES ir pasaulyje (vėjo ir fotogalvaninė (FG) saulės energija per metus išaugo 20 proc.), ir kad dėl atsinaujinančios energijos technologijų plėtros buvo sukurta daugiau nei 300 000 darbo vietų; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad atsinaujinanti energija yra sparčiausiai augantis energijos pramonės sektorius ES ir pasaulyje (vėjo ir fotogalvaninė (FG) saulės energija per metus išaugo 20 proc.), ir kad dėl atsinaujinančios energijos technologijų plėtros buvo sukurta daugiau nei 300 000 darbo vietų;

| 8. | pripažįsta, kad taikant įvairias atsinaujinančios energijos technologijas įspūdingai sumažėjo sąnaudos, kai kuriais atvejais iki 50 proc. per 15 metų, bet pažymi, kad sąnaudas reikėtų dar labiau sumažinti, o tam reikia didelių paskatų; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad taikant įvairias atsinaujinančios energijos technologijas įspūdingai sumažėjo sąnaudos, kai kuriais atvejais iki 50 proc. per 15 metų, bet pažymi, kad sąnaudas reikėtų dar labiau sumažinti, o tam reikia didelių paskatų;

| 9. | ragina priimti Biomasės veiksmų planą, labiau skatinantį šiluminės saulės energijos jėgaines ES pietuose ir labiau remti didelės apimties koordinuojamą projektą dėl Šiaurės jūros vėjo energijos, siekiant paskatinti spartų šių atsinaujinančių energijos šaltinių paplitimą; |
| --- | --- |

9.

ragina priimti Biomasės veiksmų planą, labiau skatinantį šiluminės saulės energijos jėgaines ES pietuose ir labiau remti didelės apimties koordinuojamą projektą dėl Šiaurės jūros vėjo energijos, siekiant paskatinti spartų šių atsinaujinančių energijos šaltinių paplitimą;

| 10. | džiaugiasi, kad kai kurių valstybių narių pastangomis ES pirmauja pasaulyje daugelio atsinaujinančios energijos technologijų taikymo srityje ir ragina imtis Europos Sąjungoje naujų iniciatyvų bei kurti gaires; |
| --- | --- |

10.

džiaugiasi, kad kai kurių valstybių narių pastangomis ES pirmauja pasaulyje daugelio atsinaujinančios energijos technologijų taikymo srityje ir ragina imtis Europos Sąjungoje naujų iniciatyvų bei kurti gaires;

| 11. | pripažįsta biomasės potencialą, kurį reikia pasitelkti sisteminiu metodu teritorijos panaudojimui ir integruotam išsaugojimui; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta biomasės potencialą, kurį reikia pasitelkti sisteminiu metodu teritorijos panaudojimui ir integruotam išsaugojimui;

| 12. | pripažįsta galimybę geoterminę energiją naudoti šilumai ir elektrai gaminti ir prašo didesnį politinį dėmesį skirti geoterminės energijos potencialui; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta galimybę geoterminę energiją naudoti šilumai ir elektrai gaminti ir prašo didesnį politinį dėmesį skirti geoterminės energijos potencialui;

| 13. | sveikina pastangas skatinti vandenilio technologijas ir vandeniliu grįstą ūkį ir pabrėžia, kad vandenilis yra energijos šaltinis, kurio pranašumas itin išryškėja, kai jis gaminamas naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius, kartu veiksmingai skatinant aplinkos apsaugą, ilgalaikį vystymąsi ir kovos su šiltnamio efektu priemones; |
| --- | --- |

13.

sveikina pastangas skatinti vandenilio technologijas ir vandeniliu grįstą ūkį ir pabrėžia, kad vandenilis yra energijos šaltinis, kurio pranašumas itin išryškėja, kai jis gaminamas naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius, kartu veiksmingai skatinant aplinkos apsaugą, ilgalaikį vystymąsi ir kovos su šiltnamio efektu priemones;

ES kelio siekiant pasaulio atsinaujinančios energijos rinkos lyderės pozicijos formavimas

| 14. | pabrėžia, kad svarbu nubrėžti privalomus tikslus 2020 metams, siekiant rinkos dalyviams, tokiems kaip didelės energijos tiekimo ir finansų įmonės, ir nacionalinėms sprendimų priėmimo institucijoms duoti aiškų ženklą, kad atsinaujinanti energija yra ES energijos ateitis ir jos aplinkos apsaugos ir pramonės politikos strategijos dalis; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad svarbu nubrėžti privalomus tikslus 2020 metams, siekiant rinkos dalyviams, tokiems kaip didelės energijos tiekimo ir finansų įmonės, ir nacionalinėms sprendimų priėmimo institucijoms duoti aiškų ženklą, kad atsinaujinanti energija yra ES energijos ateitis ir jos aplinkos apsaugos ir pramonės politikos strategijos dalis;

| 15. | ragina Komisiją ir toliau griežtai kontroliuoti, kaip valstybės narės laikosi orientacinių nacionalinių tikslų, ir parengti vidutinio laikotarpio ES strategiją dėl atsinaujinančios energijos laikotarpiu nuo 2010 metų; be to, laikosi nuomonės, kad reikėtų išsamiai įvertinti: pažangą įgyvendinant 2010 metų tikslus, galutinio vartotojo patiriamų išlaidų ir naudos santykį (įskaičiuojant ir papildomas sąnaudas) ir su energijos efektyvumu susijusią pažangą; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją ir toliau griežtai kontroliuoti, kaip valstybės narės laikosi orientacinių nacionalinių tikslų, ir parengti vidutinio laikotarpio ES strategiją dėl atsinaujinančios energijos laikotarpiu nuo 2010 metų; be to, laikosi nuomonės, kad reikėtų išsamiai įvertinti: pažangą įgyvendinant 2010 metų tikslus, galutinio vartotojo patiriamų išlaidų ir naudos santykį (įskaičiuojant ir papildomas sąnaudas) ir su energijos efektyvumu susijusią pažangą;

| 16. | atkreipia dėmesį į savo pirmiau paminėtą 2004 m. balandžio 1 d. rezoliuciją, kuria didele balsų dauguma buvo paraginta siekti, kad iki 2020 m. atsinaujinanti energija sudarytų 20 proc. visos ES suvartojamos energijos; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į savo pirmiau paminėtą 2004 m. balandžio 1 d. rezoliuciją, kuria didele balsų dauguma buvo paraginta siekti, kad iki 2020 m. atsinaujinanti energija sudarytų 20 proc. visos ES suvartojamos energijos;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis naujų studijų, visų pirma tų, kuriose atsižvelgiama į energijos efektyvumo scenarijus visuose sektoriuose, išvadomis, realu pasiekti dar ambicingesnių tikslų, jei atsinaujinančiai energijai ir energijos efektyvumui bus sukurtos geresnės sąlygos; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis naujų studijų, visų pirma tų, kuriose atsižvelgiama į energijos efektyvumo scenarijus visuose sektoriuose, išvadomis, realu pasiekti dar ambicingesnių tikslų, jei atsinaujinančiai energijai ir energijos efektyvumui bus sukurtos geresnės sąlygos;

| 18. | todėl prašo Komisijos parengti pasiūlos ir efektyvumo scenarijus, numatančius bendrą klimato pokyčiais pagrįstą tikslą visame pasaulyje išlaikyti 2C aukštesnę temperatūrą nei vyravusią iki pramoninio laikotarpio, ir parengti geresnius pagrindus ilgalaikiams su atsinaujinančia energija susijusiems tikslams; |
| --- | --- |

18.

todėl prašo Komisijos parengti pasiūlos ir efektyvumo scenarijus, numatančius bendrą klimato pokyčiais pagrįstą tikslą visame pasaulyje išlaikyti 2C aukštesnę temperatūrą nei vyravusią iki pramoninio laikotarpio, ir parengti geresnius pagrindus ilgalaikiams su atsinaujinančia energija susijusiems tikslams;

| 19. | pažymi, kad energijos politikoje taikant sistemingesnį metodą, kuris be kita ko numatant didesnes paskatas integruotų ir skatintų didelį energijos taupymo, energijos efektyvumo ir atsinaujinančios energijos potencialą, iki 2020 m. atsinaujinantys energijos ištekliai galėtų padengti 25 proc. visos ES suvartojamos energijos; mano, kad svarbus vaidmuo užtikrinant tokią dalį tenka tolesnėms pastangoms sumažinti atsinaujinančios energijos santykines sąnaudas, ypač skatinant paklausą ir mokslinius tyrimus bei taikomąją veiklą; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad energijos politikoje taikant sistemingesnį metodą, kuris be kita ko numatant didesnes paskatas integruotų ir skatintų didelį energijos taupymo, energijos efektyvumo ir atsinaujinančios energijos potencialą, iki 2020 m. atsinaujinantys energijos ištekliai galėtų padengti 25 proc. visos ES suvartojamos energijos; mano, kad svarbus vaidmuo užtikrinant tokią dalį tenka tolesnėms pastangoms sumažinti atsinaujinančios energijos santykines sąnaudas, ypač skatinant paklausą ir mokslinius tyrimus bei taikomąją veiklą;

| 20. | pažymi, kad siekiant tinkamai informuoti diferencijuotos energijos rinkos sektorius, tokius kaip elektros, transporto kuro, šildymo ir aušinimo sektoriai, ES tikslas turi būti išskaidyti į sektorių ir nacionalinius tikslus, kad būtų sukurtos paprastesnės ir ekonomiškai patrauklesnės sąlygos investuoti į atsinaujinančios energijos tyrinėjimus ir naudojimą; todėl ragina Komisiją parengti privalomus tikslus kiekvienam iš šių trijų sektorių; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad siekiant tinkamai informuoti diferencijuotos energijos rinkos sektorius, tokius kaip elektros, transporto kuro, šildymo ir aušinimo sektoriai, ES tikslas turi būti išskaidyti į sektorių ir nacionalinius tikslus, kad būtų sukurtos paprastesnės ir ekonomiškai patrauklesnės sąlygos investuoti į atsinaujinančios energijos tyrinėjimus ir naudojimą; todėl ragina Komisiją parengti privalomus tikslus kiekvienam iš šių trijų sektorių;

| 21. | laikosi nuomonės, kad mokesčių mažinimas yra veiksminga atsinaujinančios energijos skatinimo priemonė; ragina valstybes nares naudoti šią priemonę, o Komisiją — pašalinti visas kliūtis, su kuriomis valstybės narės susiduria šioje srityje; |
| --- | --- |

21.

laikosi nuomonės, kad mokesčių mažinimas yra veiksminga atsinaujinančios energijos skatinimo priemonė; ragina valstybes nares naudoti šią priemonę, o Komisiją — pašalinti visas kliūtis, su kuriomis valstybės narės susiduria šioje srityje;

Šildymas ir aušinimas: pagrindinė rinka žemos temperatūros spektro atsinaujinančiai energijai

| 22. | nurodo, kad pastatų šildymas ir aušinimas sudaro 40 proc. bendrųjų ES energijos sąnaudų, ir, siekiant sumažinti šildymo ir aušinimo poreikį, ragina taikyti sisteminį metodą, padedantį geriausias turimas technologijas derinti su mažo tankio energija iš žemos temperatūros spektro atsinaujinančios energijos arba iš įrenginių, gaminančių šilumos ir elektros energiją arba šilumos, šalčio ir elektros energiją; |
| --- | --- |

22.

nurodo, kad pastatų šildymas ir aušinimas sudaro 40 proc. bendrųjų ES energijos sąnaudų, ir, siekiant sumažinti šildymo ir aušinimo poreikį, ragina taikyti sisteminį metodą, padedantį geriausias turimas technologijas derinti su mažo tankio energija iš žemos temperatūros spektro atsinaujinančios energijos arba iš įrenginių, gaminančių šilumos ir elektros energiją arba šilumos, šalčio ir elektros energiją;

| 23. | džiaugiasi pažanga, pasiekta naujuose statiniuose daugiau dėmesio skiriant energijos technologijoms, kurios, integruojant pastatuose saulės energijos technologijas, izoliaciją atsinaujinančią energiją, leidžia pastatyti mažai energijos vartojančius, energijos požiūriu pasyvius ir net perteklinę energiją gaminančius namus, kurie per metus pagamina daugiau energijos nei suvartoja; |
| --- | --- |

23.

džiaugiasi pažanga, pasiekta naujuose statiniuose daugiau dėmesio skiriant energijos technologijoms, kurios, integruojant pastatuose saulės energijos technologijas, izoliaciją atsinaujinančią energiją, leidžia pastatyti mažai energijos vartojančius, energijos požiūriu pasyvius ir net perteklinę energiją gaminančius namus, kurie per metus pagamina daugiau energijos nei suvartoja;

| 24. | akcentuoja žymų produktyvumo padidėjimą, kurį galėjo lemti geresnis energijos taupymo ir atsinaujinančios energijos integravimas sumontuotose statybinėse konstrukcijose, tokiose kaip stogai ir fasadai; |
| --- | --- |

24.

akcentuoja žymų produktyvumo padidėjimą, kurį galėjo lemti geresnis energijos taupymo ir atsinaujinančios energijos integravimas sumontuotose statybinėse konstrukcijose, tokiose kaip stogai ir fasadai;

| 25. | pabrėžia šildymo naudojant saulės šilumą pažangą, bet apgailestauja dėl to, kad esama didžiulio dabartinių pajėgumų skirtumo tarp kelių pagrindinių valstybių narių (Kipre, Austrijoje, Graikijoje ir Vokietijoje) ir daugelio kitų valstybių narių, bei pažymi didžiulį saulės šiluminės energijos potencialą ES; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia šildymo naudojant saulės šilumą pažangą, bet apgailestauja dėl to, kad esama didžiulio dabartinių pajėgumų skirtumo tarp kelių pagrindinių valstybių narių (Kipre, Austrijoje, Graikijoje ir Vokietijoje) ir daugelio kitų valstybių narių, bei pažymi didžiulį saulės šiluminės energijos potencialą ES;

| 26. | pabrėžia, kad svarbu, jog vėsinimas, t. y. terminis vėsinimas naudojant saulės šilumos energiją, biomasę arba geoterminę energiją, skverbtųsi į rinką, ir pažymi, kad didesnis atsinaujinančio vėsinimo naudojimas yra būtinas atsakas į rinkos spaudimą, kylantį dėl augančio vėsinimo poreikio; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad svarbu, jog vėsinimas, t. y. terminis vėsinimas naudojant saulės šilumos energiją, biomasę arba geoterminę energiją, skverbtųsi į rinką, ir pažymi, kad didesnis atsinaujinančio vėsinimo naudojimas yra būtinas atsakas į rinkos spaudimą, kylantį dėl augančio vėsinimo poreikio;

| 27. | pabrėžia atsinaujinančios energijos, tokios kaip biomasė ir geoterminė energija, naudojamų augančiuose centrinio šildymo ir centrinio aušinimo sektoriuose, galimybes įsitvirtinti rinkoje gaminant ekologišką elektros energiją ir statinių šildymui ar aušinimui naudojant žemos temperatūros perteklinę energiją; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia atsinaujinančios energijos, tokios kaip biomasė ir geoterminė energija, naudojamų augančiuose centrinio šildymo ir centrinio aušinimo sektoriuose, galimybes įsitvirtinti rinkoje gaminant ekologišką elektros energiją ir statinių šildymui ar aušinimui naudojant žemos temperatūros perteklinę energiją;

| 28. | atkreipia dėmesį į centrinio šildymo ir centrinio aušinimo tinklų potencialą, kurie kaip infrastruktūra leidžia optimaliai išnaudoti ir derinti įvairius energijos šaltinius, nenaudojant iškastinio kuro: gaminant elektros energiją gaunamą šilumos perteklių, įvairias iš atsinaujinančios energijos išgaunamas šilumos formas (pvz., geoterminė energija, šiluma arba šaltis iš jūros gelmių, vidaus vandenų arba biomasės) naudojant šilumos siurblius ir deginant biologiškai skaidomas atliekas ir (arba) pramoninių procesų metu gaunamą šilumą; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į centrinio šildymo ir centrinio aušinimo tinklų potencialą, kurie kaip infrastruktūra leidžia optimaliai išnaudoti ir derinti įvairius energijos šaltinius, nenaudojant iškastinio kuro: gaminant elektros energiją gaunamą šilumos perteklių, įvairias iš atsinaujinančios energijos išgaunamas šilumos formas (pvz., geoterminė energija, šiluma arba šaltis iš jūros gelmių, vidaus vandenų arba biomasės) naudojant šilumos siurblius ir deginant biologiškai skaidomas atliekas ir (arba) pramoninių procesų metu gaunamą šilumą;

| 29. | pažymi, kad investicijos į ilgalaikių butų statybą iš pradžių reikalauja didelių sąnaudų, tačiau sumažina pastatų eksploatacijos išlaidos; pabrėžia, kad energijos efektyvumo paslaugų įmonės turi užpildyti spragą tarp investuotojo ir vartotojo, ir ragina ES institucijas direktyvą dėl galutinio energijos vartojimo efektyvumo ir energijos paslaugų teikimo išnaudoti tam, kad tokioms investicijoms būtų sukurta stabili rinka; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad investicijos į ilgalaikių butų statybą iš pradžių reikalauja didelių sąnaudų, tačiau sumažina pastatų eksploatacijos išlaidos; pabrėžia, kad energijos efektyvumo paslaugų įmonės turi užpildyti spragą tarp investuotojo ir vartotojo, ir ragina ES institucijas direktyvą dėl galutinio energijos vartojimo efektyvumo ir energijos paslaugų teikimo išnaudoti tam, kad tokioms investicijoms būtų sukurta stabili rinka;

| 30. | ragina Komisiją išplėsti 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo (4) („Pastatų direktyvą“) taikymo sritį visiems komerciniams pastatams, kurių plotas didesnis nei 250 m2, atsižvelgiant į bendrą energinį naudingumą ir atsinaujinančios energijos panaudojimą, ir pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl atsinaujinančios energijos panaudojimo šildymo ir aušinimo sektoriuose; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją išplėsti 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo (4) („Pastatų direktyvą“) taikymo sritį visiems komerciniams pastatams, kurių plotas didesnis nei 250 m2, atsižvelgiant į bendrą energinį naudingumą ir atsinaujinančios energijos panaudojimą, ir pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl atsinaujinančios energijos panaudojimo šildymo ir aušinimo sektoriuose;

| 31. | pabrėžia, kad kitaip negu elektros ir kuro sektoriuose, Europos Sąjunga neturi sisteminės metodikos, kuri skatintų atsinaujinančios energijos naudojimą šildymo ir aušinimo sektoriuose, nors ypatingai šis sektorius priklauso nuo dujų ir naftos importo, o išlaidos, susijusios su atsinaujinančios energijos dalies padidinimu, būtų palyginamai nedidelės; todėl ragina parengti strategiją ES lygmenyje siekiant padidinti atsinaujinančia energija pagrįstų šildymo ir aušinimo įrenginių gamybą, kad jie taptų konkurencingi; šiuo atžvilgiu pažymi, kad biurokratinės taisyklės ES lygiu, kurių turi laikytis namų savininkai ir statybininkai – tai netinkamas būdas šiam tikslui pasiekti, o verčiau direktyva, kuri nustatytų realistinius, bet ambicingus tikslus ir koordinuotų visų valstybių narių veiksmus, pagrįstus laikinai apribotomis rinkos prieigos paskatomis; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad kitaip negu elektros ir kuro sektoriuose, Europos Sąjunga neturi sisteminės metodikos, kuri skatintų atsinaujinančios energijos naudojimą šildymo ir aušinimo sektoriuose, nors ypatingai šis sektorius priklauso nuo dujų ir naftos importo, o išlaidos, susijusios su atsinaujinančios energijos dalies padidinimu, būtų palyginamai nedidelės; todėl ragina parengti strategiją ES lygmenyje siekiant padidinti atsinaujinančia energija pagrįstų šildymo ir aušinimo įrenginių gamybą, kad jie taptų konkurencingi; šiuo atžvilgiu pažymi, kad biurokratinės taisyklės ES lygiu, kurių turi laikytis namų savininkai ir statybininkai – tai netinkamas būdas šiam tikslui pasiekti, o verčiau direktyva, kuri nustatytų realistinius, bet ambicingus tikslus ir koordinuotų visų valstybių narių veiksmus, pagrįstus laikinai apribotomis rinkos prieigos paskatomis;

| 32. | šiuo atžvilgiu mano, kad Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl šildymo ir aušinimo, panašia forma kaip Komisijos pasiūlymas dėl Biokuro direktyvos (KOM(2001)0547); |
| --- | --- |

32.

šiuo atžvilgiu mano, kad Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl šildymo ir aušinimo, panašia forma kaip Komisijos pasiūlymas dėl Biokuro direktyvos (KOM(2001)0547);

| 33. | ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, siekiant ne vėliau kaip iki 2012 m., remiantis pasyvios energijos (mažiau nei 10 kW/m) normomis priimti minimalius statybos standartus, taikomus visiems privatiems namams; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, siekiant ne vėliau kaip iki 2012 m., remiantis pasyvios energijos (mažiau nei 10 kW/m) normomis priimti minimalius statybos standartus, taikomus visiems privatiems namams;

| 34. | ragina Komisiją ir ECOFIN imtis neatidėliotinų ir veiksmingų priemonių, siekiant šildymo ir aušinimo sektoriuose panaikinti subsidijas, turinčias aplinkai žalingų pasekmių; siekiant skatinti atsinaujinančios energijos naudojimą šildymo ir aušinimo sektoriuose, ragina valstybes nares taikyti tokias skatinimo priemones kaip mokesčių mažinimas ir prašo Komisijos pašalinti visas kliūtis tokios energijos naudojimui; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją ir ECOFIN imtis neatidėliotinų ir veiksmingų priemonių, siekiant šildymo ir aušinimo sektoriuose panaikinti subsidijas, turinčias aplinkai žalingų pasekmių; siekiant skatinti atsinaujinančios energijos naudojimą šildymo ir aušinimo sektoriuose, ragina valstybes nares taikyti tokias skatinimo priemones kaip mokesčių mažinimas ir prašo Komisijos pašalinti visas kliūtis tokios energijos naudojimui;

Elektra: vienodos rinkos sąlygos elektros gamybai iš atsinaujinančios energijos

| 35. | primena užsibrėžtą tikslą siekti, kad atsinaujinanti energija sudarytų 21 proc. viso ES elektros kiekio, kaip numatyta Direktyvoje 2001/77/EB; |
| --- | --- |

35.

primena užsibrėžtą tikslą siekti, kad atsinaujinanti energija sudarytų 21 proc. viso ES elektros kiekio, kaip numatyta Direktyvoje 2001/77/EB;

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad šis tikslas procentais išreiškia visos suvartojamos elektros dalį, ir ragina visas ES institucijas nepamiršti apie dideles galimybes sumažinti elektros suvartojimą aktyviai imantis priemonių, skirtų visiems elektros vartotojams; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į tai, kad šis tikslas procentais išreiškia visos suvartojamos elektros dalį, ir ragina visas ES institucijas nepamiršti apie dideles galimybes sumažinti elektros suvartojimą aktyviai imantis priemonių, skirtų visiems elektros vartotojams;

| 37. | pažymi, kad Komisija palankiai vertina tai, jog kai kurios valstybės narės, visų pirma Vokietija ir Ispanija, sukūrė tinkamą politikos sistemą užsibrėžtiems nacionaliniams tikslams įgyvendinti, ir kad, remiantis prognozėmis, kitos vyriausybės neįvykdys prisiimtų nacionalinių įsipareigojimų; ragina Komisiją išnaudoti Direktyvos 2001/77/EB teikiamas galimybes įtvirtinti valstybėms narėms privalomus tikslus; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad Komisija palankiai vertina tai, jog kai kurios valstybės narės, visų pirma Vokietija ir Ispanija, sukūrė tinkamą politikos sistemą užsibrėžtiems nacionaliniams tikslams įgyvendinti, ir kad, remiantis prognozėmis, kitos vyriausybės neįvykdys prisiimtų nacionalinių įsipareigojimų; ragina Komisiją išnaudoti Direktyvos 2001/77/EB teikiamas galimybes įtvirtinti valstybėms narėms privalomus tikslus;

| 38. | ragina Komisiją į savo 2005 m. pranešimą dėl Direktyvos 2001/77/EB įtraukti papildomas nuostatas dėl visų kliūčių (pvz., administracinių ir politinių kliūčių) pašalinimo, taip pat dėl vienodos ir laisvos prieigos prie tinklo ir nediskriminuojamų tarifų, kurie šiuo metu kai kuriose valstybėse narėse sudaro kliūtis atsinaujinančių elektros šaltinių plėtrai; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją į savo 2005 m. pranešimą dėl Direktyvos 2001/77/EB įtraukti papildomas nuostatas dėl visų kliūčių (pvz., administracinių ir politinių kliūčių) pašalinimo, taip pat dėl vienodos ir laisvos prieigos prie tinklo ir nediskriminuojamų tarifų, kurie šiuo metu kai kuriose valstybėse narėse sudaro kliūtis atsinaujinančių elektros šaltinių plėtrai;

| 39. | nurodo, kad Komisija kai kurių valstybių narių administracines kliūtis Direktyvos 2001/77/EB 6 straipsnio 1 dalies prasme laiko reikšmingomis ir ragina Komisiją prieš šias valstybes nares imtis veiksmų; |
| --- | --- |

39.

nurodo, kad Komisija kai kurių valstybių narių administracines kliūtis Direktyvos 2001/77/EB 6 straipsnio 1 dalies prasme laiko reikšmingomis ir ragina Komisiją prieš šias valstybes nares imtis veiksmų;

| 40. | pažymi, kad Komisija taip pat nustatė, jog dėl nevienodų prieigos prie tinklo sąlygų kai kuriose valstybėse narėse užkertamas kelias plėtoti atsinaujinančos energijos planus; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip įgyvendinamas Direktyvos 2001/77/EB 7 straipsnis, ir, prireikus, prieš atitinkamas valstybes nares imtis priemonių; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad Komisija taip pat nustatė, jog dėl nevienodų prieigos prie tinklo sąlygų kai kuriose valstybėse narėse užkertamas kelias plėtoti atsinaujinančos energijos planus; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip įgyvendinamas Direktyvos 2001/77/EB 7 straipsnis, ir, prireikus, prieš atitinkamas valstybes nares imtis priemonių;

| 41. | pažymi, kad elektros energijos rinkoje iki šiol nėra vienodų konkurencijos sąlygų buvusioms energijos tiekėjų ir skirstytojų monopolinėms struktūroms bei mažiems ir vidutiniams atsinaujinančios energijos tiekėjams ir ragina Komisiją vertinant Direktyvą 2001/77/EB, be kita ko, atsižvelgti ir į šią aplinkybę; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad elektros energijos rinkoje iki šiol nėra vienodų konkurencijos sąlygų buvusioms energijos tiekėjų ir skirstytojų monopolinėms struktūroms bei mažiems ir vidutiniams atsinaujinančios energijos tiekėjams ir ragina Komisiją vertinant Direktyvą 2001/77/EB, be kita ko, atsižvelgti ir į šią aplinkybę;

| 42. | primygtinai ragina valstybes nares ir toliau rengti nacionalines strategijas ir tobulinti atsinaujinančios energijos skatinimo struktūras, siekiant sumažinti biurokratinius reikalavimus planavimui ir leidimų suteikimui, palengvinti prieigą prie tinklo ir užtikrinti kilmės garantijas, išsaugoti tinklo stabilumą ir peržiūrėti subsidijas, turinčias aplinkai žalingų pasekmių; |
| --- | --- |

42.

primygtinai ragina valstybes nares ir toliau rengti nacionalines strategijas ir tobulinti atsinaujinančios energijos skatinimo struktūras, siekiant sumažinti biurokratinius reikalavimus planavimui ir leidimų suteikimui, palengvinti prieigą prie tinklo ir užtikrinti kilmės garantijas, išsaugoti tinklo stabilumą ir peržiūrėti subsidijas, turinčias aplinkai žalingų pasekmių;

| 43. | ragina Komisiją ir Tarybą atsižvelgti į žalos sukėlėjo atsakomybės principą ir išorinių sąnaudų įskaičiavimą visų energijos išteklių atveju; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją ir Tarybą atsižvelgti į žalos sukėlėjo atsakomybės principą ir išorinių sąnaudų įskaičiavimą visų energijos išteklių atveju;

| 44. | pažymi, kad vėjo energijos plėtra keliose Europos šalyse 2004 m. pabaigoje pasiekė įspūdingą 34 600 MW galią ir viršijo visas prognozes, ir ragina vykdyti tolesnius tyrimus, siekiant išspręsti energijos reguliavimo ir tinklo stabilumo problemas; pažymi, kad vėjo jėgainių plėtra turi vykti apdairiai, kad sumažėtų problemų atitinkamų regionų gyventojams; apgailestauja, kad elektros gamybos iš biomasės galimybės nebuvo išnaudotos, kaip numatyta, ir dėl to sveikina Komisijos paskelbtą biomasės veiksmų planą; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad vėjo energijos plėtra keliose Europos šalyse 2004 m. pabaigoje pasiekė įspūdingą 34 600 MW galią ir viršijo visas prognozes, ir ragina vykdyti tolesnius tyrimus, siekiant išspręsti energijos reguliavimo ir tinklo stabilumo problemas; pažymi, kad vėjo jėgainių plėtra turi vykti apdairiai, kad sumažėtų problemų atitinkamų regionų gyventojams; apgailestauja, kad elektros gamybos iš biomasės galimybės nebuvo išnaudotos, kaip numatyta, ir dėl to sveikina Komisijos paskelbtą biomasės veiksmų planą;

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES elektros rinkai vis dar būdingi įvairūs reikšmingi iškraipymai, pvz., nepakankamos normos dėl nuosavybės santykių sušvelninimo, neveikiančios stambių klientų rinkos, didėjanti rinkos koncentracija, didelės tiesioginės ir netiesioginės subsidijos, nelygios galimybės naudotis alternatyviais objektais, pvz., didelėmis hidroakumuliacinėmis elektrinėmis, neatskirti fondai elektrinių uždarymui ir išorinių sąnaudų neįskaičiavimas, ir reikalauja, kad Komisija šias problemas nagrinėtų savo metų pabaigoje rengiamuose pranešimuose dėl elektros ir gamtinių dujų vidaus rinkos bei imtųsi naujų teisėkūros iniciatyvų, siekdama panaikinti šiuos milžiniškus rinkos iškraipymus, varžančius atsinaujinančios energijos gamybą; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į tai, kad ES elektros rinkai vis dar būdingi įvairūs reikšmingi iškraipymai, pvz., nepakankamos normos dėl nuosavybės santykių sušvelninimo, neveikiančios stambių klientų rinkos, didėjanti rinkos koncentracija, didelės tiesioginės ir netiesioginės subsidijos, nelygios galimybės naudotis alternatyviais objektais, pvz., didelėmis hidroakumuliacinėmis elektrinėmis, neatskirti fondai elektrinių uždarymui ir išorinių sąnaudų neįskaičiavimas, ir reikalauja, kad Komisija šias problemas nagrinėtų savo metų pabaigoje rengiamuose pranešimuose dėl elektros ir gamtinių dujų vidaus rinkos bei imtųsi naujų teisėkūros iniciatyvų, siekdama panaikinti šiuos milžiniškus rinkos iškraipymus, varžančius atsinaujinančios energijos gamybą;

| 46. | apgailestauja, kad ES iki šiol nepakankamai rėmė šiluminių saulės energijos jėgainių technologijų pateikimą į rinką; ragina Komisiją skatinti labiau išnaudoti didelį tokios technikos potencialą; |
| --- | --- |

46.

apgailestauja, kad ES iki šiol nepakankamai rėmė šiluminių saulės energijos jėgainių technologijų pateikimą į rinką; ragina Komisiją skatinti labiau išnaudoti didelį tokios technikos potencialą;

| 47. | mano, kad aukštos įtampos tiesioginės srovės perdavimo linijos gali būti esminis impulsas naudoti atsinaujinančią energiją; |
| --- | --- |

47.

mano, kad aukštos įtampos tiesioginės srovės perdavimo linijos gali būti esminis impulsas naudoti atsinaujinančią energiją;

| 48. | atkreipia dėmesį į milžinišką Šiaurės jūros pakrantės vėjo energijos potencialą ir reikalauja, kad pasitelkdamos į pagalbą TEN-E fondus Europos institucijos, turėtų veiksmingai koordinuoti Šiaurės, Baltijos ir Airijos jūrų kaimyninių valstybių veiksmus, kad šis potencialas būtų mažiausiomis sąnaudomis integruotas į Europos energetinę sistemą; pažymi, kad panašus vėjo galios potencialas yra Pietų Maroke ir ragina Komisiją ištirti strateginės partnerystės su Magribo šalimis galimybes atsinaujinančios energijos srityje; |
| --- | --- |

48.

atkreipia dėmesį į milžinišką Šiaurės jūros pakrantės vėjo energijos potencialą ir reikalauja, kad pasitelkdamos į pagalbą TEN-E fondus Europos institucijos, turėtų veiksmingai koordinuoti Šiaurės, Baltijos ir Airijos jūrų kaimyninių valstybių veiksmus, kad šis potencialas būtų mažiausiomis sąnaudomis integruotas į Europos energetinę sistemą; pažymi, kad panašus vėjo galios potencialas yra Pietų Maroke ir ragina Komisiją ištirti strateginės partnerystės su Magribo šalimis galimybes atsinaujinančios energijos srityje;

| 49. | ragina ilgainiui sukurti ilgalaikę suderintą visoje Europoje galiojančią paskatų sistemą, atitinkančią tokius kriterijus: ji turi






  a) | padėti pasiekti dabartinius tikslus ir aukštesnius ateities tikslus, |
| --- | --- | --- |

49.

ragina ilgainiui sukurti ilgalaikę suderintą visoje Europoje galiojančią paskatų sistemą, atitinkančią tokius kriterijus: ji turi

a)

padėti pasiekti dabartinius tikslus ir aukštesnius ateities tikslus,

| b) | neprieštarauti elektros vidaus rinkos principams; |
| --- | --- |

b)

neprieštarauti elektros vidaus rinkos principams;

| c) | būti sisteminio metodo, kuriuo paremta atsinaujinančios energijos plėtra ir kuris atsižvelgia į specifines atskirų atsinaujinančios energijos savybes, skirtingas technologijas ir geografinius skirtumus, dalimi; |
| --- | --- |

c)

būti sisteminio metodo, kuriuo paremta atsinaujinančios energijos plėtra ir kuris atsižvelgia į specifines atskirų atsinaujinančios energijos savybes, skirtingas technologijas ir geografinius skirtumus, dalimi;

| d) | veiksmingai remti atsinaujinančios energijos naudojimą ir tuo pačiu būti paprasta, kuo veiksmingesnė, visų pirma sąnaudų atžvilgiu; |
| --- | --- |

d)

veiksmingai remti atsinaujinančios energijos naudojimą ir tuo pačiu būti paprasta, kuo veiksmingesnė, visų pirma sąnaudų atžvilgiu;

| e) | padėti įskaičiuoti visų energijos šaltinių išorines sąnaudas į vidines sąnaudas; |
| --- | --- |

e)

padėti įskaičiuoti visų energijos šaltinių išorines sąnaudas į vidines sąnaudas;

| f) | numatyti pakankamą pereinamąjį laikotarpį nacionalinėms rėmimo sistemoms, kad investuotojai neprarastų pasitikėjimo; |
| --- | --- |

f)

numatyti pakankamą pereinamąjį laikotarpį nacionalinėms rėmimo sistemoms, kad investuotojai neprarastų pasitikėjimo;

mano, kad remiantis šiais kriterijais galėtų būti prasminga ateityje parengti vieningas Bendrijos teisės nuostatas dėl ES elektros maitinimo sistemos, tačiau taip būtų galima remtis kvotų ir viešųjų pirkimų modeliu su sąlyga, kad galima pašalinti tokių modelių trūkumus, iškilusius kai kuriose valstybėse narėse;

| 50. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungoje yra autonominės elektros energijos gamybos sistemų, pavyzdžiui, salose, kuriose pirmiausia reikia pritaikyti pažangesnes mišrių formų elektros energijos gamybos technologijas, kuriose sujungiami atsinaujinantys energijos šaltiniai ir kaupimo technologijos siekiant padidinti jų efektyvumą; ragina valstybes nares ir Komisiją tuo tikslu imtis tolesnių priemonių; ragina Komisiją ištirti geriausias praktikas dėl tinklo valdymo, kad būtų išspręstos problemos, kurios iškyla elektros energiją į tinklą tiekiant iš atsinaujinančių energijos šaltinių, ypač vėjo ir saulės energijos tinklų; |
| --- | --- |

50.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungoje yra autonominės elektros energijos gamybos sistemų, pavyzdžiui, salose, kuriose pirmiausia reikia pritaikyti pažangesnes mišrių formų elektros energijos gamybos technologijas, kuriose sujungiami atsinaujinantys energijos šaltiniai ir kaupimo technologijos siekiant padidinti jų efektyvumą; ragina valstybes nares ir Komisiją tuo tikslu imtis tolesnių priemonių; ragina Komisiją ištirti geriausias praktikas dėl tinklo valdymo, kad būtų išspręstos problemos, kurios iškyla elektros energiją į tinklą tiekiant iš atsinaujinančių energijos šaltinių, ypač vėjo ir saulės energijos tinklų;

| 51. | pažymi, kad dalis elektros gamybos, taikant atsinaujinančios energijos technologijas, daugiausia FG, vis dar yra brangi; ragina Komisiją ir valstybes nares siūlyti sąnaudų mažinimo priemones, visų pirma vykdant mokslinius tyrinėjimus ir taikomąją veiklą, ir kurti paskatas siekti tolesnės technologijų pažangos ir sąnaudų mažinimo; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad dalis elektros gamybos, taikant atsinaujinančios energijos technologijas, daugiausia FG, vis dar yra brangi; ragina Komisiją ir valstybes nares siūlyti sąnaudų mažinimo priemones, visų pirma vykdant mokslinius tyrinėjimus ir taikomąją veiklą, ir kurti paskatas siekti tolesnės technologijų pažangos ir sąnaudų mažinimo;

Transportas: pirma – efektyvumas, antra – atsinaujinantis kuras

| 52. | pažymi, kad transporto sektorius yra labai priklausomas nuo naftos importo, kurios kaina itin svyruoja, turint mintyse, kad dėl oro taršos jis sukelia rimtas sveikatos problemas ir sudaro sparčiausiai didėjančią CO2 emisijos dalį; |
| --- | --- |

52.

pažymi, kad transporto sektorius yra labai priklausomas nuo naftos importo, kurios kaina itin svyruoja, turint mintyse, kad dėl oro taršos jis sukelia rimtas sveikatos problemas ir sudaro sparčiausiai didėjančią CO2 emisijos dalį;

| 53. | pažymi, kad transporto sektoriuje dėl struktūrinių priemonių, pavyzdžiui, geresnio miesto ir regionų planavimo, krovinių ir asmenų transportavimo kitomis transporto priemonėmis ir laipsniškai griežtinamų veiksmingumo reikalavimų automobiliams ir lėktuvams, itin svarbų vaidmenį vaidina augantis efektyvumas, papildantis atsinaujinančio kuro strategijas; |
| --- | --- |

53.

pažymi, kad transporto sektoriuje dėl struktūrinių priemonių, pavyzdžiui, geresnio miesto ir regionų planavimo, krovinių ir asmenų transportavimo kitomis transporto priemonėmis ir laipsniškai griežtinamų veiksmingumo reikalavimų automobiliams ir lėktuvams, itin svarbų vaidmenį vaidina augantis efektyvumas, papildantis atsinaujinančio kuro strategijas;

| 54. | ragina Komisiją prieš inicijuojant svarbesnes ES politikos priemones šioje srityje pasinaudoti kuro bendro poveikio aplinkai, vadinamųjų well-to-wheel energijos grandinių, analizėmis, kurias studijoje CONCAWE parengė Komisijos jungtinis mokslinių tyrimų centras; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją prieš inicijuojant svarbesnes ES politikos priemones šioje srityje pasinaudoti kuro bendro poveikio aplinkai, vadinamųjų well-to-wheel energijos grandinių, analizėmis, kurias studijoje CONCAWE parengė Komisijos jungtinis mokslinių tyrimų centras;

| 55. | prašo valstybes nares įgyvendinti Biokuro direktyvoje iškeltus uždavinius ir taikyti mokesčių lengvatas, kurias leidžiama taikyti pagal 2003 m. spalio 27 d. Direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (5); mano, kad skatinant naudoti biokurą bus sukurta naujų galimybių tvariai kaimo plėtrai ir atsiras naujų perspektyvų pažangiems žemės ūkio produktams; tikisi, kad techninių bioetanolio sumaišymo su įprastu kuru specifikacijų įvertinimo rezultatai bus patenkinami ir kad bus galima kuo greičiau pataisyti 1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/70/EB, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 93/12/EEB (6), priedus dėl benzino ir dyzelinių degalų kokybės; |
| --- | --- |

55.

prašo valstybes nares įgyvendinti Biokuro direktyvoje iškeltus uždavinius ir taikyti mokesčių lengvatas, kurias leidžiama taikyti pagal 2003 m. spalio 27 d. Direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (5); mano, kad skatinant naudoti biokurą bus sukurta naujų galimybių tvariai kaimo plėtrai ir atsiras naujų perspektyvų pažangiems žemės ūkio produktams; tikisi, kad techninių bioetanolio sumaišymo su įprastu kuru specifikacijų įvertinimo rezultatai bus patenkinami ir kad bus galima kuo greičiau pataisyti 1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/70/EB, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 93/12/EEB (6), priedus dėl benzino ir dyzelinių degalų kokybės;

| 56. | ragina Komisiją į Biomasės veiksmų planą įtraukti kuro gamintojams taikomus privalomus laipsniškai griežtinamus įpareigojimus į pardavinėjamą kurą įmaišyti iš biomasės išgauto kuro; |
| --- | --- |

56.

ragina Komisiją į Biomasės veiksmų planą įtraukti kuro gamintojams taikomus privalomus laipsniškai griežtinamus įpareigojimus į pardavinėjamą kurą įmaišyti iš biomasės išgauto kuro;

| 57. | pabrėžia, kad kurui naudojamas etanolis paskatins ES žemės ūkio regionų pakilimą ir žemės ūkio žaliavų panaudojimą; mano, kad dėl vykdomų reformų ir mažinamos finansinės paramos (BŽŪP, cukrus) paskata naudoti ir gaminti kurui skirtą etanolį atvertų šiam sektoriui naujus realizavimo kelius; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad kurui naudojamas etanolis paskatins ES žemės ūkio regionų pakilimą ir žemės ūkio žaliavų panaudojimą; mano, kad dėl vykdomų reformų ir mažinamos finansinės paramos (BŽŪP, cukrus) paskata naudoti ir gaminti kurui skirtą etanolį atvertų šiam sektoriui naujus realizavimo kelius;

| 58. | ragina Komisiją atsižvelgiant į atsirandančias naujas technologijas vykdant BŽŪP ir ES atliekų strategiją išnaudoti bioenergijos ir biologinio kuro potencialą siekiant tvaraus žemės ūkio, miškininkystės bei atliekų tvarkymo; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją atsižvelgiant į atsirandančias naujas technologijas vykdant BŽŪP ir ES atliekų strategiją išnaudoti bioenergijos ir biologinio kuro potencialą siekiant tvaraus žemės ūkio, miškininkystės bei atliekų tvarkymo;

Biomasė: miegantis milžinas tarp atsinaujinančios energijos šaltinių

| 59. | pažymi, kad biomasės naudojimas turi kai kurių privalumų įprastinių energijos šaltinių ir tam tikrų kitų atsinaujinančių energijos išteklių atžvilgiu, pirmiausia dėl santykinai mažų sąnaudų, mažesnės priklausomybės nuo trumpalaikių oro pokyčių, paramos regioninėms ūkio struktūroms ir alternatyvių pajamų šaltinių ūkininkams įsisavinimo; |
| --- | --- |

59.

pažymi, kad biomasės naudojimas turi kai kurių privalumų įprastinių energijos šaltinių ir tam tikrų kitų atsinaujinančių energijos išteklių atžvilgiu, pirmiausia dėl santykinai mažų sąnaudų, mažesnės priklausomybės nuo trumpalaikių oro pokyčių, paramos regioninėms ūkio struktūroms ir alternatyvių pajamų šaltinių ūkininkams įsisavinimo;

| 60. | todėl apgailestauja, kad milžiniškas biomasės potencialas atsinaujinančios energijos srityje nėra tiek išsemtas, kiek tai palankiomis sąnaudomis techniškai būtų įmanoma; todėl palankiai vertina Komisijos pranešimą apie Biomasės veiksmų plano ruošimą ir ragina Komisiją parengti ambicingą tekstą su konkrečiais ir privalomais pasiūlymais; |
| --- | --- |

60.

todėl apgailestauja, kad milžiniškas biomasės potencialas atsinaujinančios energijos srityje nėra tiek išsemtas, kiek tai palankiomis sąnaudomis techniškai būtų įmanoma; todėl palankiai vertina Komisijos pranešimą apie Biomasės veiksmų plano ruošimą ir ragina Komisiją parengti ambicingą tekstą su konkrečiais ir privalomais pasiūlymais;

| 61. | pabrėžia, kad biomasės pranašumas gaminant elektros energiją itin išryškėja tada, kai įrengimai yra sukonstruoti taip, kad srovė, šiluma ir vėsinimas panaudojami vienodai; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad biomasės pranašumas gaminant elektros energiją itin išryškėja tada, kai įrengimai yra sukonstruoti taip, kad srovė, šiluma ir vėsinimas panaudojami vienodai;

| 62. | ragina Komisiją ir valstybes nares biomasės naudojimą skatinti Struktūrinių ir Sanglaudos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją ir valstybes nares biomasės naudojimą skatinti Struktūrinių ir Sanglaudos fondų lėšomis;

| 63. | ragina Komisiją ir valstybes nares išnaudoti milžinišką BŽŪP antrojo ramsčio potencialą (kaimo plėtra), siekiant skatinti tvarų biomasės naudojimą; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją ir valstybes nares išnaudoti milžinišką BŽŪP antrojo ramsčio potencialą (kaimo plėtra), siekiant skatinti tvarų biomasės naudojimą;

| 64. | ragina Komisiją ekologiškai veiksmingą biomasės naudojimą įtraukti į Septintosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pagrindų programos specifinių programų prioritetų sąrašą (7PP); |
| --- | --- |

64.

ragina Komisiją ekologiškai veiksmingą biomasės naudojimą įtraukti į Septintosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pagrindų programos specifinių programų prioritetų sąrašą (7PP);

| 65. | pažymi milžinišką bendro biomasės ir iškastinio kuro (pvz. anglies) deginimo potencialą, kadangi jau artimiausioje ateityje galėtų būti efektyviai išlaidų atžvilgiu padidinta atsinaujinančių energijų dalis, o tolimesnėje perspektyvoje turi būti statomi įrenginiai, kurie naudotų tik biomasę; |
| --- | --- |

65.

pažymi milžinišką bendro biomasės ir iškastinio kuro (pvz. anglies) deginimo potencialą, kadangi jau artimiausioje ateityje galėtų būti efektyviai išlaidų atžvilgiu padidinta atsinaujinančių energijų dalis, o tolimesnėje perspektyvoje turi būti statomi įrenginiai, kurie naudotų tik biomasę;

| 66. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionalinė mokesčių politika netrukdytų plėtoti biomasės gamybos; |
| --- | --- |

66.

primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionalinė mokesčių politika netrukdytų plėtoti biomasės gamybos;

| 67. | rekomenduoja valstybėms narėms peržiūrėti savo mokesčių sistemas, panaikinti visus nereikalingus mokesčius biomasės naudotojams, o mokesčių mažinimą laikyti veiksminga paskata; |
| --- | --- |

67.

rekomenduoja valstybėms narėms peržiūrėti savo mokesčių sistemas, panaikinti visus nereikalingus mokesčius biomasės naudotojams, o mokesčių mažinimą laikyti veiksminga paskata;

| 68. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti Biomasės veiksmų planą; tačiau kadangi tai yra sudėtingas ir prieštaringas klausimas, ragina Komisiją intensyviai konsultuotis su visuomene bei suinteresuotomis šalimis, kad būtų sukurtas subalansuotas ir ambicingas ateities darbo planas; |
| --- | --- |

68.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti Biomasės veiksmų planą; tačiau kadangi tai yra sudėtingas ir prieštaringas klausimas, ragina Komisiją intensyviai konsultuotis su visuomene bei suinteresuotomis šalimis, kad būtų sukurtas subalansuotas ir ambicingas ateities darbo planas;

| 69. | mano, kad pastangos skatinti daugiau naudoti biomasę atsinaujinančios energijos gamybai taikant tvarius gamybos metodus nesuteikia ES pagrindo nebetęsti mokslinių tyrimų energijos efektyvumo didinimo srityje (kuro, šildymo, elektros ir kt. energijos taupymas), kas sumažintų ūkininkus slegiančią finansinę naštą; |
| --- | --- |

69.

mano, kad pastangos skatinti daugiau naudoti biomasę atsinaujinančios energijos gamybai taikant tvarius gamybos metodus nesuteikia ES pagrindo nebetęsti mokslinių tyrimų energijos efektyvumo didinimo srityje (kuro, šildymo, elektros ir kt. energijos taupymas), kas sumažintų ūkininkus slegiančią finansinę naštą;

| 70. | ragina genetiškai modifikuotų organizmų auginimui ir naudojimui maisto produktų gamybos srityje taikomas sambūvio ir ženklinimo taisykles taip pat taikyti atsinaujinančios energijos srityje; |
| --- | --- |

70.

ragina genetiškai modifikuotų organizmų auginimui ir naudojimui maisto produktų gamybos srityje taikomas sambūvio ir ženklinimo taisykles taip pat taikyti atsinaujinančios energijos srityje;

| 71. | pripažįsta BŽŪP indėlį į atsinaujinančios energijos gamybą naudojant biomasę ir biokurą ir ragina skatinti tolesnę jų plėtrą ir naudojimą; mano, kad būtina didinti bendro investicijų programų finansavimo iš Europos kaimo plėtros fondo ir kitų Struktūrinių fondų galimybes, kad būtų užtikrinta tvari ir racionali atsinaujinančios energijos plėtra ir vartojimas su sąlyga, kad jos vartojimas turi teigiamos įtakos energetikai ir aplinkai ir taikomi tvarūs gamybos metodai; |
| --- | --- |

71.

pripažįsta BŽŪP indėlį į atsinaujinančios energijos gamybą naudojant biomasę ir biokurą ir ragina skatinti tolesnę jų plėtrą ir naudojimą; mano, kad būtina didinti bendro investicijų programų finansavimo iš Europos kaimo plėtros fondo ir kitų Struktūrinių fondų galimybes, kad būtų užtikrinta tvari ir racionali atsinaujinančios energijos plėtra ir vartojimas su sąlyga, kad jos vartojimas turi teigiamos įtakos energetikai ir aplinkai ir taikomi tvarūs gamybos metodai;

| 72. | ragina energijos gamyboje kaip prioritetą naudoti šalutinius žemės ūkio produktus, pvz., mažai derlingoje žemėje išaugintus augalus, gyvatvorių nuokarpas ir šalutinius miškininkystės produktus (medžio atliekas), siekiant praktiškai išvengti konkurencijos su esmine maisto gamyba; |
| --- | --- |

72.

ragina energijos gamyboje kaip prioritetą naudoti šalutinius žemės ūkio produktus, pvz., mažai derlingoje žemėje išaugintus augalus, gyvatvorių nuokarpas ir šalutinius miškininkystės produktus (medžio atliekas), siekiant praktiškai išvengti konkurencijos su esmine maisto gamyba;

| 73. | pripažįsta, kad atsinaujinančios energijos gamyba sudaro sąlygas vienu metu veiksmingai įvairinti ir užtikrinti ūkininko pajamas, kurti naujas darbo vietas, apsaugoti gamtą ir gaminti ekologiškai švarią energiją; tačiau pažymi, kad maisto tiekimo saugumui turi būti teikiama didesnė svarba negu energijos gamybai; todėl mano, jog reikia imtis priemonių užtikrinti, kad žemės ūkiui tinkamose vietose energijos gamyba neišstumtų maisto produktų gamybos ir dar labiau nepadidintų maisto produktų importo į ES; |
| --- | --- |

73.

pripažįsta, kad atsinaujinančios energijos gamyba sudaro sąlygas vienu metu veiksmingai įvairinti ir užtikrinti ūkininko pajamas, kurti naujas darbo vietas, apsaugoti gamtą ir gaminti ekologiškai švarią energiją; tačiau pažymi, kad maisto tiekimo saugumui turi būti teikiama didesnė svarba negu energijos gamybai; todėl mano, jog reikia imtis priemonių užtikrinti, kad žemės ūkiui tinkamose vietose energijos gamyba neišstumtų maisto produktų gamybos ir dar labiau nepadidintų maisto produktų importo į ES;

| 74. | pažymi, kad miškininkystės sektorius yra neišnaudotas šaltinis, kuris gali vaidinti svarbų vaidmenį ne tik toliau plėtojant biomasės rinką, bet ir supažindinant su šiuo energijos šaltiniu vartotojus; |
| --- | --- |

74.

pažymi, kad miškininkystės sektorius yra neišnaudotas šaltinis, kuris gali vaidinti svarbų vaidmenį ne tik toliau plėtojant biomasės rinką, bet ir supažindinant su šiuo energijos šaltiniu vartotojus;

Naujovė: geresnio koordinavimo Europos, nacionaliniu, vietos ir regionų lygiu svarba

| 75. | pabrėžia, kad bendra Europos atsinaujinančios energijos ir energijos efektyvumo strategija gali būti pasiekta tik visoms suinteresuotoms šalims glaudžiau bendradarbiaujant; ypač pabrėžia vietos ir regionų lygių svarbą šiai strategijai; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad bendra Europos atsinaujinančios energijos ir energijos efektyvumo strategija gali būti pasiekta tik visoms suinteresuotoms šalims glaudžiau bendradarbiaujant; ypač pabrėžia vietos ir regionų lygių svarbą šiai strategijai;

| 76. | ragina parengti naują programą „Pažangi energetika Europai“ ir įtraukti ją į 2007–2013 m. Finansinę perspektyvą, skiriant žymiai didesnes lėšas, kad būtų skatinamas geriausia praktika pagrįstas tinklas ir remiamos bendruomenės, visiškai perėjusios prie atsinaujinančios energijos; |
| --- | --- |

76.

ragina parengti naują programą „Pažangi energetika Europai“ ir įtraukti ją į 2007–2013 m. Finansinę perspektyvą, skiriant žymiai didesnes lėšas, kad būtų skatinamas geriausia praktika pagrįstas tinklas ir remiamos bendruomenės, visiškai perėjusios prie atsinaujinančios energijos;

| 77. | remia Komisijos pastangas, kad paskatos naudoti atsinaujinančią energiją taptų esmine Europos struktūrinės politikos sudedamąja dalimi, ir pabrėžia, kad tai visų pirma naujoms valstybėms narėms suteikia naujas galimybes stiprinti savo mažas ir vidutines pramones; |
| --- | --- |

77.

remia Komisijos pastangas, kad paskatos naudoti atsinaujinančią energiją taptų esmine Europos struktūrinės politikos sudedamąja dalimi, ir pabrėžia, kad tai visų pirma naujoms valstybėms narėms suteikia naujas galimybes stiprinti savo mažas ir vidutines pramones;

Moksliniai tyrimai ir plėtra: pirmenybė atsinaujinančiai energijai ir energijos efektyvumui

| 78. | pažymi, kad greta iš saulės šilumos gauta elektros energija, jūriniai atsinaujinantys energijos šaltiniai, pvz., jūros srovių, bangų, potvynių ir atoslūgių bei iš osmoso išgauta energija yra naujos potencialios elektros energijos gamybos iš atsinaujinančios energijos sritys ir kad vykdant tyrimų ir plėtros programas Europos Sąjungoje į jas turėtų būti daromos didelės investicijos; |
| --- | --- |

78.

pažymi, kad greta iš saulės šilumos gauta elektros energija, jūriniai atsinaujinantys energijos šaltiniai, pvz., jūros srovių, bangų, potvynių ir atoslūgių bei iš osmoso išgauta energija yra naujos potencialios elektros energijos gamybos iš atsinaujinančios energijos sritys ir kad vykdant tyrimų ir plėtros programas Europos Sąjungoje į jas turėtų būti daromos didelės investicijos;

| 79. | džiaugiasi, kad ES pirmauja pasaulyje atsinaujinančios energijos technologijų srityje; |
| --- | --- |

79.

džiaugiasi, kad ES pirmauja pasaulyje atsinaujinančios energijos technologijų srityje;

| 80. | pažymi, kad energetikos srityje visoms besivystančioms energijos technologijoms pirmaisiais raidos metais reikia tam tikra pagalbos, ir pabrėžia, kad Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis nuo 1974 m. iki 2001 m. tik 8,2 proc. visų energijos tyrimams ir plėtrai skirtų lėšų EBPO šalyse buvo panaudota atsinaujinančiai energijai; |
| --- | --- |

80.

pažymi, kad energetikos srityje visoms besivystančioms energijos technologijoms pirmaisiais raidos metais reikia tam tikra pagalbos, ir pabrėžia, kad Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis nuo 1974 m. iki 2001 m. tik 8,2 proc. visų energijos tyrimams ir plėtrai skirtų lėšų EBPO šalyse buvo panaudota atsinaujinančiai energijai;

| 81. | reikalauja, kad naujosios 7PP specialiose programose atsinaujinantiems energijos ištekliams ir energijos efektyvumui būtų skiriama didelė suma atsižvelgiant į daugeriopą atsinaujinančios energijos naudą klimato pokyčiams, energetikos nepriklausomumui ir energijos tiekimo saugumui; |
| --- | --- |

81.

reikalauja, kad naujosios 7PP specialiose programose atsinaujinantiems energijos ištekliams ir energijos efektyvumui būtų skiriama didelė suma atsižvelgiant į daugeriopą atsinaujinančios energijos naudą klimato pokyčiams, energetikos nepriklausomumui ir energijos tiekimo saugumui;

| 82. | pabrėžia, kad 7PP turėtų būti numatoma daugiau lėšų atsinaujinantiems energijos šaltiniams ir energijos efektyvumui; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užpildyti spragas, atsirandančias tarp atsinaujinančios energijos technologijų pristatymo, platinimo ir pardavimo etapų, ir kad daugiau svarbos reikia teikti jūros vėjo parkų moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

82.

pabrėžia, kad 7PP turėtų būti numatoma daugiau lėšų atsinaujinantiems energijos šaltiniams ir energijos efektyvumui; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užpildyti spragas, atsirandančias tarp atsinaujinančios energijos technologijų pristatymo, platinimo ir pardavimo etapų, ir kad daugiau svarbos reikia teikti jūros vėjo parkų moksliniams tyrimams;

| 83. | reikalauja svarbiausius Bendrijos finansinius instrumentus, pirmiausia Struktūrinių ir Sanglaudos fondų, taip pat finansinės pagalbos, teikiamos pagal Bendrijos tarptautinio bendradarbiavimo programas, visų pirma Europos pagal kaimynystės ir partnerystės priemonę, tikslingai skirti didelėms investicijoms į naujas ir našiausias atsinaujinančios energijos ir energijos taupymo technologijas; |
| --- | --- |

83.

reikalauja svarbiausius Bendrijos finansinius instrumentus, pirmiausia Struktūrinių ir Sanglaudos fondų, taip pat finansinės pagalbos, teikiamos pagal Bendrijos tarptautinio bendradarbiavimo programas, visų pirma Europos pagal kaimynystės ir partnerystės priemonę, tikslingai skirti didelėms investicijoms į naujas ir našiausias atsinaujinančios energijos ir energijos taupymo technologijas;

| 84. | ragina Europos investicijų banką (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką (ERPB) palaipsniui didinamus tikslus, keliamus atsinaujinančios energijos daliai, susieti su paskolų energetikai portfeliu, o šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimą taikyti kaip privalomą projektų atrankos kriterijų; |
| --- | --- |

84.

ragina Europos investicijų banką (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką (ERPB) palaipsniui didinamus tikslus, keliamus atsinaujinančios energijos daliai, susieti su paskolų energetikai portfeliu, o šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimą taikyti kaip privalomą projektų atrankos kriterijų;

| 85. | mano, kad elektros iš saulės energijos gamybai, vėjo energijai, biomasei ir atsinaujinančios energijos šaltinių integravimui į statybų sektorių, įskaitant atsinaujinančia energija paremtą šilumos ir energijos gamybą bei centrinį šildymą arba aušinimą (CHP/DHC), turėtų būti numatytos technologinės platformos; |
| --- | --- |

85.

mano, kad elektros iš saulės energijos gamybai, vėjo energijai, biomasei ir atsinaujinančios energijos šaltinių integravimui į statybų sektorių, įskaitant atsinaujinančia energija paremtą šilumos ir energijos gamybą bei centrinį šildymą arba aušinimą (CHP/DHC), turėtų būti numatytos technologinės platformos;

| 86. | rekomenduoja valstybėms narėms investuoti į su atsinaujinančia energija susijusį švietimą, kad būtų geriau informuoti profesionalūs subjektai ir visuomenė; |
| --- | --- |

86.

rekomenduoja valstybėms narėms investuoti į su atsinaujinančia energija susijusį švietimą, kad būtų geriau informuoti profesionalūs subjektai ir visuomenė;

| 87. | laikosi nuomonės, kad egzistuoja neatidėliotinas tyrimų poreikis, visų pirma energijos, gaunamos iš tokių kintamų energijos šaltinių, kaip vėjas ir saulė; |
| --- | --- |

87.

laikosi nuomonės, kad egzistuoja neatidėliotinas tyrimų poreikis, visų pirma energijos, gaunamos iš tokių kintamų energijos šaltinių, kaip vėjas ir saulė;

| 88. | ragina išplėsti esamas keitimosi informacija procedūras ir užtikrinti didesnį duomenų bazių skaidrumą siekiant glaudesnio daugiašalio bendradarbiavimo aplinkos mokslinių tyrimų ir planavimo srityje; |
| --- | --- |

88.

ragina išplėsti esamas keitimosi informacija procedūras ir užtikrinti didesnį duomenų bazių skaidrumą siekiant glaudesnio daugiašalio bendradarbiavimo aplinkos mokslinių tyrimų ir planavimo srityje;

Eksporto strategija, vystymosi politika

| 89. | pabrėžia, kad ES turi prisiimti atsakomybę dėl pagalbos silpniausiai išsivysčiusioms šalims, besivystančioms šalims ir sparčiai besivystantiems ūkiams plėtojant, skatinant ir finansuojant adaptuotas atsinaujinančios energijos technologijas; |
| --- | --- |

89.

pabrėžia, kad ES turi prisiimti atsakomybę dėl pagalbos silpniausiai išsivysčiusioms šalims, besivystančioms šalims ir sparčiai besivystantiems ūkiams plėtojant, skatinant ir finansuojant adaptuotas atsinaujinančios energijos technologijas;

| 90. | ragina ES išlaikyti pasaulio lyderės poziciją šioje srityje ir laikytis 2002 m. rugpjūčio 26 d. — rugsėjo 4 d. Johanesburgo pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo dėl tvarios plėtros metu prisiimtų įsipareigojimų ir panaudoti savo įtaką siekiant tarptautinėse institucijose įtvirtinti veiksmingą atsinaujinančios energijos efektyvaus naudojimo politiką; |
| --- | --- |

90.

ragina ES išlaikyti pasaulio lyderės poziciją šioje srityje ir laikytis 2002 m. rugpjūčio 26 d. — rugsėjo 4 d. Johanesburgo pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo dėl tvarios plėtros metu prisiimtų įsipareigojimų ir panaudoti savo įtaką siekiant tarptautinėse institucijose įtvirtinti veiksmingą atsinaujinančios energijos efektyvaus naudojimo politiką;

| 91. | pabrėžia atsinaujinančios energijos reikšmę, bendradarbiaujant su besivystančiomis šalimis ir įgyvendinant Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystę; |
| --- | --- |

91.

pabrėžia atsinaujinančios energijos reikšmę, bendradarbiaujant su besivystančiomis šalimis ir įgyvendinant Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystę;

| 92. | ragina Komisiją aktyviau remti šiluminių saulės energijos jėgainių technologijų naudojimą Viduržemio jūros pietiniuose ir rytiniuose regionuose; |
| --- | --- |

92.

ragina Komisiją aktyviau remti šiluminių saulės energijos jėgainių technologijų naudojimą Viduržemio jūros pietiniuose ir rytiniuose regionuose;

| 93. | pabrėžia, kad yra milžiniškas bendradarbiavimo su Šiaurės Afrikos ir Viduržemio jūros šalimis, išgaunant saulės ir geoterminę, taip pat vėjo energiją, potencialas, siekiant šių šalių tolesnės raidos, taip pat technologijų eksporto iš ES ir elektros energijos importo į šias rinkas; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia, kad yra milžiniškas bendradarbiavimo su Šiaurės Afrikos ir Viduržemio jūros šalimis, išgaunant saulės ir geoterminę, taip pat vėjo energiją, potencialas, siekiant šių šalių tolesnės raidos, taip pat technologijų eksporto iš ES ir elektros energijos importo į šias rinkas;

| 94. | ragina ES skatinti atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą besivystančiose šalyse siekiant kovoti su skurdu, užkirsti kelią konfliktams ir remti tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

94.

ragina ES skatinti atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą besivystančiose šalyse siekiant kovoti su skurdu, užkirsti kelią konfliktams ir remti tvarų vystymąsi;

| 95. | ragina Komisiją ir Tarybą skiriant pagalbą besivystančioms šalims, ypač įgyvendinant kovos su skurdu strategijas, teikti pirmenybę tvaraus energijos aprūpinimo skatinimui ir paraginti reikšmingiausius finansuotojus, pvz., EIB, ERPB, Pasaulio banką ir nacionalines eksporto kreditų agentūras teikti pirmenybę investicijoms į atsinaujinančią energiją ir energijos efektyvumą, siekiant skatinti ir palengvinti tokią plėtrą; |
| --- | --- |

95.

ragina Komisiją ir Tarybą skiriant pagalbą besivystančioms šalims, ypač įgyvendinant kovos su skurdu strategijas, teikti pirmenybę tvaraus energijos aprūpinimo skatinimui ir paraginti reikšmingiausius finansuotojus, pvz., EIB, ERPB, Pasaulio banką ir nacionalines eksporto kreditų agentūras teikti pirmenybę investicijoms į atsinaujinančią energiją ir energijos efektyvumą, siekiant skatinti ir palengvinti tokią plėtrą;

Europos Sąjungos institucijos: geriausias atsinaujinančios energijos naudojimo pavyzdys

| 96. | ragina Europos Sąjungos institucijas naudoti atsinaujinančią energiją savo pastatuose ir transporto priemonėse ir rodyti akivaizdų teigiamą pavyzdį Europos piliečiams; |
| --- | --- |

96.

ragina Europos Sąjungos institucijas naudoti atsinaujinančią energiją savo pastatuose ir transporto priemonėse ir rodyti akivaizdų teigiamą pavyzdį Europos piliečiams;

| 97. | ragina savo Biurą prisiimti ilgalaikį įsipareigojimą laipsniškai pereiti prie atsinaujinančios energijos naudojimo gaminant elektrą, vėsinant ir pervežant Parlamento daiktus bei suderinti šias pastangas su priemonėmis, kuriomis siekiama didesnio energijos efektyvumo Parlamento darbo procese;
  *
  - * |
| --- | --- |

97.

ragina savo Biurą prisiimti ilgalaikį įsipareigojimą laipsniškai pereiti prie atsinaujinančios energijos naudojimo gaminant elektrą, vėsinant ir pervežant Parlamento daiktus bei suderinti šias pastangas su priemonėmis, kuriomis siekiama didesnio energijos efektyvumo Parlamento darbo procese;

*

- *

| 98. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

98.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 283, 2001 10 27, p. 33.

(2)  OL L 123, 2003 5 17, p. 42.

(3)  OL C 103 E, 2004 4 29, p. 838.

(4)  OL L 1, 2003 1 4, p. 65.

(5)  OL L 283, 2003 10 31, p. 51. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/75/EB (OL L 157, 2004 4 30, p. 100).

(6)  OL L 350, 1998 12 28, p.58. Direktyva su paskutiniais pakeitimas, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p.1).

P6_TA(2005)0366

Iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių

Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos: iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių — bendra atsakomybė (2004/2162(INI))

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Baltąją knygą „Europos transporto politika 2010 m.: laikas nuspręsti“ (KOM(2001)0370), ir savo 2003 m. vasario 12 d. rezoliuciją šia tema (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Baltąją knygą „Europos transporto politika 2010 m.: laikas nuspręsti“ (KOM(2001)0370), ir savo 2003 m. vasario 12 d. rezoliuciją šia tema (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Informacijos ir komunikacijų technologijos saugioms ir pažangioms transporto priemonėms“ (KOM(2003)0542), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Informacijos ir komunikacijų technologijos saugioms ir pažangioms transporto priemonėms“ (KOM(2003)0542),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos kelių eismo saugumo veiksmų programa: iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių – bendra atsakomybė“ (KOM (2003)0311) ir savo naujesnį 2004 m. spalio mėn. leidinį „Išgelbėti 20 000 gyvybių mūsų keliuose“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos kelių eismo saugumo veiksmų programa: iki 2010 m. perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių – bendra atsakomybė“ (KOM (2003)0311) ir savo naujesnį 2004 m. spalio mėn. leidinį „Išgelbėti 20 000 gyvybių mūsų keliuose“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2004 m. balandžio 6 d. rekomendaciją 2004/345/EB dėl kelių eismo saugumo užtikrinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2004 m. balandžio 6 d. rekomendaciją 2004/345/EB dėl kelių eismo saugumo užtikrinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 24 d.Veronos deklaraciją dėl kelių eismo saugumo ir 2004 m. spalio 25-26 d. antrosios Veronos konferencijos išvadas bei vėlesnį ES transporto ministrų įsipareigojimą pirmiausia atsižvelgti į kelių eismo saugumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 24 d.Veronos deklaraciją dėl kelių eismo saugumo ir 2004 m. spalio 25-26 d. antrosios Veronos konferencijos išvadas bei vėlesnį ES transporto ministrų įsipareigojimą pirmiausia atsižvelgti į kelių eismo saugumą,

| — | atsižvelgdamas į Europos kelių eismo saugumo chartiją, pridėtą prie pirmiau minėto Komisijos komunikato dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos kelių eismo saugumo chartiją, pridėtą prie pirmiau minėto Komisijos komunikato dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 taisyklę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 taisyklę,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0225/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0225/2005),

| A. | kadangi tikslas perpus sumažinti kelių eismo nelaimes ES iki 2010 m. ir toliau įpusėjus įgyvendinimo laikotarpiui Komisijos rengiamos Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos peržiūros yra sveikintini, |
| --- | --- |

A.

kadangi tikslas perpus sumažinti kelių eismo nelaimes ES iki 2010 m. ir toliau įpusėjus įgyvendinimo laikotarpiui Komisijos rengiamos Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos peržiūros yra sveikintini,

| B. | kadangi elektroninio saugumo forumas, dalyvaujant įspūdingam suinteresuotų subjektų skaičiui, atlieka svarbų darbą, |
| --- | --- |

B.

kadangi elektroninio saugumo forumas, dalyvaujant įspūdingam suinteresuotų subjektų skaičiui, atlieka svarbų darbą,

| C. | kadangi užtikrinant teisės aktų dėl greičio, alkoholio ir saugos diržų vykdymą būtina remtis keitimusi pažangiausia praktika, |
| --- | --- |

C.

kadangi užtikrinant teisės aktų dėl greičio, alkoholio ir saugos diržų vykdymą būtina remtis keitimusi pažangiausia praktika,

| D. | kadangi visuotinai pripažįstama, kad nustatyto greičio viršijimas, važiavimas eismo sąlygų neatitinkančiu greičiu, vairavimas apsvaigus nuo alkoholio, narkotikų ar tam tikrų vaistų ir važiavimas tinkamai neprisisegus saugos diržų labai kenkia kelių eismo saugumui, atsižvelgiant į tai, kiek mirčių sukelia šie veiksniai ir kiek žmonių dėl jų sužalojami ar lieka invalidais; nors jau buvo įdėta daug pastangų, tačiau mirčių skaičius byloja, kad reikia dar daug nuveikti, kad būtų pasiektas 2010 m. užsibrėžtas tikslas, |
| --- | --- |

D.

kadangi visuotinai pripažįstama, kad nustatyto greičio viršijimas, važiavimas eismo sąlygų neatitinkančiu greičiu, vairavimas apsvaigus nuo alkoholio, narkotikų ar tam tikrų vaistų ir važiavimas tinkamai neprisisegus saugos diržų labai kenkia kelių eismo saugumui, atsižvelgiant į tai, kiek mirčių sukelia šie veiksniai ir kiek žmonių dėl jų sužalojami ar lieka invalidais; nors jau buvo įdėta daug pastangų, tačiau mirčių skaičius byloja, kad reikia dar daug nuveikti, kad būtų pasiektas 2010 m. užsibrėžtas tikslas,

| E. | kadangi su kelių eismo saugumu susijusiais klausimais ES yra nustačiusi specialius įsipareigojimus, kurie yra aiškiai išdėstyti Sutartyse, ir yra įgaliota veikti tose srityje, kuriose ES veiksmai galėtų sukurti pridėtinę vertę valstybių narių taikomų priemonių atžvilgiu, taip pat ir kitais gyvybiškai svarbiai atvejais, pvz., saugos diržų naudojimo ir vairuotojo pažymėjimų klausimais; kadangi ES veiksmų sritis išsiplėtė ir dabar ji apima 80 mln. gyventojų daugiau, |
| --- | --- |

E.

kadangi su kelių eismo saugumu susijusiais klausimais ES yra nustačiusi specialius įsipareigojimus, kurie yra aiškiai išdėstyti Sutartyse, ir yra įgaliota veikti tose srityje, kuriose ES veiksmai galėtų sukurti pridėtinę vertę valstybių narių taikomų priemonių atžvilgiu, taip pat ir kitais gyvybiškai svarbiai atvejais, pvz., saugos diržų naudojimo ir vairuotojo pažymėjimų klausimais; kadangi ES veiksmų sritis išsiplėtė ir dabar ji apima 80 mln. gyventojų daugiau,

| F. | kadangi keitimuisi pažangiausia praktika skiriamas ypatingai svarbus vaidmuo užkertant kelią kelių eismo nelaimėms, iš kurių 65 proc. įvyksta miestuose, 30 proc. – ne miesto vietovėse ir ne daugiau kaip 5 proc. greitkeliuose, |
| --- | --- |

F.

kadangi keitimuisi pažangiausia praktika skiriamas ypatingai svarbus vaidmuo užkertant kelią kelių eismo nelaimėms, iš kurių 65 proc. įvyksta miestuose, 30 proc. – ne miesto vietovėse ir ne daugiau kaip 5 proc. greitkeliuose,

| G. | atsižvelgdamas į tai, kad kasmet ES kelių eismo nelaimių metu žūsta daugiau nei 40 000 žmonių, be to, į neleistinai didelį žmonių patiriamų kančių lygį, apskaičiuota, kad su tuo susijusios tiesioginės ir netiesioginės išlaidos siekia 180 mlrd. EUR, arba 2 proc. ES BNP, |
| --- | --- |

G.

atsižvelgdamas į tai, kad kasmet ES kelių eismo nelaimių metu žūsta daugiau nei 40 000 žmonių, be to, į neleistinai didelį žmonių patiriamų kančių lygį, apskaičiuota, kad su tuo susijusios tiesioginės ir netiesioginės išlaidos siekia 180 mlrd. EUR, arba 2 proc. ES BNP,

| H. | džiaugdamasis tuo, kad dabar automobiliai yra keturis kartus saugesni nei 1970 m., ir tai turėjo didelę įtaką 50 proc. sumažinant žuvusiųjų skaičių 15 valstybių narių Europos Sąjungoje nuo 1970 m. – tuo tarpu kai eismo apimtys padidėjo trigubai, |
| --- | --- |

H.

džiaugdamasis tuo, kad dabar automobiliai yra keturis kartus saugesni nei 1970 m., ir tai turėjo didelę įtaką 50 proc. sumažinant žuvusiųjų skaičių 15 valstybių narių Europos Sąjungoje nuo 1970 m. – tuo tarpu kai eismo apimtys padidėjo trigubai,

| I. | susirūpinęs žemu kelių eismo saugumo lygiu kai kuriose valstybėse narėse, visų pirma daugelyje 10 naujųjų valstybių narių; pažymėdamas, kad, jei visos valstybės narės pasiektų tokių pat rezultatų, kaip Jungtinė Karalystė ir Švedija, 25 valstybių narių ES žuvusiųjų skaičius sumažėtų 17 000 žmonių per metus, arba 39 proc., o tai būtų didelis žingsnis į priekį, tačiau nesiektų 50 proc. užsibrėžto tikslo, |
| --- | --- |

I.

susirūpinęs žemu kelių eismo saugumo lygiu kai kuriose valstybėse narėse, visų pirma daugelyje 10 naujųjų valstybių narių; pažymėdamas, kad, jei visos valstybės narės pasiektų tokių pat rezultatų, kaip Jungtinė Karalystė ir Švedija, 25 valstybių narių ES žuvusiųjų skaičius sumažėtų 17 000 žmonių per metus, arba 39 proc., o tai būtų didelis žingsnis į priekį, tačiau nesiektų 50 proc. užsibrėžto tikslo,

| 1. | pabrėžia, kad visi suinteresuoti subjektai, t. y. ES, valstybės narės, regioninės ir vietinės valdžios institucijos, pramonė, organizacijos ir pavieniai asmenys drauge atsako už tai, kad būtų imtasi konkrečių teigiamų ir nuoseklių veiksmų padidinti kelių eismo saugumą ir perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių iki 2010 m. ir taip pasiekti bendrą tikslą; pabrėžia, kad subsidiarumo principo turi būti visokeriopai laikomasi ir juo neturi būti naudojamasi kaip pretekstu atsainiai vertinti problemą ar nesiimti veiksmų, kadangi Europai tenka svarbi atsakomybė sukurti būtiną politikos koncepciją; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad visi suinteresuoti subjektai, t. y. ES, valstybės narės, regioninės ir vietinės valdžios institucijos, pramonė, organizacijos ir pavieniai asmenys drauge atsako už tai, kad būtų imtasi konkrečių teigiamų ir nuoseklių veiksmų padidinti kelių eismo saugumą ir perpus sumažinti kelių eismo nelaimių aukų skaičių iki 2010 m. ir taip pasiekti bendrą tikslą; pabrėžia, kad subsidiarumo principo turi būti visokeriopai laikomasi ir juo neturi būti naudojamasi kaip pretekstu atsainiai vertinti problemą ar nesiimti veiksmų, kadangi Europai tenka svarbi atsakomybė sukurti būtiną politikos koncepciją;

| 2. | pritaria Komisijos rengiamai planuojamai valstybių narių rezultatų, pasiektų įgyvendinant Europos kelių eismo saugumo veiksmų programą, peržiūrai, praėjus pusei šiai programai skirto laiko; |
| --- | --- |

2.

pritaria Komisijos rengiamai planuojamai valstybių narių rezultatų, pasiektų įgyvendinant Europos kelių eismo saugumo veiksmų programą, peržiūrai, praėjus pusei šiai programai skirto laiko;

| 3. | ragina Komisiją savo kelių eismo saugumo akcijos programos peržiūroje, rengiamoje praėjus pusei šiai programai skirto laiko, siūlyti visapusę ir ilgalaikę ES kelių eismo saugumo sistemą, kurioje būtų išdėstytos visos susijusios su kelių eismo saugumu sritys, pristatyti tikslai ir juos lydinčios ES ir valstybių narių priemonės bei išmatuota tikslais pasiekta pažanga ir ji kiekvienais metais būtų plačiai skelbiama; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją savo kelių eismo saugumo akcijos programos peržiūroje, rengiamoje praėjus pusei šiai programai skirto laiko, siūlyti visapusę ir ilgalaikę ES kelių eismo saugumo sistemą, kurioje būtų išdėstytos visos susijusios su kelių eismo saugumu sritys, pristatyti tikslai ir juos lydinčios ES ir valstybių narių priemonės bei išmatuota tikslais pasiekta pažanga ir ji kiekvienais metais būtų plačiai skelbiama;

| 4. | apgailestauja, kad į pirmiau minėtą Komisijos komunikatą dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos neįtrauktas antrosios Kelių eismo saugumo veiksmų programos (1997–2001 m.) įvertinimas, kadangi įvertinimas yra labai svarbus norint išvengti, kad nebūtų kartojamos klaidos; be to, apgailestauja, kad komunikatu nepavyko spręsti specifinių kelių eismo saugumo problemų miesto vietovėse; |
| --- | --- |

4.

apgailestauja, kad į pirmiau minėtą Komisijos komunikatą dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos neįtrauktas antrosios Kelių eismo saugumo veiksmų programos (1997–2001 m.) įvertinimas, kadangi įvertinimas yra labai svarbus norint išvengti, kad nebūtų kartojamos klaidos; be to, apgailestauja, kad komunikatu nepavyko spręsti specifinių kelių eismo saugumo problemų miesto vietovėse;

| 5. | ragina Komisiją kurti ilgalaikę kelių eismo saugumo koncepciją, kuri tęstųsi po 2010 m. ir apibūdintų būtinus žingsnius, kurių reikėtų imtis siekiant išvengti visų kelių eismo nelaimių sukeltų mirties ir rimtų sužalojimų atvejų („nulinė vizija“); |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją kurti ilgalaikę kelių eismo saugumo koncepciją, kuri tęstųsi po 2010 m. ir apibūdintų būtinus žingsnius, kurių reikėtų imtis siekiant išvengti visų kelių eismo nelaimių sukeltų mirties ir rimtų sužalojimų atvejų („nulinė vizija“);

| 6. | mano, kad siekiant pagerinti kelių eismo saugumą, Komisija privalo skatinti naudotis visuomeninėmis transporto priemonėmis ir nemotorinėmis eismo priemonėmis keliuos; mano, kad tam reikia tvirtos politinės paramos; |
| --- | --- |

6.

mano, kad siekiant pagerinti kelių eismo saugumą, Komisija privalo skatinti naudotis visuomeninėmis transporto priemonėmis ir nemotorinėmis eismo priemonėmis keliuos; mano, kad tam reikia tvirtos politinės paramos;

| 7. | mano, kad keitimasis pažangiausia praktika ir bendrų politikos sričių koordinavimas reikalauja, kad politika būtų geriau koordinuojama, kad būtų platinami neginčijami duomenys, kad pasiekiantiesiems prastų rezultatų būtų daromas spaudimas pasitempti, taip pat laikytis labiau struktūrinio požiūrio, nei buvo daroma iki šiol; mano, kad svarbiausi uždaviniai, kurių atžvilgiu reikia bendro požiūrio yra, pvz., tokie:






  — | rinkti, analizuoti ir skelbti duomenis bei saugumo rodiklius, |
| --- | --- | --- |

7.

mano, kad keitimasis pažangiausia praktika ir bendrų politikos sričių koordinavimas reikalauja, kad politika būtų geriau koordinuojama, kad būtų platinami neginčijami duomenys, kad pasiekiantiesiems prastų rezultatų būtų daromas spaudimas pasitempti, taip pat laikytis labiau struktūrinio požiūrio, nei buvo daroma iki šiol; mano, kad svarbiausi uždaviniai, kurių atžvilgiu reikia bendro požiūrio yra, pvz., tokie:

—

rinkti, analizuoti ir skelbti duomenis bei saugumo rodiklius,

| — | suderinti kelių eismo nelaimių statistiką (ir po to jas įtraukti į ES duomenų bazę), |
| --- | --- |

—

suderinti kelių eismo nelaimių statistiką (ir po to jas įtraukti į ES duomenų bazę),

| — | visoje Bendrijoje vykdyti kelių eismo saugumo kampanijas, |
| --- | --- |

—

visoje Bendrijoje vykdyti kelių eismo saugumo kampanijas,

| — | remti mokslinių tyrimų programas ir esant galimybei įdiegti naujas technologijas glaudžiai bendradarbiaujant su pramone ir kitais suinteresuotais subjektais, |
| --- | --- |

—

remti mokslinių tyrimų programas ir esant galimybei įdiegti naujas technologijas glaudžiai bendradarbiaujant su pramone ir kitais suinteresuotais subjektais,

| — | pagerinti tarptautinius informacijos mainus ir Bendrijos teisės aktų, pvz. dėl vairavimo laiko ir poilsio laikotarpių kelių transporte, įgyvendinimo užtikrinimo auditą ir skatinti vienodesnį šių teisės aktų aiškinimą ir taikymą; |
| --- | --- |

—

pagerinti tarptautinius informacijos mainus ir Bendrijos teisės aktų, pvz. dėl vairavimo laiko ir poilsio laikotarpių kelių transporte, įgyvendinimo užtikrinimo auditą ir skatinti vienodesnį šių teisės aktų aiškinimą ir taikymą;

| 8. | prašo Komisijos per dvejus metus Europos Parlamentui pranešti apie tai, kokia institucinė sąranga pagal savo nepriklausomumą ir kompetenciją geriausiai tiktų įvertinti ir skatinti su kelių eismo saugumu susijusių veiksmų pažangą; |
| --- | --- |

8.

prašo Komisijos per dvejus metus Europos Parlamentui pranešti apie tai, kokia institucinė sąranga pagal savo nepriklausomumą ir kompetenciją geriausiai tiktų įvertinti ir skatinti su kelių eismo saugumu susijusių veiksmų pažangą;

| 9. | ragina ES pirmininkaujančią šalį 2005 m. surengti trečiąją Veronos konferenciją ir inicijuoti Veronos procesą, integruojant jį į pasiūlytą ES kelių eismo saugumo sistemą; tikisi, kad sekant Kardifo ar Lisabonos procesų pavyzdžiu, Veronos procesas padės sukurti būtiną politinį vadovavimą, paskatindamas aukščiausio lygio sprendimus priimančius politikus griežtai įsipareigoti sumažinti kelių eismo nelaimių skaičių; be to, mano, kad veiklos rodikliai ir peržiūros, kurias viena kitos atžvilgiu atlieka valstybės narės, yra veiksmingos tada, jei veikiama vadovaujantis nuostata, kad reikia paviešinti tiek puikius, tiek blogus rezultatus ir atsakingus už juos asmenis, kartu sukuriant politinį spaudimą nustatytiems saugumo lygiams pasiekti; |
| --- | --- |

9.

ragina ES pirmininkaujančią šalį 2005 m. surengti trečiąją Veronos konferenciją ir inicijuoti Veronos procesą, integruojant jį į pasiūlytą ES kelių eismo saugumo sistemą; tikisi, kad sekant Kardifo ar Lisabonos procesų pavyzdžiu, Veronos procesas padės sukurti būtiną politinį vadovavimą, paskatindamas aukščiausio lygio sprendimus priimančius politikus griežtai įsipareigoti sumažinti kelių eismo nelaimių skaičių; be to, mano, kad veiklos rodikliai ir peržiūros, kurias viena kitos atžvilgiu atlieka valstybės narės, yra veiksmingos tada, jei veikiama vadovaujantis nuostata, kad reikia paviešinti tiek puikius, tiek blogus rezultatus ir atsakingus už juos asmenis, kartu sukuriant politinį spaudimą nustatytiems saugumo lygiams pasiekti;

| 10. | pažymi, kad aktyvi veikla kelių eismo saugumo srityje gali per trumpą laiką duoti reikšmingų rezultatų, kaip parodė Prancūzijos patirtis, kur dėl 2002 m. pradėtos kampanijos žuvusiųjų skaičius per dvejus metus sumažėjo 30 proc.; ragina visoje ES prisiimti aukštesnio lygio politinius įsipareigojimus kelių eismo saugumo srityje; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad aktyvi veikla kelių eismo saugumo srityje gali per trumpą laiką duoti reikšmingų rezultatų, kaip parodė Prancūzijos patirtis, kur dėl 2002 m. pradėtos kampanijos žuvusiųjų skaičius per dvejus metus sumažėjo 30 proc.; ragina visoje ES prisiimti aukštesnio lygio politinius įsipareigojimus kelių eismo saugumo srityje;

| 11. | pritaria Europos kelių eismo saugumo chartijai, kadangi ji labai akivaizdžiai rodo, kad kelių eismo saugumas yra bendra atsakomybė ir suinteresuotiems subjektams suteikia galimybę prisiimti įsipareigojimų; tačiau yra sunerimęs, kad chartija nepritraukė tiek šalininkų ar dėmesio, kiek buvo iš pradžių planuota; siūlo imtis naujos Europos ir valstybių nariu lygmeniu kartu vykdomos iniciatyvos propaguoti šią chartiją ir platinti informaciją apie ją; ragina Bendrijos institucijas įsipareigoti skirti atitinkamus finansinius išteklius ir kurti aktyvesnę komunikavimo strategiją, kad būtų pritrauktas didesnio skaičiaus subjektų, pvz., MVĮ, dėmesys ir platinami pažangiausios praktikos pavyzdžiai kiekvienoje srityje; ragina kasmet plačiai reklamuojamų renginių metu teikti kelių eismo saugumo apdovanojimus pasiekusiesiems geriausių rezultatų; ragina Komisiją ištirti galimybę įtraukti atskirus piliečius skatinant juos prisiimti asmeninių kelių eismo saugumo įsipareigojimus; |
| --- | --- |

11.

pritaria Europos kelių eismo saugumo chartijai, kadangi ji labai akivaizdžiai rodo, kad kelių eismo saugumas yra bendra atsakomybė ir suinteresuotiems subjektams suteikia galimybę prisiimti įsipareigojimų; tačiau yra sunerimęs, kad chartija nepritraukė tiek šalininkų ar dėmesio, kiek buvo iš pradžių planuota; siūlo imtis naujos Europos ir valstybių nariu lygmeniu kartu vykdomos iniciatyvos propaguoti šią chartiją ir platinti informaciją apie ją; ragina Bendrijos institucijas įsipareigoti skirti atitinkamus finansinius išteklius ir kurti aktyvesnę komunikavimo strategiją, kad būtų pritrauktas didesnio skaičiaus subjektų, pvz., MVĮ, dėmesys ir platinami pažangiausios praktikos pavyzdžiai kiekvienoje srityje; ragina kasmet plačiai reklamuojamų renginių metu teikti kelių eismo saugumo apdovanojimus pasiekusiesiems geriausių rezultatų; ragina Komisiją ištirti galimybę įtraukti atskirus piliečius skatinant juos prisiimti asmeninių kelių eismo saugumo įsipareigojimus;

| 12. | pabrėžia, kaip svarbu, kad transporto paslaugų pirkėjas aktyviai dalyvautų gerinant kelių eismo saugumą, ir ragina Komisiją, jog padarytų viską, kas įmanoma, kad transporto paslaugų pirkėjas keltų tiekėjams kelių eismo saugumo reikalavimus; ragina atsakingas Europos, valstybines, regionines ir vietos tarnybas reikalauti iš transporto paslaugų pardavėjų kelių eismo saugumo veiksmų programos; ragina Komisiją padaryti viską, kas įmanoma, kad būtų galima naudotis Europos kelių eismo saugumo chartija išduodant transporto įmonėms sertifikatą, pažymintį, jog ji vykdo kelių eismo saugumui keliamus reikalavimus; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kaip svarbu, kad transporto paslaugų pirkėjas aktyviai dalyvautų gerinant kelių eismo saugumą, ir ragina Komisiją, jog padarytų viską, kas įmanoma, kad transporto paslaugų pirkėjas keltų tiekėjams kelių eismo saugumo reikalavimus; ragina atsakingas Europos, valstybines, regionines ir vietos tarnybas reikalauti iš transporto paslaugų pardavėjų kelių eismo saugumo veiksmų programos; ragina Komisiją padaryti viską, kas įmanoma, kad būtų galima naudotis Europos kelių eismo saugumo chartija išduodant transporto įmonėms sertifikatą, pažymintį, jog ji vykdo kelių eismo saugumui keliamus reikalavimus;

| 13. | yra įsitikinęs, kad tik integruotai ir sistemingai vertinant visus kelių eismo saugumo aspektus, t. y. visus eismo dalyvius ir visus transporto paslaugų vartotojus ir pirkėjus, o ypač vairuotoją (fizinę būklę, rengimą, (elgesį), transporto priemonę (jos įrangą, saugos reglamentavimą, priežiūrą) ir infrastruktūrą (kelių tinklo būklę ir priežiūrą, kelių eismo intensyvumą, kelių tiesimą, kelio ženklus) kartu su skatinamosiomis priemonėmis aktyviau naudotis viešuoju transportu bei veiksmingais teisės aktais valstybėse narėse galima pasiekti gerų ir ilgalaikių rezultatų; |
| --- | --- |

13.

yra įsitikinęs, kad tik integruotai ir sistemingai vertinant visus kelių eismo saugumo aspektus, t. y. visus eismo dalyvius ir visus transporto paslaugų vartotojus ir pirkėjus, o ypač vairuotoją (fizinę būklę, rengimą, (elgesį), transporto priemonę (jos įrangą, saugos reglamentavimą, priežiūrą) ir infrastruktūrą (kelių tinklo būklę ir priežiūrą, kelių eismo intensyvumą, kelių tiesimą, kelio ženklus) kartu su skatinamosiomis priemonėmis aktyviau naudotis viešuoju transportu bei veiksmingais teisės aktais valstybėse narėse galima pasiekti gerų ir ilgalaikių rezultatų;

| 14. | ragina Komisiją, valstybes nares ir jų regionines valdžios institucijas pagrindinį dėmesį švietimo kelių eismo saugumo klausimais, teisėkūros ir kontrolės priemonių srityje sutelkti į didesnės rizikos grupes; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją, valstybes nares ir jų regionines valdžios institucijas pagrindinį dėmesį švietimo kelių eismo saugumo klausimais, teisėkūros ir kontrolės priemonių srityje sutelkti į didesnės rizikos grupes;

| 15. | mano, kad kruopštus ir aukštos kokybės vairuotojų, instruktorių ir eismo prižiūrėtojų rengimas yra labai svarbus; ragina Komisiją skatinti jau pradinėse mokyklose pradėti apmokymus, kad sumažėtų jaunimo mirčių skaičius, taip pat skatinti visą gyvenimą trunkantį vairuotojų švietimą, tinkamai atsižvelgiant į specifinių grupių, pvz., vyresnio amžiaus asmenų, žmonių su negalia ar imigrantų poreikius; remia visos Bendrijos mastu vykdomas kampanijas, ypač tas, kurios skirtos dažniausiems pažeidėjams ir kuriose didžiausias dėmesys skiriamas rimčiausioms mirties priežastims, pvz., greičio viršijimui, vairavimui išgėrus ar važiavimui neprisisegus saugos diržų; ragina greitai įvesti Europos vairuotojo pažymėjimą, taip pat ir tam, kad bėgant laikui būtų galima tikrinti vairuotojų fizinius ir protinius gebėjimus bei jų vairavimo įgūdžius; |
| --- | --- |

15.

mano, kad kruopštus ir aukštos kokybės vairuotojų, instruktorių ir eismo prižiūrėtojų rengimas yra labai svarbus; ragina Komisiją skatinti jau pradinėse mokyklose pradėti apmokymus, kad sumažėtų jaunimo mirčių skaičius, taip pat skatinti visą gyvenimą trunkantį vairuotojų švietimą, tinkamai atsižvelgiant į specifinių grupių, pvz., vyresnio amžiaus asmenų, žmonių su negalia ar imigrantų poreikius; remia visos Bendrijos mastu vykdomas kampanijas, ypač tas, kurios skirtos dažniausiems pažeidėjams ir kuriose didžiausias dėmesys skiriamas rimčiausioms mirties priežastims, pvz., greičio viršijimui, vairavimui išgėrus ar važiavimui neprisisegus saugos diržų; ragina greitai įvesti Europos vairuotojo pažymėjimą, taip pat ir tam, kad bėgant laikui būtų galima tikrinti vairuotojų fizinius ir protinius gebėjimus bei jų vairavimo įgūdžius;

| 16. | aktyviai remia Komisijos pastangas komercinio krovinių transporto srityje ištirti, kokį poveikį eismo saugumui (apmokymo, vairavimo ir poilsio laiko bei greičio ribojimo prietaisų atžvilgiu) daro vis augantis mažų komercinių transporto priemonių naudojimas; ragina Komisiją kuo skubiau perduoti Europos Parlamentui šio tyrimo rezultatus, prireikus kartu su pasiūlymu dėl teisės akto; |
| --- | --- |

16.

aktyviai remia Komisijos pastangas komercinio krovinių transporto srityje ištirti, kokį poveikį eismo saugumui (apmokymo, vairavimo ir poilsio laiko bei greičio ribojimo prietaisų atžvilgiu) daro vis augantis mažų komercinių transporto priemonių naudojimas; ragina Komisiją kuo skubiau perduoti Europos Parlamentui šio tyrimo rezultatus, prireikus kartu su pasiūlymu dėl teisės akto;

| 17. | primena, kad daug aukų sukelia vairuotojų nuovargis, ką parodė Didžiojoje Britanijoje atlikti tyrimai (3), kuriuose buvo nustatyta, kad dėl nuovargio įvyksta 20% kelių eismo nelaimių ilgų kelionių magistraliniais keliais ir greitkeliais metu; ragina Komisiją paskelbti statistiką apie bendrą padėtį Europoje ir remti kovos su šia problema priemones; |
| --- | --- |

17.

primena, kad daug aukų sukelia vairuotojų nuovargis, ką parodė Didžiojoje Britanijoje atlikti tyrimai (3), kuriuose buvo nustatyta, kad dėl nuovargio įvyksta 20% kelių eismo nelaimių ilgų kelionių magistraliniais keliais ir greitkeliais metu; ragina Komisiją paskelbti statistiką apie bendrą padėtį Europoje ir remti kovos su šia problema priemones;

| 18. | ragina Komisiją, valstybes nares ir regionines valdžios institucijas skirti ypatingą dėmesį lengvai pažeidžiamų eismo dalyvių, kaip antai dviratininkų ir pėsčiųjų, apsaugai bei saugumui; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją, valstybes nares ir regionines valdžios institucijas skirti ypatingą dėmesį lengvai pažeidžiamų eismo dalyvių, kaip antai dviratininkų ir pėsčiųjų, apsaugai bei saugumui;

| 19. | yra sunerimęs dėl šių lengvai pažeidžiamų eismo dalyvių, ypač jaunuolių, kurių žūsta ypač daug, saugumo; pažymi, kad rizika žūti keliaujant motociklu ar mopedu yra 17 kartų didesnė, negu keliaujant automobiliu, o ėjimas pėsčiomis ar važiavimas dviračiu yra iki devynių kartų pavojingesni; pabrėžia, kad būtina žymiai geriau įgyvendinti ne tik važiuojančiųjų automobiliu, bet ir labiau pažeidžiamų eismo dalyvių, pvz., pėsčiųjų, dviratininkų ir motociklininkų saugos poreikius; pabrėžia, kad būtina didžiausią dėmesį skirti su kelių eismo saugumu klausimais susijusiam švietimui, teisės aktų leidybai ir padidintos rizikos grupių kontrolės priemonėms, laikantis požiūrio, kad šie aspektai sudaro problemos visumą; ragina Komisiją pasiūlyti veiksmingų priemonių siekiant užtikrinti, kad visiems pažeidžiamiems eismo dalyviams būtų suteikiama didžiausia įmanoma apsauga, pvz., avarinė šviesos signalizacija dviračių transporto priemonių saugumui; toliau tvirtina, kad visus eismo dalyvius reikėtų priversti įsisąmoninti apie pavojus ir būdus juos sumažinti; palankiai vertina ES finansuojamą Naująją vaikiškų sėdynių įvertinimo programą (angl. NPACS), kurioje nustatyti suderinti bandymų ir įvertinimų protokolai; ragina Europos Komisiją ištirti, ar vaikų saugumui būtų galima suteikti didesnį prioritetą Bendrijos kelių eismo saugumo politikoje, ar Europoje vykdomuose Europos naujų mašinų įvertinimo programos (angl. NCAP) bandymuose ir 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/102/EB dėl pėsčiųjų ir kitų pažeidžiamų eismo dalyvių apsaugos prieš ir susidūrus su motorine transporto priemone ir iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 70/156/EEB (4) antrojoje įgyvendinimo fazėje reikėtų skirti didesnį dėmesį pėsčiųjų saugumui; |
| --- | --- |

19.

yra sunerimęs dėl šių lengvai pažeidžiamų eismo dalyvių, ypač jaunuolių, kurių žūsta ypač daug, saugumo; pažymi, kad rizika žūti keliaujant motociklu ar mopedu yra 17 kartų didesnė, negu keliaujant automobiliu, o ėjimas pėsčiomis ar važiavimas dviračiu yra iki devynių kartų pavojingesni; pabrėžia, kad būtina žymiai geriau įgyvendinti ne tik važiuojančiųjų automobiliu, bet ir labiau pažeidžiamų eismo dalyvių, pvz., pėsčiųjų, dviratininkų ir motociklininkų saugos poreikius; pabrėžia, kad būtina didžiausią dėmesį skirti su kelių eismo saugumu klausimais susijusiam švietimui, teisės aktų leidybai ir padidintos rizikos grupių kontrolės priemonėms, laikantis požiūrio, kad šie aspektai sudaro problemos visumą; ragina Komisiją pasiūlyti veiksmingų priemonių siekiant užtikrinti, kad visiems pažeidžiamiems eismo dalyviams būtų suteikiama didžiausia įmanoma apsauga, pvz., avarinė šviesos signalizacija dviračių transporto priemonių saugumui; toliau tvirtina, kad visus eismo dalyvius reikėtų priversti įsisąmoninti apie pavojus ir būdus juos sumažinti; palankiai vertina ES finansuojamą Naująją vaikiškų sėdynių įvertinimo programą (angl. NPACS), kurioje nustatyti suderinti bandymų ir įvertinimų protokolai; ragina Europos Komisiją ištirti, ar vaikų saugumui būtų galima suteikti didesnį prioritetą Bendrijos kelių eismo saugumo politikoje, ar Europoje vykdomuose Europos naujų mašinų įvertinimo programos (angl. NCAP) bandymuose ir 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/102/EB dėl pėsčiųjų ir kitų pažeidžiamų eismo dalyvių apsaugos prieš ir susidūrus su motorine transporto priemone ir iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 70/156/EEB (4) antrojoje įgyvendinimo fazėje reikėtų skirti didesnį dėmesį pėsčiųjų saugumui;

| 20. | mano, kad tinkamas, reguliarus įgyvendinimo užtikrinimas yra itin svarbus kelių eismo saugumui didinti; |
| --- | --- |

20.

mano, kad tinkamas, reguliarus įgyvendinimo užtikrinimas yra itin svarbus kelių eismo saugumui didinti;

| 21. | pažymi, kad užtikrinus, jog būtų laikomasi galiojančių kelių eismo taisyklių, žymiai padidėtų kelių eismo saugumas, kadangi dauguma kelių eismo nelaimių įvyksta dėl to, kad nesilaikoma kelių eismo taisyklių; ypač pabrėžia, kad yra svarbu laikytis greičio, kraujyje esančio alkoholio, vaistų ir narkotikų vartojimo apribojimų ir saugos diržų bei šalmų naudojimą nustatančių taisyklių, pažymėdamas, kad jos visų pirma priklauso valstybių narių kompetencijos sferai, tačiau jų įgyvendinimą būtina nedelsiant koordinuoti ir skleisti informaciją apie pažangiausią praktiką; ypač pritaria 2001 m. sausio 17 d. Europos Komisijos rekomendacijai nustatyti 0,5 mg/ml kaip didžiausią leistiną alkoholio kiekį (5) ir primygtinai ragina visas valstybes nares nustatyti šį didžiausią leistiną kiekį; primygtinai ragina valstybes nares greitai įgyvendinti 2004 m. balandžio 6 d. Komisijos rekomendacijos dėl įgyvendinimo (6) nuostatas; ragina Komisiją stebėti, kaip įgyvendinama ši rekomendacija ir, jei būtina, suteikti pagalbą valstybėms narėms, kurioms nepavyksta įgyvendinti šios rekomendacijos; ragina Komisiją pranešime įpusėjus vykdyti veiksmų programą pranešti apie įgyvendinimo lygmenį; ragina Komisiją kaip šio vertinimo rezultatus pasiūlyti privalomas teisines priemones, susijusias su maksimalaus alkoholio kiekio kraujyje apribojimu (vadovaujantis Europos Parlamento rekomendacija nustatyti 0,5 mg/ml suaugusiems ir 0,2 mg/ml nepatyrusiems vairuotojams) ir saugos diržų naudojimu; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad užtikrinus, jog būtų laikomasi galiojančių kelių eismo taisyklių, žymiai padidėtų kelių eismo saugumas, kadangi dauguma kelių eismo nelaimių įvyksta dėl to, kad nesilaikoma kelių eismo taisyklių; ypač pabrėžia, kad yra svarbu laikytis greičio, kraujyje esančio alkoholio, vaistų ir narkotikų vartojimo apribojimų ir saugos diržų bei šalmų naudojimą nustatančių taisyklių, pažymėdamas, kad jos visų pirma priklauso valstybių narių kompetencijos sferai, tačiau jų įgyvendinimą būtina nedelsiant koordinuoti ir skleisti informaciją apie pažangiausią praktiką; ypač pritaria 2001 m. sausio 17 d. Europos Komisijos rekomendacijai nustatyti 0,5 mg/ml kaip didžiausią leistiną alkoholio kiekį (5) ir primygtinai ragina visas valstybes nares nustatyti šį didžiausią leistiną kiekį; primygtinai ragina valstybes nares greitai įgyvendinti 2004 m. balandžio 6 d. Komisijos rekomendacijos dėl įgyvendinimo (6) nuostatas; ragina Komisiją stebėti, kaip įgyvendinama ši rekomendacija ir, jei būtina, suteikti pagalbą valstybėms narėms, kurioms nepavyksta įgyvendinti šios rekomendacijos; ragina Komisiją pranešime įpusėjus vykdyti veiksmų programą pranešti apie įgyvendinimo lygmenį; ragina Komisiją kaip šio vertinimo rezultatus pasiūlyti privalomas teisines priemones, susijusias su maksimalaus alkoholio kiekio kraujyje apribojimu (vadovaujantis Europos Parlamento rekomendacija nustatyti 0,5 mg/ml suaugusiems ir 0,2 mg/ml nepatyrusiems vairuotojams) ir saugos diržų naudojimu;

| 22. | supranta, kad kelių eismą reglamentuojančios teisės vykdymas tebėra užtikrinamas labai nepatenkinamai, kadangi nėra bendros sistemos, kaip vienos valstybės narės institucijos galėtų persekioti baudžiamąja tvarka pažeidėjus iš kitų valstybių narių (7); primygtinai ragina Komisiją pateikti įmanomos įgyvendinti visoje Bendrijoje kampanijos, kuria siekiama užtikrinti, kad vairuotojai laikytųsi kelių eismo taisyklių, kad ir kurioje ES valstybėje narėje jie bevairuotų; primygtinai ragina Komisiją išdėstyti pasiūlymą, kaip visoje Bendrijoje valstybės narės galėtų imtis veiksmų dėl pažeidimų ir nustatytų baudų; pažymi, kad finansinių baudų atveju galimų teisės aktų pagrindas (8) ir būtinas informacijos mainų sistemos pagrindas (9) yra parengti; |
| --- | --- |

22.

supranta, kad kelių eismą reglamentuojančios teisės vykdymas tebėra užtikrinamas labai nepatenkinamai, kadangi nėra bendros sistemos, kaip vienos valstybės narės institucijos galėtų persekioti baudžiamąja tvarka pažeidėjus iš kitų valstybių narių (7); primygtinai ragina Komisiją pateikti įmanomos įgyvendinti visoje Bendrijoje kampanijos, kuria siekiama užtikrinti, kad vairuotojai laikytųsi kelių eismo taisyklių, kad ir kurioje ES valstybėje narėje jie bevairuotų; primygtinai ragina Komisiją išdėstyti pasiūlymą, kaip visoje Bendrijoje valstybės narės galėtų imtis veiksmų dėl pažeidimų ir nustatytų baudų; pažymi, kad finansinių baudų atveju galimų teisės aktų pagrindas (8) ir būtinas informacijos mainų sistemos pagrindas (9) yra parengti;

| 23. | pritaria privalomų suderintų piktogramų ant vaistų pakuočių įvedimo idėjai, remiantis europiniu vaistų klasifikavimu pagal jų poveikį; |
| --- | --- |

23.

pritaria privalomų suderintų piktogramų ant vaistų pakuočių įvedimo idėjai, remiantis europiniu vaistų klasifikavimu pagal jų poveikį;

| 24. | atkreipia dėmesį į „nematomos zonos“ sukeliamus pavojus; ragina imtis greitų, daug išlaidų nereikalaujančių priemonių sunkvežimius aprūpinant veidrodžiais, kurie panaikina „nematomą zoną“; ragina Komisiją apsvarstyti poreikį ir įgyvendinimo galimybes peržiūrint Bendrijos teisės aktus, kuo būtų siekiama leisti gamintojams naudoti A - rėmą, kuris suteikia galimybę turėti platesnį regėjimo lauką; ragina ypač sunkvežimiuose su priekaba įtaisyti „priekinio vaizdo veidrodėlius“, siekiant panaikinti „nematomos zonos“ sukeliamą pavojų pėsčiųjų perėjose; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į „nematomos zonos“ sukeliamus pavojus; ragina imtis greitų, daug išlaidų nereikalaujančių priemonių sunkvežimius aprūpinant veidrodžiais, kurie panaikina „nematomą zoną“; ragina Komisiją apsvarstyti poreikį ir įgyvendinimo galimybes peržiūrint Bendrijos teisės aktus, kuo būtų siekiama leisti gamintojams naudoti A - rėmą, kuris suteikia galimybę turėti platesnį regėjimo lauką; ragina ypač sunkvežimiuose su priekaba įtaisyti „priekinio vaizdo veidrodėlius“, siekiant panaikinti „nematomos zonos“ sukeliamą pavojų pėsčiųjų perėjose;

| 25. | primena, kad naujas automobilių parkas yra saugesnis; apgailestauja, kad Komisijos komunikatas dėl keleivinių automobilių apmokestinimo Europos Sąjungoje (KOM(2002)0431) ir vėlesnės Europos Parlamento priimtos rezoliucijos (10) nepadidino siūlyto pakeitimo apmokestinus automobilius metiniais kelių eismo mokesčiais ir kartu neprisidėjo prie vidaus rinkos funkcionavimo pagerėjimo ir greitesnio naujesnių ir saugesnių mašinų pristatymo; |
| --- | --- |

25.

primena, kad naujas automobilių parkas yra saugesnis; apgailestauja, kad Komisijos komunikatas dėl keleivinių automobilių apmokestinimo Europos Sąjungoje (KOM(2002)0431) ir vėlesnės Europos Parlamento priimtos rezoliucijos (10) nepadidino siūlyto pakeitimo apmokestinus automobilius metiniais kelių eismo mokesčiais ir kartu neprisidėjo prie vidaus rinkos funkcionavimo pagerėjimo ir greitesnio naujesnių ir saugesnių mašinų pristatymo;

| 26. | pažymi su nematomomis zonomis susijusį pavojų; ragina imtis greitai įgyvendinamų ir nebrangių priemonių, kad sunkvežimiuose būtų įrengti veidrodžiai akliesiems taškams pašalinti; ragina Komisiją apsvarstyti poreikį ir galimybes peržiūrėti Bendrijos teisėkūrą, kad galima būtų sudaryti sąlygas gamintojams įrengti centrines lango atramas (angl. central A pillar), užtikrinančias geresnį matymo lauką; ragina Komisiją pasiūlyti programas, skatinančias nuolat atnaujinti automobilių ir žemės ūkio mašinų parką, kas ne tik labai naudinga eismo saugumui ir aplinkai, bet ir pramonės vystymuisi; todėl ragina Komisiją ištirti, kokį poveikį daro vis dažniau naudojami visureigių tipo automobiliai, sukurti kitoms reikmėms, ir pasiūlyti priemonių, galinčių sumažinti keliamą riziką; |
| --- | --- |

26.

pažymi su nematomomis zonomis susijusį pavojų; ragina imtis greitai įgyvendinamų ir nebrangių priemonių, kad sunkvežimiuose būtų įrengti veidrodžiai akliesiems taškams pašalinti; ragina Komisiją apsvarstyti poreikį ir galimybes peržiūrėti Bendrijos teisėkūrą, kad galima būtų sudaryti sąlygas gamintojams įrengti centrines lango atramas (angl. central A pillar), užtikrinančias geresnį matymo lauką; ragina Komisiją pasiūlyti programas, skatinančias nuolat atnaujinti automobilių ir žemės ūkio mašinų parką, kas ne tik labai naudinga eismo saugumui ir aplinkai, bet ir pramonės vystymuisi; todėl ragina Komisiją ištirti, kokį poveikį daro vis dažniau naudojami visureigių tipo automobiliai, sukurti kitoms reikmėms, ir pasiūlyti priemonių, galinčių sumažinti keliamą riziką;

| 27. | primena, kad avaringų ir kelių eismo nelaimių padarinių nesušvelninančių kelių tinklas kelia didelį pavojų saugumui; pripažįsta, kad kelių kokybė turi būti pagerinta, kad jie būtų pritaikyti dabartinėms kelių eismo apimtims, ir kad keliai turi būti tiesiami pagal standartus, kuriais atsižvelgiama į visų kelių eismo dalyvių, įskaitant labiau pažeidžiamus dalyvius, poreikius; ryžtingai pritaria Europos Komisijos pastangoms nustatyti suderintą aklųjų vietų apibrėžimą, įvesti Bendrijos kelio ženklus, teikti informaciją keliaujantiesiems automobiliais ir įvesti atsakomąsias priemones; |
| --- | --- |

27.

primena, kad avaringų ir kelių eismo nelaimių padarinių nesušvelninančių kelių tinklas kelia didelį pavojų saugumui; pripažįsta, kad kelių kokybė turi būti pagerinta, kad jie būtų pritaikyti dabartinėms kelių eismo apimtims, ir kad keliai turi būti tiesiami pagal standartus, kuriais atsižvelgiama į visų kelių eismo dalyvių, įskaitant labiau pažeidžiamus dalyvius, poreikius; ryžtingai pritaria Europos Komisijos pastangoms nustatyti suderintą aklųjų vietų apibrėžimą, įvesti Bendrijos kelio ženklus, teikti informaciją keliaujantiesiems automobiliais ir įvesti atsakomąsias priemones;

| 28. | pripažįsta pagrindų direktyvą dėl saugaus infrastruktūros valdymo esant naudingu įrankiu įgyvendinant sisteminę koncepciją kelių eismo saugumo srityje; mano, kad tokia direktyva turi nustatyti, kurios operacinės procedūros yra reikalingos naujų ir esamų kelių projektavimo, tiesimo ir naudojimosi stadijose, siekiant užtikrinti, kad keliai atitiktų visus saugumo standartus, taip pat turi skatinti nacionalines programas taisyti didelę riziką keliančias kelių atkarpas, ypač atsisakant pervažų, ir prisidėti kuriant ekspertų tinklus, sudarančius sąlygas projektuoti saugius kelius ir juos tvarkyti vadovaujantis pažangiausiais Europoje pavyzdžiais; pabrėžia, kad valstybės narės, projektuodamos ir tiesdamos kelius, turėtų sistemingai atsižvelgti į visų vairuotojų (motociklininkų, dviratininkų, sunkiųjų transporto priemonių vairuotojų ir t. t.) saugumą ir į eismo nelaimių prevenciją; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta pagrindų direktyvą dėl saugaus infrastruktūros valdymo esant naudingu įrankiu įgyvendinant sisteminę koncepciją kelių eismo saugumo srityje; mano, kad tokia direktyva turi nustatyti, kurios operacinės procedūros yra reikalingos naujų ir esamų kelių projektavimo, tiesimo ir naudojimosi stadijose, siekiant užtikrinti, kad keliai atitiktų visus saugumo standartus, taip pat turi skatinti nacionalines programas taisyti didelę riziką keliančias kelių atkarpas, ypač atsisakant pervažų, ir prisidėti kuriant ekspertų tinklus, sudarančius sąlygas projektuoti saugius kelius ir juos tvarkyti vadovaujantis pažangiausiais Europoje pavyzdžiais; pabrėžia, kad valstybės narės, projektuodamos ir tiesdamos kelius, turėtų sistemingai atsižvelgti į visų vairuotojų (motociklininkų, dviratininkų, sunkiųjų transporto priemonių vairuotojų ir t. t.) saugumą ir į eismo nelaimių prevenciją;

| 29. | įpareigoja Komisiją atkreipti ypatingą dėmesį į Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos ir Aplinkos apsaugos veiksmų programos tarpusavio koordinavimą ir siūlo pirmiausia įtraukti saugumo ir aplinkos apsaugos kriterijus į įvertinimą finansuojant Europos transporto tinklą (TEN-T); siūlo suderinti kelio ženklus ir informaciją siekiant sukurti Europos kelio ženklų, kurių spalva, forma, išvaizda ir naudojami simboliai būtų vienodi, sistemą, po to įrengti keliuose intelektines eismo valdymo ir informacines sistemas; |
| --- | --- |

29.

įpareigoja Komisiją atkreipti ypatingą dėmesį į Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos ir Aplinkos apsaugos veiksmų programos tarpusavio koordinavimą ir siūlo pirmiausia įtraukti saugumo ir aplinkos apsaugos kriterijus į įvertinimą finansuojant Europos transporto tinklą (TEN-T); siūlo suderinti kelio ženklus ir informaciją siekiant sukurti Europos kelio ženklų, kurių spalva, forma, išvaizda ir naudojami simboliai būtų vienodi, sistemą, po to įrengti keliuose intelektines eismo valdymo ir informacines sistemas;

| 30. | pažymi EuroTest platformos potencialą skatinti įvairių Bendrijos mobilumo įvertinimo ir standartų nustatymo programų mobilumo infrastruktūros produktams ir paslaugoms kūrimą bei ugdyti piliečių sąmoningumą; ypač palankiai vertina EuroRAP (Europos kelių įvertinimo programą) ir EuroTAP (Europos tunelių įvertinimo programą); ragina greitai išplėsti EuropRAP ir EuropTAP programas ir į jas įtraukti visas valstybes nares ir visus pagrindinius kelius bei tunelius, taip pat skelbti pažangiausios praktikos gaires; pritaria minčiai visiems pagrindiniams ES keliams skirti „saugumo taškus“ pagal ES gaires; |
| --- | --- |

30.

pažymi EuroTest platformos potencialą skatinti įvairių Bendrijos mobilumo įvertinimo ir standartų nustatymo programų mobilumo infrastruktūros produktams ir paslaugoms kūrimą bei ugdyti piliečių sąmoningumą; ypač palankiai vertina EuroRAP (Europos kelių įvertinimo programą) ir EuroTAP (Europos tunelių įvertinimo programą); ragina greitai išplėsti EuropRAP ir EuropTAP programas ir į jas įtraukti visas valstybes nares ir visus pagrindinius kelius bei tunelius, taip pat skelbti pažangiausios praktikos gaires; pritaria minčiai visiems pagrindiniams ES keliams skirti „saugumo taškus“ pagal ES gaires;

| 31. | pažymi EuroTest 2005 m. kelio ženklų tyrimo, kuris atskleidė, kad 91 proc. automobilininkų nori, jog kelio ženklai Europoje būtų geriau suderinti, siekiant pagerinti kelių eismo saugumą, išvadas; ragina Komisiją atsiliepti ir imtis veiksmingų priemonių, siekiant pagerinti eismo ženklų sistemas ir vairuotojų elgseną ir su tuo susijusios informacijos teikimą vairuotojams; ragina Komisiją imtis iniciatyvos suvienodinti 1968 m. lapkričio 8 d. JT Vienos konvencijos dėl kelio ženklų ir signalų ES; ragina Komisiją ištirti nustatytas problemas, kaip antai kelio ženklų perteklius ir nepakankamas jų supratimas; pritaria į vartotoją orientuotos ir šiuolaikiškos informacijos apie eismo ženklų sistemų, naudojamų valstybėse narėse, teikimui; tvirtina, kad tokia informacija turi būti lengvai prieinama ES interneto tinklalapyje ir pateikiama visomis oficialiomis ES kalbomis; |
| --- | --- |

31.

pažymi EuroTest 2005 m. kelio ženklų tyrimo, kuris atskleidė, kad 91 proc. automobilininkų nori, jog kelio ženklai Europoje būtų geriau suderinti, siekiant pagerinti kelių eismo saugumą, išvadas; ragina Komisiją atsiliepti ir imtis veiksmingų priemonių, siekiant pagerinti eismo ženklų sistemas ir vairuotojų elgseną ir su tuo susijusios informacijos teikimą vairuotojams; ragina Komisiją imtis iniciatyvos suvienodinti 1968 m. lapkričio 8 d. JT Vienos konvencijos dėl kelio ženklų ir signalų ES; ragina Komisiją ištirti nustatytas problemas, kaip antai kelio ženklų perteklius ir nepakankamas jų supratimas; pritaria į vartotoją orientuotos ir šiuolaikiškos informacijos apie eismo ženklų sistemų, naudojamų valstybėse narėse, teikimui; tvirtina, kad tokia informacija turi būti lengvai prieinama ES interneto tinklalapyje ir pateikiama visomis oficialiomis ES kalbomis;

| 32. | apgailestauja, kad bendras pagalbos telefono numeris 112 nėra žinomas visiems europiečiams; ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti, kaip Europos visuomenė šiuo metu yra informuota apie bendrą Europos pagalbos telefono numerį, ir paslaugų, kurios teikiamos šiuo telefonu piliečiams nelaimės atveju, kokybę; ragina Komisiją ir valstybes nares remiantis tuo įvertinimu pateikti pasiūlymus dėl priemonių padėčiai ES gerinti; |
| --- | --- |

32.

apgailestauja, kad bendras pagalbos telefono numeris 112 nėra žinomas visiems europiečiams; ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti, kaip Europos visuomenė šiuo metu yra informuota apie bendrą Europos pagalbos telefono numerį, ir paslaugų, kurios teikiamos šiuo telefonu piliečiams nelaimės atveju, kokybę; ragina Komisiją ir valstybes nares remiantis tuo įvertinimu pateikti pasiūlymus dėl priemonių padėčiai ES gerinti;

| 33. | ragina atlikti kiekvieno veiksmo, turinčio reikšmingą finansinį poveikį, ir kiekvieno svarbaus veiksmo, kuri reikia atlikti, išlaidų efektyvumo ex-ante analizę; rekomenduoja, kad kai tikimasi nedidelės naudos, Komisija turėtų paaiškinti savo išvados priežastį; pažymi, kad tikslinga įtraukti valstybes nares vertinant, ar turėtų būti įgyvendinama kuri nors priemonė; |
| --- | --- |

33.

ragina atlikti kiekvieno veiksmo, turinčio reikšmingą finansinį poveikį, ir kiekvieno svarbaus veiksmo, kuri reikia atlikti, išlaidų efektyvumo ex-ante analizę; rekomenduoja, kad kai tikimasi nedidelės naudos, Komisija turėtų paaiškinti savo išvados priežastį; pažymi, kad tikslinga įtraukti valstybes nares vertinant, ar turėtų būti įgyvendinama kuri nors priemonė;

| 34. | atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį gali atlikti draudimo bendrovės mažinant prekinio transporto eismo nelaimių skaičių; diferencijuotos priemokos – tai tinkamas būdas vežėjų įmonių motyvacijai pakelti, kad šios suteiktų aukštesnį prioritetą kelių eismo saugumui ir taip sumažintų eismo nelaimių skaičių; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį gali atlikti draudimo bendrovės mažinant prekinio transporto eismo nelaimių skaičių; diferencijuotos priemokos – tai tinkamas būdas vežėjų įmonių motyvacijai pakelti, kad šios suteiktų aukštesnį prioritetą kelių eismo saugumui ir taip sumažintų eismo nelaimių skaičių;

| 35. | apgailestauja, kad Trečiojoje kelių eismo saugumo veiksmų programoje konkrečiai nepabrėžiamos kelių eismo saugumo problemos tankiai apgyvendintose vietovėse, ir kad nepaminėti būdai, kuriais viešasis transportas gali prisidėti prie eismo nelaimių skaičiaus sumažinimo; yra įsitikinęs, kad dalijimasis pažangiausia praktika gali teikti daug galimybių miesto vietovėms visoje Europoje; ragina aktyviau imtis veiksmų siekiant platinti pažangiausios praktikos pavyzdžius ir intensyviau vykdyti mokslinius tyrimus; šiuo aspektu pabrėžia, kad bendrų kelių geometrijos, infrastruktūros projektavimo ir kelio ženklų standartų kūrimas labai prisideda prie kelių eismo saugumo; |
| --- | --- |

35.

apgailestauja, kad Trečiojoje kelių eismo saugumo veiksmų programoje konkrečiai nepabrėžiamos kelių eismo saugumo problemos tankiai apgyvendintose vietovėse, ir kad nepaminėti būdai, kuriais viešasis transportas gali prisidėti prie eismo nelaimių skaičiaus sumažinimo; yra įsitikinęs, kad dalijimasis pažangiausia praktika gali teikti daug galimybių miesto vietovėms visoje Europoje; ragina aktyviau imtis veiksmų siekiant platinti pažangiausios praktikos pavyzdžius ir intensyviau vykdyti mokslinius tyrimus; šiuo aspektu pabrėžia, kad bendrų kelių geometrijos, infrastruktūros projektavimo ir kelio ženklų standartų kūrimas labai prisideda prie kelių eismo saugumo;

| 36. | supranta, kad daugelio daug žadančių technologijų įdiegimas negali būti momentinis; todėl reikalauja, kad Komisija pasiūlytų prioritetinių sričių sąrašą, kuriose turi būti sutelkiamas dėmesys į technologinius tyrimus ir kelio žemėlapį jiems įgyvendinti; primygtinai reikalauja, kad tiek prioritetų sąrašas, tiek ir kelio žemėlapis būtų sukurti tik tada, kai yra atlikta išsami išlaidų–naudos analizė; prašo, kad šie prioritetiniai darbai apimtų trumpą, vidutinį ir ilgalaikį terminus ir būtų vientisai įtraukti į Veronos procesą; |
| --- | --- |

36.

supranta, kad daugelio daug žadančių technologijų įdiegimas negali būti momentinis; todėl reikalauja, kad Komisija pasiūlytų prioritetinių sričių sąrašą, kuriose turi būti sutelkiamas dėmesys į technologinius tyrimus ir kelio žemėlapį jiems įgyvendinti; primygtinai reikalauja, kad tiek prioritetų sąrašas, tiek ir kelio žemėlapis būtų sukurti tik tada, kai yra atlikta išsami išlaidų–naudos analizė; prašo, kad šie prioritetiniai darbai apimtų trumpą, vidutinį ir ilgalaikį terminus ir būtų vientisai įtraukti į Veronos procesą;

| 37. | mano, kad tokios technologijos kaip telematika ilgainiui suteiks galimybę beveik visiškai panaikinti tragiškas eismo nelaimes; todėl ragina atlikti intensyvius tyrimus ir visiems suinteresuotiems subjektams glaudžiai bendradarbiauti, siekiant skatinti greitą pačių perspektyviausių technologijų diegimą; |
| --- | --- |

37.

mano, kad tokios technologijos kaip telematika ilgainiui suteiks galimybę beveik visiškai panaikinti tragiškas eismo nelaimes; todėl ragina atlikti intensyvius tyrimus ir visiems suinteresuotiems subjektams glaudžiai bendradarbiauti, siekiant skatinti greitą pačių perspektyviausių technologijų diegimą;

| 38. | žino, kad daugelio naujų technologijų įdiegimas gali būti brangus ir kad naujų automobilių pirkėjai ne visuomet gali ar nori mokėti visą kainą, net jeigu socialinė ekonominė nauda būtų didesnė nei papildomos išlaidos už transporto priemonę; reikalauja, kad Komisija kartu su valstybėmis narėmis (kartu saugant vidaus rinkos funkcionavimą) nustatytų mokestinius ar kitus paskatinimus greitinti veiksmingų sprendimų įgyvendinimą ir skatinti jų įgyvendinimą per pertvarkytą ir išsamesnę EuroNCAP programą (Europos naujų mašinų įvertinimo programa); |
| --- | --- |

38.

žino, kad daugelio naujų technologijų įdiegimas gali būti brangus ir kad naujų automobilių pirkėjai ne visuomet gali ar nori mokėti visą kainą, net jeigu socialinė ekonominė nauda būtų didesnė nei papildomos išlaidos už transporto priemonę; reikalauja, kad Komisija kartu su valstybėmis narėmis (kartu saugant vidaus rinkos funkcionavimą) nustatytų mokestinius ar kitus paskatinimus greitinti veiksmingų sprendimų įgyvendinimą ir skatinti jų įgyvendinimą per pertvarkytą ir išsamesnę EuroNCAP programą (Europos naujų mašinų įvertinimo programa);

| 39. | mano, kad iš didelio technologijų pasirinkimo ypatingą dėmesį reikėtų skirti ir apsvarstyti šiuos sprendimus:






  — | užsisegti saugos diržus primenančias sistemas ir pažangias tvirtinimo sistemas. Pažymi, kad 95 proc. automobilių keleivių Švedijoje segi saugos diržus, o pusė visų žuvusiųjų saugos diržų nebuvo prisisegę; todėl remia privalomą užsisegti saugos diržus primenančių sistemų įrengimą vairuotojo sėdynėse visose naujose transporto priemonėse, atitinkamais atvejais darant išimtį visuomeniniam miesto transportui, ir tokių priminimo sistemų naudojimo išplėtimą, įrengiant jas keleivių sėdynėse; |
| --- | --- | --- |

39.

mano, kad iš didelio technologijų pasirinkimo ypatingą dėmesį reikėtų skirti ir apsvarstyti šiuos sprendimus:

—

užsisegti saugos diržus primenančias sistemas ir pažangias tvirtinimo sistemas. Pažymi, kad 95 proc. automobilių keleivių Švedijoje segi saugos diržus, o pusė visų žuvusiųjų saugos diržų nebuvo prisisegę; todėl remia privalomą užsisegti saugos diržus primenančių sistemų įrengimą vairuotojo sėdynėse visose naujose transporto priemonėse, atitinkamais atvejais darant išimtį visuomeniniam miesto transportui, ir tokių priminimo sistemų naudojimo išplėtimą, įrengiant jas keleivių sėdynėse;

| — | elektroninę stabilumo kontrolę (angl. ESC). Pažymi, kad visame pasaulyje atlikti moksliniai tyrimai vienbalsiai liudija, kad transporto priemonių stabilumo kontrolės sistemos, pvz., ESC (11), suteikia daug galimybių gelbėti gyvybes; pritaria tam, kad greitai, galbūt savanorišku susitarimu būtų įdiegtos ESC sistemos ir būtų kuriamas tarptautiniu mastu suderintas transporto priemonių stabilumo sistemų patikros testas; |
| --- | --- |

—

elektroninę stabilumo kontrolę (angl. ESC). Pažymi, kad visame pasaulyje atlikti moksliniai tyrimai vienbalsiai liudija, kad transporto priemonių stabilumo kontrolės sistemos, pvz., ESC (11), suteikia daug galimybių gelbėti gyvybes; pritaria tam, kad greitai, galbūt savanorišku susitarimu būtų įdiegtos ESC sistemos ir būtų kuriamas tarptautiniu mastu suderintas transporto priemonių stabilumo sistemų patikros testas;

| — | greičio ribojimo sistemas. Atkreipia dėmesį į galimybes, kurias teikia greičio mažinimo technologijos, teikiančios vairuotojui informaciją, greičio ribojimo sistemas su pasirinkimo galimybe, ir intelektines greičio adaptacijos sistemas (ISA), kurios, įdiegus jas kaip privalomą savaime įsijungiančią priemonę, galėtų maždaug 35 proc. sumažinti eismo nelaimių skaičių (12); ragina įdiegti automobiliuose greičio viršijimo signalizacijos sistemas ir galų gale ISA, jei nacionalinės valdžios institucijos mano, jog tai reikalinga; palankiai vertina bendrus techninius standartus ir veiksmus, kurių imamasi, kad visos Bendrijos greičio ribojimo duomenys būtų prieinami sudarant skaitmeninius žemėlapius; |
| --- | --- |

—

greičio ribojimo sistemas. Atkreipia dėmesį į galimybes, kurias teikia greičio mažinimo technologijos, teikiančios vairuotojui informaciją, greičio ribojimo sistemas su pasirinkimo galimybe, ir intelektines greičio adaptacijos sistemas (ISA), kurios, įdiegus jas kaip privalomą savaime įsijungiančią priemonę, galėtų maždaug 35 proc. sumažinti eismo nelaimių skaičių (12); ragina įdiegti automobiliuose greičio viršijimo signalizacijos sistemas ir galų gale ISA, jei nacionalinės valdžios institucijos mano, jog tai reikalinga; palankiai vertina bendrus techninius standartus ir veiksmus, kurių imamasi, kad visos Bendrijos greičio ribojimo duomenys būtų prieinami sudarant skaitmeninius žemėlapius;

| — | „Alcolocks“. Pažymi, kad kasmet įvyksta apie 10 000 su alkoholiu susijusių eismo nelaimių; primygtinai ragina Komisiją skatinti patikimų apsvaigusiems nuo alkoholio vairuotojams važiuoti neleidžiančių sistemų įdiegimą; mano, kad verta laikytis „žingsnis po žingsnio“ principo, pradedant perauklėjimo priemonėmis, taikomomis daugkartiniams pažeidėjams, savanoriškomis priemonėmis ir komerciniu transportu; |
| --- | --- |

—

„Alcolocks“. Pažymi, kad kasmet įvyksta apie 10 000 su alkoholiu susijusių eismo nelaimių; primygtinai ragina Komisiją skatinti patikimų apsvaigusiems nuo alkoholio vairuotojams važiuoti neleidžiančių sistemų įdiegimą; mano, kad verta laikytis „žingsnis po žingsnio“ principo, pradedant perauklėjimo priemonėmis, taikomomis daugkartiniams pažeidėjams, savanoriškomis priemonėmis ir komerciniu transportu;

| — | eCall. Primena, kad pagalbos skambučiai (eCall) gali smarkiai sumažinti mirčių skaičių, sužalojimų sunkumo laipsnį ir stresą įvykus eismo nelaimėms, jei pagalbos tarnybos reaguos greičiau; pritaria Veiksmų planui iki 2009 m. naujuose automobiliuose įdiegti pagalbos skambučių sistemas ir, jei pasirodys veiksminga išlaidų požiūriu, įgyvendinti šias priemones ir keleiviams bei pavojingiems kroviniams pervežti skirtose transporto priemonėse; |
| --- | --- |

—

eCall. Primena, kad pagalbos skambučiai (eCall) gali smarkiai sumažinti mirčių skaičių, sužalojimų sunkumo laipsnį ir stresą įvykus eismo nelaimėms, jei pagalbos tarnybos reaguos greičiau; pritaria Veiksmų planui iki 2009 m. naujuose automobiliuose įdiegti pagalbos skambučių sistemas ir, jei pasirodys veiksminga išlaidų požiūriu, įgyvendinti šias priemones ir keleiviams bei pavojingiems kroviniams pervežti skirtose transporto priemonėse;

| 40. | pritaria tam, kad būtų įdiegta peržiūrėta išsami EuroNCAP programa, stiprinant bendradarbiavimą su Komisija per papildomą finansinę paramą ir aktyvesnį dalyvavimą programoje; ragina EuroNCAL įdiegti kitas pasyviąsias saugumo priemones, pavyzdžiui, kaklo apsaugą nuo sužalojimo ir transporto priemonių suderinamumą susidūrus automobiliui su automobiliu; be to, pažymi, kad veikiančios saugumo sistemos turi vis dar daug neišbandytų galimybių, suteikiančių didelį potencialą gerinti kelių eismo saugumą, ir kad patys perspektyviausi sprendimai turi būti įtraukti į EuroNCAP procedūrą; |
| --- | --- |

40.

pritaria tam, kad būtų įdiegta peržiūrėta išsami EuroNCAP programa, stiprinant bendradarbiavimą su Komisija per papildomą finansinę paramą ir aktyvesnį dalyvavimą programoje; ragina EuroNCAL įdiegti kitas pasyviąsias saugumo priemones, pavyzdžiui, kaklo apsaugą nuo sužalojimo ir transporto priemonių suderinamumą susidūrus automobiliui su automobiliu; be to, pažymi, kad veikiančios saugumo sistemos turi vis dar daug neišbandytų galimybių, suteikiančių didelį potencialą gerinti kelių eismo saugumą, ir kad patys perspektyviausi sprendimai turi būti įtraukti į EuroNCAP procedūrą;

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

41.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 43 E, 2004 2 19, p. 250.

(2)  OL L 111 E, 2004 4 17, p. 75.

(3)  http://www.thinkroadsafety.gov.uk/

(4)  OL L 321, 2003 12 6, p. 15.

(5)  OL L 43, 2001 2 14, p. 31.

(6)  Komisijos skaičiavimais, policijai užtikrinus, kad būtų laikomasi greičio viršijimą, vairavimą išgėrus ribojančių ir prisisegti saugos diržus reikalaujančių taisyklių, vien tai padėtų išvengti 6 000 mirčių ir 14 000 sužalojimų atvejų iki 2010 m.

(7)  Tai rodo ir pavyzdys, kad per 2003 m. pradėjusios veikti Prancūzijos nacionalinės greičio apribojimų laikymosi užtikrinimo sistemos pirmuosius keturis veiklos mėnesius apie 25 proc. visų užfiksuotų pažeidimų buvo padarytą ne Prancūzijoje registruotomis transporto priemonėmis VERA 2 2004:1), tuo tarpu kai jos sudaro tik 25 proc. kelių eisme dalyvaujančių transporto priemonių.

(8)  2005 m. vasario 24 d. Tarybos pagrindų sprendimas 2005/214/JHA dėl finansinių baudų abipusio pripažinimo principo taikymo (OL L 76, 2005 3 22, p. 16.).

(9)  EUCARIS yra 2000 m. birželio 29 m. daugiašalės sutarties pagrindu sukurta sistema. Tai yra infrastruktūra, kuria naudodamosi dalyvaujančios valstybės narės gali atlikti paiešką kitų šalių duomenų bazėse, kuriose saugoma informacija apie vairuotojų pažymėjimus ir (arba) automobilius (www.eucaris.com).

RESPER yra Komisijos ir Tarybos kuriamas vairuotojų pažymėjimų tinklas, kuriame būtų dalijamasi informacija ir duomenimis apie visus Europos vairuotojų pažymėjimus.

(10)  OL C 83 E, 2004 4 2, p. 191.

(11)  JAV Nacionalinės greitkelių eismo saugumo administracijos atlikti tyrimai rodo, kad žuvusiųjų eismo nelaimėse, kuriose dalyvauja vienas automobilis, skaičių galima būtų sumažinti 30%, jei visuose automobiliuose būtų imontuota ESC.

(12)  Intelektinės transporto sistemos ir kelių eismo saugumas (Intelligent Transportation Systems and Road Safety, ETSC 1999).

P6_TA(2005)0367

Nepalas

Europos Parlamento rezoliucija dėl Nepalo

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. vasario 24 d. rezoliuciją dėl Nepalo (1), kurioje jis pasmerkė karaliaus įvykdytą perversmą ir ragino karalių Gyanendra atšaukti nepaprastąją padėtį, grąžinti Parlamentui įgaliojimus ir atkurti demokratines institucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. vasario 24 d. rezoliuciją dėl Nepalo (1), kurioje jis pasmerkė karaliaus įvykdytą perversmą ir ragino karalių Gyanendra atšaukti nepaprastąją padėtį, grąžinti Parlamentui įgaliojimus ir atkurti demokratines institucijas,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 6 d. pirmininkaujančios valstybės narės deklaraciją Europos Sąjungos vardu, kurioje palankiai vertinamas Nepalo komunistų partijos (Maoistų) (NKP (M)) vadovo Prachanda pareiškimas dėl paliaubų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 6 d. pirmininkaujančios valstybės narės deklaraciją Europos Sąjungos vardu, kurioje palankiai vertinamas Nepalo komunistų partijos (Maoistų) (NKP (M)) vadovo Prachanda pareiškimas dėl paliaubų,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus specialiojo patarėjo Lakhar Brahimi 2005 m. liepos mėn. vizitą į Nepalą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus specialiojo patarėjo Lakhar Brahimi 2005 m. liepos mėn. vizitą į Nepalą,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 4–6 d. planuojamą ES Troikos vizitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 4–6 d. planuojamą ES Troikos vizitą,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2005 m. vasario 1 d. karalius Gyanendra nekonstituciniu aktu atleido vyriausybę, perėmė tiesioginę valdžią ir paskelbė nepaprastąją padėtį, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2005 m. vasario 1 d. karalius Gyanendra nekonstituciniu aktu atleido vyriausybę, perėmė tiesioginę valdžią ir paskelbė nepaprastąją padėtį,

| B. | kadangi po karaliaus įvykdyto perversmo Nepale pagausėjo smurto ir nėra išrinktosios vyriausybės, Karališkosios Nepalo armijos valdžia yra nekontroliuojama, |
| --- | --- |

B.

kadangi po karaliaus įvykdyto perversmo Nepale pagausėjo smurto ir nėra išrinktosios vyriausybės, Karališkosios Nepalo armijos valdžia yra nekontroliuojama,

| C. | kadangi karaliaus įvykdytas perversmas sustiprino maoistų sukilėlių grupuočių, kurioms priklauso maždaug 15 000 kovotojų ir kurios kontroliuoja daug Nepalo sričių, padėtį, |
| --- | --- |

C.

kadangi karaliaus įvykdytas perversmas sustiprino maoistų sukilėlių grupuočių, kurioms priklauso maždaug 15 000 kovotojų ir kurios kontroliuoja daug Nepalo sričių, padėtį,

| D. | kadangi septynių partijų aljansas, vienijantis pagrindines politines partijas, kurios paleistame 205 narių parlamente dalijosi daugiau kaip 190 vietų, ragina atkurti 1999 m. veikusius Atstovų Rūmus ir derėtis su maoistais dėl taikos, |
| --- | --- |

D.

kadangi septynių partijų aljansas, vienijantis pagrindines politines partijas, kurios paleistame 205 narių parlamente dalijosi daugiau kaip 190 vietų, ragina atkurti 1999 m. veikusius Atstovų Rūmus ir derėtis su maoistais dėl taikos,

| E. | kadangi gegužės mėnesį Niu Delyje įvyko partijų atstovų susitikimai ir kadangi 2005 m. rugpjūčio mėnesį septynių partijų aljansas sutarė sudaryti bendrą formalių derybų grupę, |
| --- | --- |

E.

kadangi gegužės mėnesį Niu Delyje įvyko partijų atstovų susitikimai ir kadangi 2005 m. rugpjūčio mėnesį septynių partijų aljansas sutarė sudaryti bendrą formalių derybų grupę,

| F. | kadangi neseniai Katmandu vykęs 30 000 žmonių mitingas už taiką ragino baigti užsitęsusį konfliktą, per kurį žuvo apie 12 000 žmonių, |
| --- | --- |

F.

kadangi neseniai Katmandu vykęs 30 000 žmonių mitingas už taiką ragino baigti užsitęsusį konfliktą, per kurį žuvo apie 12 000 žmonių,

| G. | kadangi Nepalas, turintis 23 mln. gyventojų, yra viena iš skurdžiausių ir mažiausiai išsivysčiusių pasaulio valstybių, kurioje 42 proc. gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos, 80 proc. gyvena kaimo vietovėse ir 47 proc. yra bedarbiai, |
| --- | --- |

G.

kadangi Nepalas, turintis 23 mln. gyventojų, yra viena iš skurdžiausių ir mažiausiai išsivysčiusių pasaulio valstybių, kurioje 42 proc. gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos, 80 proc. gyvena kaimo vietovėse ir 47 proc. yra bedarbiai,

| H. | kadangi ir toliau nepaisoma pagrindinių žmogaus teisių, pvz., persekiojami demokratinių partijų lyderiai, įkalinami politiniai ir žmogaus teisių aktyvistai, per demokratijos šalininkų demonstracijas sulaikyta 140 žurnalistų ir varžoma profesinių sąjungų veikėjų saviraiškos laisvė, |
| --- | --- |

H.

kadangi ir toliau nepaisoma pagrindinių žmogaus teisių, pvz., persekiojami demokratinių partijų lyderiai, įkalinami politiniai ir žmogaus teisių aktyvistai, per demokratijos šalininkų demonstracijas sulaikyta 140 žurnalistų ir varžoma profesinių sąjungų veikėjų saviraiškos laisvė,

| I. | kadangi toliau cenzūruojama žiniasklaida ir rimtai pažeidinėjamos žmogaus teisės, įskaitant kankinimų atvejus, įkalinimą, perkėlimus į kitą šalies vietą, pagrobimus ir policijos, Karališkosios Nepalo armijos bei maoistų maištininkų vykdomas neteisėtas žmonių žudynes, ir vis dar suimta daugybė politinių ir žmogaus teisių aktyvistų, žurnalistų ir profesinių sąjungų veikėjų, |
| --- | --- |

I.

kadangi toliau cenzūruojama žiniasklaida ir rimtai pažeidinėjamos žmogaus teisės, įskaitant kankinimų atvejus, įkalinimą, perkėlimus į kitą šalies vietą, pagrobimus ir policijos, Karališkosios Nepalo armijos bei maoistų maištininkų vykdomas neteisėtas žmonių žudynes, ir vis dar suimta daugybė politinių ir žmogaus teisių aktyvistų, žurnalistų ir profesinių sąjungų veikėjų,

| J. | kadangi Nepale daugiausia iš visų pasaulio šalių užregistruota „dingusiųjų be žinios“ ir labai paplitęs reiškinys yra nebaudžiamumas; kadangi, daugėjant šalies viduje iš vienos vietos į kitą perkeliamų žmonių, didėja humanitarinės krizės grėsmė, |
| --- | --- |

J.

kadangi Nepale daugiausia iš visų pasaulio šalių užregistruota „dingusiųjų be žinios“ ir labai paplitęs reiškinys yra nebaudžiamumas; kadangi, daugėjant šalies viduje iš vienos vietos į kitą perkeliamų žmonių, didėja humanitarinės krizės grėsmė,

| K. | kadangi visos konflikte dalyvaujančios šalys nuolat pažeidinėja svarbiausias vaikų teises, |
| --- | --- |

K.

kadangi visos konflikte dalyvaujančios šalys nuolat pažeidinėja svarbiausias vaikų teises,

| L. | kadangi ES smerkia Nepalo maoistų sukilėlius dėl to, kad jie siunčia vaikus kariauti, |
| --- | --- |

L.

kadangi ES smerkia Nepalo maoistų sukilėlius dėl to, kad jie siunčia vaikus kariauti,

| 1. | palankiai vertina NKP(M) pareiškimą dėl paliaubų ir pirmąsias septynių partijų aljanso pastangas pradėti spręsti ginkluotą konfliktą politinėmis priemonėmis; ragina neribotam laikui pratęsti maoistų paskelbtas paliaubas, taip pat ragina karalių Gyanendra savo ruožtu prisidėti prie paliaubų ir dalyvauti konstruktyviose derybose su politinėmis grupėmis, tarp jų ir su maoistų sukilėliais, siekiant Nepale atkurti demokratinius procesus; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina NKP(M) pareiškimą dėl paliaubų ir pirmąsias septynių partijų aljanso pastangas pradėti spręsti ginkluotą konfliktą politinėmis priemonėmis; ragina neribotam laikui pratęsti maoistų paskelbtas paliaubas, taip pat ragina karalių Gyanendra savo ruožtu prisidėti prie paliaubų ir dalyvauti konstruktyviose derybose su politinėmis grupėmis, tarp jų ir su maoistų sukilėliais, siekiant Nepale atkurti demokratinius procesus;

| 2. | ragina Nepalo valdžios institucijas skubiai rengtis artėjančiam Troikos vizitui; prašo jas per šiuos susitikimus bendradarbiauti siekiant sudaryti galimybes vaisingai diskusijai, kad vadovaujant ir skatinant tarptautinei bendruomenei būtų galima tęsti taikos procesą ir atkurti demokratiją; |
| --- | --- |

2.

ragina Nepalo valdžios institucijas skubiai rengtis artėjančiam Troikos vizitui; prašo jas per šiuos susitikimus bendradarbiauti siekiant sudaryti galimybes vaisingai diskusijai, kad vadovaujant ir skatinant tarptautinei bendruomenei būtų galima tęsti taikos procesą ir atkurti demokratiją;

| 3. | ragina karalių Gyanendra užtikrinti visišką parlamentinių demokratinių valdžios institucijų suverenumą; |
| --- | --- |

3.

ragina karalių Gyanendra užtikrinti visišką parlamentinių demokratinių valdžios institucijų suverenumą;

| 4. | prašo tarptautinę bendruomenę įkurti iš pagrindinių Nepalo partnerių ir tarptautinių organizacijų (ES, JAV, Indija ir JT) sudarytą Kontaktinę grupę, kuri koordinuotų tarptautinius su Nepalu susijusius veiksmus; siūlo Europos Parlamentui paskirti specialų pranešėją padėties raidai stebėti; |
| --- | --- |

4.

prašo tarptautinę bendruomenę įkurti iš pagrindinių Nepalo partnerių ir tarptautinių organizacijų (ES, JAV, Indija ir JT) sudarytą Kontaktinę grupę, kuri koordinuotų tarptautinius su Nepalu susijusius veiksmus; siūlo Europos Parlamentui paskirti specialų pranešėją padėties raidai stebėti;

| 5. | palankiai vertina JT iniciatyvą, pasitelkus specialųjį pranešėją ir JT tarnybą žmogaus teisių klausimams Nepale spręsti, atidžiai stebėti žmogaus teisių padėtį Nepale; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina JT iniciatyvą, pasitelkus specialųjį pranešėją ir JT tarnybą žmogaus teisių klausimams Nepale spręsti, atidžiai stebėti žmogaus teisių padėtį Nepale;

| 6. | ragina Kontaktinę pagrindinių partnerių grupę organizuoti tęstinių 2002 m. Londono tarptautinės konferencijos priemonių, kuriomis būtų nustatyti pricipai ir vertybės, reikalingi taikos procesui Nepale sustiprinti ir pagrindiniams tarptautinės bendrijos veikėjams, tarp jų ir karaliui Gyanendra, maoistų sukilėlių grupuotėms ir pagrindinėms politinėms partijoms suvienyti; |
| --- | --- |

6.

ragina Kontaktinę pagrindinių partnerių grupę organizuoti tęstinių 2002 m. Londono tarptautinės konferencijos priemonių, kuriomis būtų nustatyti pricipai ir vertybės, reikalingi taikos procesui Nepale sustiprinti ir pagrindiniams tarptautinės bendrijos veikėjams, tarp jų ir karaliui Gyanendra, maoistų sukilėlių grupuotėms ir pagrindinėms politinėms partijoms suvienyti;

| 7. | ragina Tarybą ir valstybes nares ir toliau atidėti karinės pagalbos teikimą; reikalauja tikrinti visą į Nepalą siunčiamą pagalbą ir taikyti griežtas sankcijas siekiant toliau daryti spaudimą karaliaus vyriausybei, kad ji atkurtų demokratinį valdymą ir išnaudotų visas taikos derybų galimybes; |
| --- | --- |

7.

ragina Tarybą ir valstybes nares ir toliau atidėti karinės pagalbos teikimą; reikalauja tikrinti visą į Nepalą siunčiamą pagalbą ir taikyti griežtas sankcijas siekiant toliau daryti spaudimą karaliaus vyriausybei, kad ji atkurtų demokratinį valdymą ir išnaudotų visas taikos derybų galimybes;

| 8. | ragina Komisiją ir valstybių narių administracijas kruopščiai peržiūrėti visą Nepalo vystymuisi skiriamą pagalbą ir užtikrinti, kad ji būtų naudojama pagal pirminę paskirtį skurdui mažinti ir konflikto šalyje priežastims šalinti; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją ir valstybių narių administracijas kruopščiai peržiūrėti visą Nepalo vystymuisi skiriamą pagalbą ir užtikrinti, kad ji būtų naudojama pagal pirminę paskirtį skurdui mažinti ir konflikto šalyje priežastims šalinti;

| 9. | atkreipia dėmesį, kad 2006 m. balandžio mėn. vyks savivaldybių rinkimai; ragina tuo pat metu rengti parlamento rinkimus; ragina ES siųsti rinkimų stebėjimo delegacijas šiems rinkimams stebėti; ragina visas politines partijas rengtis aktyviai dalyvauti rinkimuose; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį, kad 2006 m. balandžio mėn. vyks savivaldybių rinkimai; ragina tuo pat metu rengti parlamento rinkimus; ragina ES siųsti rinkimų stebėjimo delegacijas šiems rinkimams stebėti; ragina visas politines partijas rengtis aktyviai dalyvauti rinkimuose;

| 10. | griežtai smerkia visas bet kurios konflikto šalies smurto apraiškas ir ragina Karališkąją Nepalo armiją jokiais atvejais nenaudoti prievartos; pabrėžia, kad Nepale būtina remti pagrindines žmogaus teises ir laisves, ir todėl reikalauja, kad, siekiant sustabdyti pažeidinėjimus, karalius ir maoistai pasirašytų susitarimus dėl žmogaus teisių, kad būtų nutraukti jų pažeidinėjimai; |
| --- | --- |

10.

griežtai smerkia visas bet kurios konflikto šalies smurto apraiškas ir ragina Karališkąją Nepalo armiją jokiais atvejais nenaudoti prievartos; pabrėžia, kad Nepale būtina remti pagrindines žmogaus teises ir laisves, ir todėl reikalauja, kad, siekiant sustabdyti pažeidinėjimus, karalius ir maoistai pasirašytų susitarimus dėl žmogaus teisių, kad būtų nutraukti jų pažeidinėjimai;

| 11. | atkreipia dėmesį, kad buvo paleisti kai kurie politiniai kaliniai, tačiau vis dar labai nerimauja, kad kiti politiniai lyderiai, studentai ir žmogaus teisių aktyvistai iki šiol laikomi kalėjimuose; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį, kad buvo paleisti kai kurie politiniai kaliniai, tačiau vis dar labai nerimauja, kad kiti politiniai lyderiai, studentai ir žmogaus teisių aktyvistai iki šiol laikomi kalėjimuose;

| 12. | pabrėžia, kad nedelsiant būtina nutraukti bet kokį žiniasklaidos laisvės suvaržymą ir išlaisvinti visus iki šiol įkalintus politinius kalinius arba jiems pateikti kaltinimus; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad nedelsiant būtina nutraukti bet kokį žiniasklaidos laisvės suvaržymą ir išlaisvinti visus iki šiol įkalintus politinius kalinius arba jiems pateikti kaltinimus;

| 13. | prašo karalių paskelbti 30 000 Kapilvastu kaimo gyventojų, dėl smurtinio konflikto perkeltų į kitą šalies vietą, reabilitaciją; |
| --- | --- |

13.

prašo karalių paskelbti 30 000 Kapilvastu kaimo gyventojų, dėl smurtinio konflikto perkeltų į kitą šalies vietą, reabilitaciją;

| 14. | dar kartą primygtinai ragina Nepalo vyriausybę vėl įsteigti Katmandu Tibeto pabėgėlių aprūpinimo tarnybą ir leisti Dalai Lamos atstovų tarnybai, kaip Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių komisaro partnerei, teikti būtiniausią pagalbą Tibeto pabėgėliams; |
| --- | --- |

14.

dar kartą primygtinai ragina Nepalo vyriausybę vėl įsteigti Katmandu Tibeto pabėgėlių aprūpinimo tarnybą ir leisti Dalai Lamos atstovų tarnybai, kaip Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių komisaro partnerei, teikti būtiniausią pagalbą Tibeto pabėgėliams;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, karaliui Gyanendra, Indijos vyriausybei ir kitoms Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacijos (PARBA) valstybėms narėms, JT Generaliniam Sekretoriui ir JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, karaliui Gyanendra, Indijos vyriausybei ir kitoms Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacijos (PARBA) valstybėms narėms, JT Generaliniam Sekretoriui ir JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0058.

P6_TA(2005)0368

Tunisas

Europos Parlamento rezoliucija dėl Tuniso

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių asociacijos susitarimą, kurį pasirašė EB ir Tunisas (1), ypač į šio susitarimo 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių asociacijos susitarimą, kurį pasirašė EB ir Tunisas (1), ypač į šio susitarimo 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2002, 2003 ir 2004 m. JT vystymosi programos ataskaitas apie pokyčius žmogaus teisių srityje arabų pasaulyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002, 2003 ir 2004 m. JT vystymosi programos ataskaitas apie pokyčius žmogaus teisių srityje arabų pasaulyje,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 21 d. Komisijos komunikatą „Naujas impulsas ES veiksmams žmogaus teisių ir demokratizacijos srityse bendradarbiaujant su Viduržemio jūros regiono valstybėmis partnerėmis“ (KOM(2003)0294), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 21 d. Komisijos komunikatą „Naujas impulsas ES veiksmams žmogaus teisių ir demokratizacijos srityse bendradarbiaujant su Viduržemio jūros regiono valstybėmis partnerėmis“ (KOM(2003)0294),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatą „Dešimties metų Europos ir Viduržemio jūros valstybių regiono partnerystės jubiliejus: Darbo programa artimiausių penkerių metų problemoms spręsti“ (KOM(2005)0139), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatą „Dešimties metų Europos ir Viduržemio jūros valstybių regiono partnerystės jubiliejus: Darbo programa artimiausių penkerių metų problemoms spręsti“ (KOM(2005)0139),

| — | atsižvelgdamas į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių Parlamentinės asamblėjos rezoliuciją, priimtą 2005 m. kovo 15 d. Kaire (Egiptas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių Parlamentinės asamblėjos rezoliuciją, priimtą 2005 m. kovo 15 d. Kaire (Egiptas),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento Pirmininko pareiškimą dėl Tuniso žmogaus teisių apsaugos lygos (TŽTL) kongreso posėdžio atšaukimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento Pirmininko pareiškimą dėl Tuniso žmogaus teisių apsaugos lygos (TŽTL) kongreso posėdžio atšaukimo,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 13 d. ES pirmininkaujančios valstybės narės pareiškimą dėl TŽTL veiklai keliamų kliūčių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 13 d. ES pirmininkaujančios valstybės narės pareiškimą dėl TŽTL veiklai keliamų kliūčių,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės tikslas kaip tik ir yra remiantis žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir demokratijos principais sukurti taikos ir stabilumo zoną, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės tikslas kaip tik ir yra remiantis žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir demokratijos principais sukurti taikos ir stabilumo zoną,

| B. | kadangi Europos Sąjungos kaimynystės politikos pagrindą sudaro abiejų kaimynių pripažįstamų bendrų vertybių, tokių kaip demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms, puoselėjimas, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjungos kaimynystės politikos pagrindą sudaro abiejų kaimynių pripažįstamų bendrų vertybių, tokių kaip demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms, puoselėjimas,

| C. | kadangi Tunisas ir Europos Sąjunga kartu sukūrė veiksmų planą, kuriame pirmenybė teikiama reformoms, užtikrinančioms demokratiją bei teisinę valstybę ir ypač žodžio, nuomonės, asociacijų ir susirinkimų laisves, |
| --- | --- |

C.

kadangi Tunisas ir Europos Sąjunga kartu sukūrė veiksmų planą, kuriame pirmenybė teikiama reformoms, užtikrinančioms demokratiją bei teisinę valstybę ir ypač žodžio, nuomonės, asociacijų ir susirinkimų laisves,

| D. | kadangi neseniai Tunise lankėsi Europos Parlamento delegacija, atsakinga už santykius su Magribo šalimis, kurios tikslas buvo stiprinti parlamentinius santykius tarp Tuniso ir Europos Sąjungos, |
| --- | --- |

D.

kadangi neseniai Tunise lankėsi Europos Parlamento delegacija, atsakinga už santykius su Magribo šalimis, kurios tikslas buvo stiprinti parlamentinius santykius tarp Tuniso ir Europos Sąjungos,

| E. | kadangi Tunisas vienareikšmiškai yra viena labiausiai išsivysčiusių regiono valstybių ekonominės, socialinės ir sveikatos apsaugos politikos srityje, o taip pat labai anksti pripažino moterų ir vyrų lygybės principą bei pasaulietinį valstybės pobūdį, |
| --- | --- |

E.

kadangi Tunisas vienareikšmiškai yra viena labiausiai išsivysčiusių regiono valstybių ekonominės, socialinės ir sveikatos apsaugos politikos srityje, o taip pat labai anksti pripažino moterų ir vyrų lygybės principą bei pasaulietinį valstybės pobūdį,

| F. | būdamas labai susirūpinęs dėl to, kad 2005 m. rugsėjo 5 d. buvo atšauktas TŽTL kongresas, kurį buvo numatyta surengti 2005 m. rugsėjo 9–11 d. Tunise, |
| --- | --- |

F.

būdamas labai susirūpinęs dėl to, kad 2005 m. rugsėjo 5 d. buvo atšauktas TŽTL kongresas, kurį buvo numatyta surengti 2005 m. rugsėjo 9–11 d. Tunise,

| G. | kadangi Tunisas, būdamas pirmąja Viduržemio jūros regiono valstybe, pasirašiusia asociacijos susitarimą su EB, atlieka pagrindinį vaidmenį Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių integracijos procese, |
| --- | --- |

G.

kadangi Tunisas, būdamas pirmąja Viduržemio jūros regiono valstybe, pasirašiusia asociacijos susitarimą su EB, atlieka pagrindinį vaidmenį Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių integracijos procese,

| H. | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo rekomendacijas dėl nuomonės ir žodžio laisvės skatinimo ir apsaugos, |
| --- | --- |

H.

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo rekomendacijas dėl nuomonės ir žodžio laisvės skatinimo ir apsaugos,

| 1. | džiaugiasi pasiekus žymią ekonominę ir socialinę pažangą Tunise, įskaitant švietimo ir profesinio mokymo, sveikatos ir socialinės apsaugos srityse, ir išreiškia norą, kad tuo pat metu pažanga būtų pastebima demokratijos stipinimo, teisinės valstybės principo taikymo ir žmogaus teisių srityse, ypač žodžio laisvės, susivienijimų laisvės ir teismų nepriklausomumo srityse, kurios yra Barselonos proceso teisyno dalis; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi pasiekus žymią ekonominę ir socialinę pažangą Tunise, įskaitant švietimo ir profesinio mokymo, sveikatos ir socialinės apsaugos srityse, ir išreiškia norą, kad tuo pat metu pažanga būtų pastebima demokratijos stipinimo, teisinės valstybės principo taikymo ir žmogaus teisių srityse, ypač žodžio laisvės, susivienijimų laisvės ir teismų nepriklausomumo srityse, kurios yra Barselonos proceso teisyno dalis;

| 2. | pageidauja, kad politinis ES ir Tuniso dialogas pagal Asociacijos susitarimą ir toliau būtų pirmenybinė priemonė skatinant žmogaus teises ir gerinant padėtį šioje srityje; |
| --- | --- |

2.

pageidauja, kad politinis ES ir Tuniso dialogas pagal Asociacijos susitarimą ir toliau būtų pirmenybinė priemonė skatinant žmogaus teises ir gerinant padėtį šioje srityje;

| 3. | išreiškia susirūpinimą dėl Mohammed Abbou bylos ir ragina nedelsiant jį paleisti; |
| --- | --- |

3.

išreiškia susirūpinimą dėl Mohammed Abbou bylos ir ragina nedelsiant jį paleisti;

| 4. | prašo Tuniso valdžios institucijų pateikti visų reikiamų paaiškinimų dėl Zarzis miesto internautų; |
| --- | --- |

4.

prašo Tuniso valdžios institucijų pateikti visų reikiamų paaiškinimų dėl Zarzis miesto internautų;

| 5. | ragina Tuniso valdžios institucijas leisti TŽTL, Tuniso žurnalistų profesinei sąjungai ir Tuniso teisėjų asociacijai nekliudomai dirbti savo darbą ir rengti suvažiavimus; |
| --- | --- |

5.

ragina Tuniso valdžios institucijas leisti TŽTL, Tuniso žurnalistų profesinei sąjungai ir Tuniso teisėjų asociacijai nekliudomai dirbti savo darbą ir rengti suvažiavimus;

| 6. | išreiškia susirūpinimą dėl trūkstamos pažangos skiriant ES lėšų TŽTL projektams, taip pat IMED (Viduržemio jūros instituto) ir AFTURD (Tuniso moterų tyrimų ir plėtros asociacijos) projektams, susijusiems su teigiamą poveikį pilietėms ir lygioms lyčių galimybėms Magribo šalyse turinčiais veiksmais, taip pat viskam, kas susiję su „Sveikata pietuose“ projektu, ir Tuniso teisminės sistemos modernizavimo projektams finansuoti; |
| --- | --- |

6.

išreiškia susirūpinimą dėl trūkstamos pažangos skiriant ES lėšų TŽTL projektams, taip pat IMED (Viduržemio jūros instituto) ir AFTURD (Tuniso moterų tyrimų ir plėtros asociacijos) projektams, susijusiems su teigiamą poveikį pilietėms ir lygioms lyčių galimybėms Magribo šalyse turinčiais veiksmais, taip pat viskam, kas susiję su „Sveikata pietuose“ projektu, ir Tuniso teisminės sistemos modernizavimo projektams finansuoti;

| 7. | ragina Tuniso vyriausybę nedelsiant leisti naudotis ES lėšomis, skirtomis pirmiau minėtiems projektams, ir kuo greičiau susitarti dėl teisminės sistemos modernizavimo projekto; |
| --- | --- |

7.

ragina Tuniso vyriausybę nedelsiant leisti naudotis ES lėšomis, skirtomis pirmiau minėtiems projektams, ir kuo greičiau susitarti dėl teisminės sistemos modernizavimo projekto;

| 8. | ragina Tarybą ir Komisiją imtis veiksmų gerinant MEDA programos ir Europos iniciatyvos už demokratiją ir žmogaus teises projektų valdymą ir primygtinai ragina Komisiją parengti atitinkamas priemones, kurių bus galima imtis, jei nebus pastebėta jokių teigiamų pokyčių leidžiant naudoti ES lėšas; |
| --- | --- |

8.

ragina Tarybą ir Komisiją imtis veiksmų gerinant MEDA programos ir Europos iniciatyvos už demokratiją ir žmogaus teises projektų valdymą ir primygtinai ragina Komisiją parengti atitinkamas priemones, kurių bus galima imtis, jei nebus pastebėta jokių teigiamų pokyčių leidžiant naudoti ES lėšas;

| 9. | primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją stiprinti abipusiu supratimu ir pagarba pagrįstą politinį dialogą su Tunisu, kurio tikslas skatinti demokratiją, pagarbos žmogaus teisėms, teisinės valstybės, gero valdymo principų taikymą, raginant, kad sukurtas ES ir Tuniso žmogaus teisių pakomitetis visapusiškai veiktų, kad būtų galima kartu diskutuoti apie žmogaus teisių padėtį, ypač apie atskirus atvejus; |
| --- | --- |

9.

primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją stiprinti abipusiu supratimu ir pagarba pagrįstą politinį dialogą su Tunisu, kurio tikslas skatinti demokratiją, pagarbos žmogaus teisėms, teisinės valstybės, gero valdymo principų taikymą, raginant, kad sukurtas ES ir Tuniso žmogaus teisių pakomitetis visapusiškai veiktų, kad būtų galima kartu diskutuoti apie žmogaus teisių padėtį, ypač apie atskirus atvejus;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Tuniso vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Tuniso vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  OL L 97, 1998 3 30, p. 2.

P6_TA(2005)0369

Voivodina

Europos Parlamento rezoliucija dėl daugiatautės Voivodinos bendruomenės apsaugos

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2004 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl mažumų persekiojimo Voivodinoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2004 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl mažumų persekiojimo Voivodinoje (1),

| — | atsižvelgdamas į savo ad hoc delegacijos Voivodinoje ir Belgrade 2005 m. kovo 2 d. pranešimą dėl faktų nustatymo misijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ad hoc delegacijos Voivodinoje ir Belgrade 2005 m. kovo 2 d. pranešimą dėl faktų nustatymo misijos,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatą dėl Serbijos ir Juodkalnijos pasirengimo derėtis dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo su Europos Sąjunga (KOM(2005)0476), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatą dėl Serbijos ir Juodkalnijos pasirengimo derėtis dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo su Europos Sąjunga (KOM(2005)0476),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės deda daug pastangų siekdamos skatinti demokratizaciją ir pagarbą žmogaus bei mažumų teisėms Serbijos Respublikoje bei Serbijos ir Juodkalnijos Valstybių Sąjungoje, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės deda daug pastangų siekdamos skatinti demokratizaciją ir pagarbą žmogaus bei mažumų teisėms Serbijos Respublikoje bei Serbijos ir Juodkalnijos Valstybių Sąjungoje,

| B. | kadangi politinių jėgų ir pilietinės visuomenės atstovai nuolat praneša apie žmogaus ir mažumų teisių pažeidimus, įskaitant persekiojimą ir fizinį smurtą prieš ne serbų tautybės Serbijos gyventojus bei grasinimus vengrų kilmės politikos veikėjams, |
| --- | --- |

B.

kadangi politinių jėgų ir pilietinės visuomenės atstovai nuolat praneša apie žmogaus ir mažumų teisių pažeidimus, įskaitant persekiojimą ir fizinį smurtą prieš ne serbų tautybės Serbijos gyventojus bei grasinimus vengrų kilmės politikos veikėjams,

| C. | kadangi per pastaruosius metus Serbijos centrinės ir vietos valdžios institucijos nesugebėjo pagerinti pagrindinių žmogaus ir mažumų teisių padėties ar užtikrinti, kad smurto ir persekiojimų kaltininkai būtų nubausti, |
| --- | --- |

C.

kadangi per pastaruosius metus Serbijos centrinės ir vietos valdžios institucijos nesugebėjo pagerinti pagrindinių žmogaus ir mažumų teisių padėties ar užtikrinti, kad smurto ir persekiojimų kaltininkai būtų nubausti,

| D. | kadangi 2004 m. rugsėjo 16 d. EP rezoliucija ir faktų nustatymo misija teigiamai paveikė padėtį Voivodinoje, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2004 m. rugsėjo 16 d. EP rezoliucija ir faktų nustatymo misija teigiamai paveikė padėtį Voivodinoje,

| E. | kadangi nebuvo pasiekta tikros pažangos siekiant pakeisti Voivodinos tautinių ir nacionalinių mažumų gyvenimo sąlygų blogėjimo tendencijos, keliančios grėsmę jų ateičiai regione, siekiant sudaryti joms didesnes galimybes dalyvauti švietimo sistemoje, būti atstovaujamoms viešojo administravimo ir teisminės valdžios institucijose bei policijos pajėgose nei siekiant užtikrinti vienodas teises kreiptis į teismą ir į teisinės valstybės principais grindžiamos valstybės institucijas, taip pat vienodą požiūrį šiuose teismuose ir institucijose, |
| --- | --- |

E.

kadangi nebuvo pasiekta tikros pažangos siekiant pakeisti Voivodinos tautinių ir nacionalinių mažumų gyvenimo sąlygų blogėjimo tendencijos, keliančios grėsmę jų ateičiai regione, siekiant sudaryti joms didesnes galimybes dalyvauti švietimo sistemoje, būti atstovaujamoms viešojo administravimo ir teisminės valdžios institucijose bei policijos pajėgose nei siekiant užtikrinti vienodas teises kreiptis į teismą ir į teisinės valstybės principais grindžiamos valstybės institucijas, taip pat vienodą požiūrį šiuose teismuose ir institucijose,

| F. | kadangi Serbijos vyriausybė nesudarė už atskirus tautinio persekiojimo atvejus ir etninius santykius apskritai atsakingų komitetų, priešingai negu teigiama 2004 m. rugsėjo mėn. Prezidento V. Kostunicos pranešimuose, |
| --- | --- |

F.

kadangi Serbijos vyriausybė nesudarė už atskirus tautinio persekiojimo atvejus ir etninius santykius apskritai atsakingų komitetų, priešingai negu teigiama 2004 m. rugsėjo mėn. Prezidento V. Kostunicos pranešimuose,

| G. | kadangi viena iš pažangos integruojantis į Europos Sąjungą sąlygų yra ta, kad Serbijos ir Juodkalnijos Valstybių Sąjunga privalo laikytis Europos žmogaus teisių konvencijų ir visiškai jas įgyvendinti, |
| --- | --- |

G.

kadangi viena iš pažangos integruojantis į Europos Sąjungą sąlygų yra ta, kad Serbijos ir Juodkalnijos Valstybių Sąjunga privalo laikytis Europos žmogaus teisių konvencijų ir visiškai jas įgyvendinti,

| 1. | yra labai susirūpinęs dėl dažnų žmogaus teisių pažeidimų ir teisės bei tvarkos trūkumo Voivodinos provincijoje; |
| --- | --- |

1.

yra labai susirūpinęs dėl dažnų žmogaus teisių pažeidimų ir teisės bei tvarkos trūkumo Voivodinos provincijoje;

| 2. | ragina Serbijos Respublikos bei Serbijos ir Juodkalnijos Valstybių Sąjungos valdžios pripažinti šiuos smurto veiksmus nusikalstamais pagal galiojančius įstatymus ir atkakliai tvirtina, jog būtina imtis skubių veiksmingų priemonių, kad ateityje tokie nusikaltimai neliktų neištirti ir jiems būtų užkirstas kelias; |
| --- | --- |

2.

ragina Serbijos Respublikos bei Serbijos ir Juodkalnijos Valstybių Sąjungos valdžios pripažinti šiuos smurto veiksmus nusikalstamais pagal galiojančius įstatymus ir atkakliai tvirtina, jog būtina imtis skubių veiksmingų priemonių, kad ateityje tokie nusikaltimai neliktų neištirti ir jiems būtų užkirstas kelias;

| 3. | ketina toliau stebėti padėtį Voivodinoje, ypač atsižvelgiant į Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo turinį ir principus, o šios procedūros metu reikalauja rengti nuolatines konsultacijas su Komisija ir Taryba; |
| --- | --- |

3.

ketina toliau stebėti padėtį Voivodinoje, ypač atsižvelgiant į Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo turinį ir principus, o šios procedūros metu reikalauja rengti nuolatines konsultacijas su Komisija ir Taryba;

| 4. | pritaria savo Tarpparlamentinės delegacijos santykiams su pietryčių Europos šalimis pateiktai iniciatyvai, kuria siekiama surengti viešą klausymą mažumų ir politinės padėties Voivodinoje klausimu; |
| --- | --- |

4.

pritaria savo Tarpparlamentinės delegacijos santykiams su pietryčių Europos šalimis pateiktai iniciatyvai, kuria siekiama surengti viešą klausymą mažumų ir politinės padėties Voivodinoje klausimu;

| 5. | dar kartą patvirtina savo pasiryžimą panaudoti savo biudžetines galias siekiant padėti Serbijai ir Juodkalnijai bei jai daryti spaudimą raginant užtikrinti pagrindines žmogaus teises ir laisves, įskaitant mažumų teises; |
| --- | --- |

5.

dar kartą patvirtina savo pasiryžimą panaudoti savo biudžetines galias siekiant padėti Serbijai ir Juodkalnijai bei jai daryti spaudimą raginant užtikrinti pagrindines žmogaus teises ir laisves, įskaitant mažumų teises;

| 6. | ragina Serbijos Respublikos bei Serbijos ir Juodkalnijos Valstybių Sąjungą atkurti Voivodinos autonomiją, kurią Voivodina turėjo iki 1990 m., ir grąžinti tikrąsias galias Voivodinos regiono parlamentui švietimo ir žiniasklaidos srityje, kad šis galėtų plėtoti tinkamą politiką šiame daugiataučiame regione; |
| --- | --- |

6.

ragina Serbijos Respublikos bei Serbijos ir Juodkalnijos Valstybių Sąjungą atkurti Voivodinos autonomiją, kurią Voivodina turėjo iki 1990 m., ir grąžinti tikrąsias galias Voivodinos regiono parlamentui švietimo ir žiniasklaidos srityje, kad šis galėtų plėtoti tinkamą politiką šiame daugiataučiame regione;

| 7. | ragina Komisiją ir Tarybą bei vyriausiąjį įgaliotinį bendrai užsienio ir saugumo politikai atidžiai stebėti įvykius Voivodinoje, ypatingą dėmesį atkreipiant į mažumų persekiojimo Voivodinoje keliamą pavojų saugumui ir todėl prašo į regioną nusiųsti ES stebėjimo misiją; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją ir Tarybą bei vyriausiąjį įgaliotinį bendrai užsienio ir saugumo politikai atidžiai stebėti įvykius Voivodinoje, ypatingą dėmesį atkreipiant į mažumų persekiojimo Voivodinoje keliamą pavojų saugumui ir todėl prašo į regioną nusiųsti ES stebėjimo misiją;

| 8. | primena Serbijos ir Juodkalnijos Valstybių Sąjungos vyriausybei ir Serbijos vyriausybei, kad laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms principų bei pagrindinių Stabilizacijos ir asociacijos proceso principų ir teisinės valstybės principo laikymasis yra būtinos sąlygos siekiant Europos Parlamento pritarimo Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo sudarymui ir būsimai partnerystei su Europos Sąjunga apskritai; |
| --- | --- |

8.

primena Serbijos ir Juodkalnijos Valstybių Sąjungos vyriausybei ir Serbijos vyriausybei, kad laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms principų bei pagrindinių Stabilizacijos ir asociacijos proceso principų ir teisinės valstybės principo laikymasis yra būtinos sąlygos siekiant Europos Parlamento pritarimo Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo sudarymui ir būsimai partnerystei su Europos Sąjunga apskritai;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui bendrai užsienio ir saugumo politikai, Komisijai, Serbijos vyriausybei bei Serbijos ir Juodkalnijos Valstybių Sąjungos vyriausybei ir Voivodinos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui bendrai užsienio ir saugumo politikai, Komisijai, Serbijos vyriausybei bei Serbijos ir Juodkalnijos Valstybių Sąjungos vyriausybei ir Voivodinos valdžios institucijoms.

---

(1)  OL C 140 E, 2005 6 9, p. 163.

---

21.9.2006

| 21.9.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 227/s16 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 227/s16

---

Simbolių paaiškinimai

| * | | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- | --- |
| **I | | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | | Pritarimo procedūra |
| ***I | | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Informacija dėl balsavimui skirto laiko

Jeigu nenurodyta priešingai, pranešėjai prieš balsavimą raštu informavo pirmininką apie savo poziciją dėl pataisų.

Parlamento komitetų pavadinimų sutrumpinimai

| AFET | | Užsienio reikalų komitetas |
| --- | --- | --- |
| DEVE | | Plėtros komitetas |
| INTA | | Tarptautinės prekybos komitetas |
| BUDG | | Biudžeto komitetas |
| CONT | | Biudžeto kontrolės komitetas |
| ECON | | Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas |
| EMPL | | Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas |
| ENVI | | Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos politikos komitetas |
| ITRE | | Pramonės, išorės prekybos, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas |
| IMCO | | Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas |
| TRAN | | Transporto ir turizmo komitetas |
| REGI | | Regioninės plėtros komitetas |
| AGRI | | Žemės ūkio komitetas |
| PECH | | Žuvininkystės komitetas |
| CULT | | Kultūros ir švietimo komitetas |
| JURI | | Teisės komitetas |
| LIBE | | Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas |
| AFCO | | Konstitucinių reikalų komitetas |
| FEMM | | Moterų teisių ir lygių galimybių komitetas |
| PETI | | Peticijų komitetas |

AFET

Užsienio reikalų komitetas

DEVE

Plėtros komitetas

INTA

Tarptautinės prekybos komitetas

BUDG

Biudžeto komitetas

CONT

Biudžeto kontrolės komitetas

ECON

Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas

EMPL

Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas

ENVI

Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos politikos komitetas

ITRE

Pramonės, išorės prekybos, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas

IMCO

Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas

TRAN

Transporto ir turizmo komitetas

REGI

Regioninės plėtros komitetas

AGRI

Žemės ūkio komitetas

PECH

Žuvininkystės komitetas

CULT

Kultūros ir švietimo komitetas

JURI

Teisės komitetas

LIBE

Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas

AFCO

Konstitucinių reikalų komitetas

FEMM

Moterų teisių ir lygių galimybių komitetas

PETI

Peticijų komitetas

Frakcijų pavadinimų sutrumpinimai

| PPE-DE | | Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija |
| --- | --- | --- |
| PSE | | Socialistų frakcija Europos Parlamente |
| ALDE | | Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija |
| Verts/ALE | | Žaliųjų frakcija ir Europos laisvasis aljansas |
| GUE/NGL | | Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija ir Šiaurės šalių žalieji kairieji |
| IND/DEM | | Nepriklausomybės ir demokratijos frakcija |
| UEN | | Sąjungos už tautų Europą frakcija |
| NI | | Nepriklausomi Parlamento nariai |

PPE-DE

Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija

PSE

Socialistų frakcija Europos Parlamente

ALDE

Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija

Verts/ALE

Žaliųjų frakcija ir Europos laisvasis aljansas

GUE/NGL

Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija ir Šiaurės šalių žalieji kairieji

IND/DEM

Nepriklausomybės ir demokratijos frakcija

UEN

Sąjungos už tautų Europą frakcija

NI

Nepriklausomi Parlamento nariai

---