# Europos Sąjungos C 200/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 200 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. rugpjūčio 24d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 200

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. rugpjūčio 24d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Audito Rūmai |
| 2006/C 200/1 | Specialioji ataskaita Nr. 5/2006 dėl MEDA programos, su Komisijos atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Audito Rūmai

2006/C 200/1

Specialioji ataskaita Nr. 5/2006 dėl MEDA programos, su Komisijos atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Audito Rūmai

| 24.8.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 200/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 5/2006

dėl MEDA programos, su Komisijos atsakymais

(teikiama pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2006/C 200/01)

TURINYS

SANTRUMPŲ SĄRAŠAS

| I–VII | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–VII

| 1–11 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–11

| 1–5 | Paaiškinamojo pobūdžio informacija |
| --- | --- |

1–5

| 6–11 | Audito apimtis ir metodas |
| --- | --- |

6–11

| 12–49 | PASTABOS |
| --- | --- |

12–49

| 12–31 | Ar MEDA programa prisideda prie šioje programoje dalyvaujančių Viduržemio jūros regiono šalių ekonominių reformų ir socialinės plėtros? |
| --- | --- |

12–31

| 12–16 | Projektai tiesiogiai susiję su MEDA ir šalies tikslais, bet ne visada pakankamai sutelkti konkrečiam tikslui |
| --- | --- |

12–16

| 17–23 | Nuosavybės jausmas padeda pasiekti geresnių rezultatų ir yra skatinamas teikiant tiesioginę paramą iš biudžeto |
| --- | --- |

17–23

| 24–26 | Gebėjimų stiprinimas – reikšmingas MEDA programos elementas |
| --- | --- |

24–26

| 27–31 | Vis dar riboti paramos teikimo rezultatai |
| --- | --- |

27–31

| 32–49 | Ar Komisijos vykdomas MEDA programos valdymas yra tinkamas? |
| --- | --- |

32–49

| 32–41 | Pagerėjo ir programavimas, ir rengimas, ir vykdymas |
| --- | --- |

32–41

| 42–47 | Priežiūra ir vertinimas atliekami sistemingiau |
| --- | --- |

42–47

| 48–49 | Pastangos koordinuoti paramos teikėjų veiklą sustiprėjo |
| --- | --- |

48–49

| 50–57 | IŠVADOS |
| --- | --- |

50–57

| 50–52 | MEDA programos indėlis |
| --- | --- |

50–52

| 53–57 | Komisijos vykdomas valdymas |
| --- | --- |

53–57

| 58 | REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

58

I PRIEDAS. — 1995–2005 m. MEDA įsipareigojimai (išmokos)

II PRIEDAS. — Į auditą įtraukti projektai (programos)

Komisijos atsakymai

SANTRUMPŲ SĄRAŠAS





  BVP

| BVP | Bendrasis vidaus produktas |
| --- | --- |
| EB | Europos bendrija |
| EIB | Europos investicijų bankas |
| Ekiu | Europos valiutos vienetas (ECU) |
| EKP | Europos kaimynystės politika |
| MEDA | Viduržemio jūros ES nepriklausančių šalių ekonominių ir socialinių reformų lydimosios priemonės |
| MED komitetas | Viduržemio jūros regionui skirtas valstybių narių patariamasis komitetas |

Bendrasis vidaus produktas

EB

Europos bendrija

EIB

Europos investicijų bankas

Ekiu

Europos valiutos vienetas (ECU)

EKP

Europos kaimynystės politika

MEDA

Viduržemio jūros ES nepriklausančių šalių ekonominių ir socialinių reformų lydimosios priemonės

MED komitetas

Viduržemio jūros regionui skirtas valstybių narių patariamasis komitetas

SANTRAUKA

| I. | 1995 m. ES ir 12 Viduržemio jūros regiono šalių susitarė dėl naujo savo santykių etapo, kuris yra vadinamas „Barselonos procesu“ arba „Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partneryste“. Pagrindinis tikslas – plėtoti skirtingus partnerystės aspektus, įskaitant politinę, ekonominę ir finansinę bei socialinę ir kultūrinę dimensijas (žr. 1 ir 2 dalis). |
| --- | --- |

I.

1995 m. ES ir 12 Viduržemio jūros regiono šalių susitarė dėl naujo savo santykių etapo, kuris yra vadinamas „Barselonos procesu“ arba „Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partneryste“. Pagrindinis tikslas – plėtoti skirtingus partnerystės aspektus, įskaitant politinę, ekonominę ir finansinę bei socialinę ir kultūrinę dimensijas (žr. 1 ir 2 dalis).

| II. | MEDA programa yra pagrindinė Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės įgyvendinimui skirta EB finansinė priemonė, pagal kurią 1995–2006 m. laikotarpiui buvo paskirta daugiau kaip 8 000 milijonų eurų. 2005 m. pabaigoje skirtingiems projektams ir programoms buvo skirta maždaug 7 000 milijonų eurų, o išleista – apie 4 000 milijonų eurų (žr. 3–5 dalis). |
| --- | --- |

II.

MEDA programa yra pagrindinė Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės įgyvendinimui skirta EB finansinė priemonė, pagal kurią 1995–2006 m. laikotarpiui buvo paskirta daugiau kaip 8 000 milijonų eurų. 2005 m. pabaigoje skirtingiems projektams ir programoms buvo skirta maždaug 7 000 milijonų eurų, o išleista – apie 4 000 milijonų eurų (žr. 3–5 dalis).

| III. | Audito Rūmai atliko MEDA programos auditą, siekdami nustatyti, ar ji iš tikrųjų prisideda prie šalių partnerių ekonominių reformų ir socialinės plėtros ir ar Komisijos vykdomas programos valdymas yra tinkamas (žr. 6–11 dalis). |
| --- | --- |

III.

Audito Rūmai atliko MEDA programos auditą, siekdami nustatyti, ar ji iš tikrųjų prisideda prie šalių partnerių ekonominių reformų ir socialinės plėtros ir ar Komisijos vykdomas programos valdymas yra tinkamas (žr. 6–11 dalis).

| IV. | Dėl MEDA programos indėlio, teikiant EB paramą:






  — | buvo atsižvelgta į susijusių šalių poreikius, |
| --- | --- | --- |

IV.

Dėl MEDA programos indėlio, teikiant EB paramą:

—

buvo atsižvelgta į susijusių šalių poreikius,

| — | dviejose iš trijų tikrintų šalių pagrindinis dėmesys buvo skirtas ribotam sektorių skaičiui, |
| --- | --- |

—

dviejose iš trijų tikrintų šalių pagrindinis dėmesys buvo skirtas ribotam sektorių skaičiui,

| — | buvo skatinamas nuosavybės jausmas didinant paramos iš biudžeto naudojimą, |
| --- | --- |

—

buvo skatinamas nuosavybės jausmas didinant paramos iš biudžeto naudojimą,

| — | buvo sistemingai įtraukiamos gebėjimų stiprinimo priemonės (žr. 12–26 dalis). |
| --- | --- |

—

buvo sistemingai įtraukiamos gebėjimų stiprinimo priemonės (žr. 12–26 dalis).

| V. | Konkretūs rezultatai praėjus daugiau kaip dešimt metų, kai buvo pradėta taikyti MEDA programa, vis dar yra gana riboti, kadangi daugelis projektų dar nėra užbaigti. Daugeliui MEDA programos šalių EB paramos poveikis yra susijęs ne tiek su jos finansine svarba, kiek su pastangomis spręsti jautrius politikos reformos klausimus ir paremti skurdesnius visuomenės sluoksnius (žr. 27–31 dalis). |
| --- | --- |

V.

Konkretūs rezultatai praėjus daugiau kaip dešimt metų, kai buvo pradėta taikyti MEDA programa, vis dar yra gana riboti, kadangi daugelis projektų dar nėra užbaigti. Daugeliui MEDA programos šalių EB paramos poveikis yra susijęs ne tiek su jos finansine svarba, kiek su pastangomis spręsti jautrius politikos reformos klausimus ir paremti skurdesnius visuomenės sluoksnius (žr. 27–31 dalis).

| VI. | Komisijos vykdomas MEDA programos valdymas akivaizdžiai pagerėjo lyginant su ankstyvuoju programos vykdymo laikotarpiu ir gali būti laikomas patenkinamu – dabar programuojant ištekliai ilgainiui paskirstomi vis tolygiau, projektų rengimo laikotarpiai tampa trumpesni, o išmokos ženkliai padidėjo. Prie šios pažangos prisidėję veiksniai – tai padidėjęs projektų ir programų skaičius, didesnė visai programai tenkanti paramos iš biudžeto dalis ir bendras teigiamas įgaliojimų perdavimo delegacijoms poveikis projektų rengimui ir vykdymui. Kiti teigiami poslinkiai: sistemingesnė priežiūra bei vertinimas, aktyvesnis dialogas ir intensyvesnis veiklos su vietos analogiškas funkcijas atliekančiomis institucijomis ir kitais paramos teikėjais suderinimas. Vis dar dažniausia vykdymo delsimo priežastis – su viešaisiais pirkimais susijusios problemos (žr. 32–49 dalis). |
| --- | --- |

VI.

Komisijos vykdomas MEDA programos valdymas akivaizdžiai pagerėjo lyginant su ankstyvuoju programos vykdymo laikotarpiu ir gali būti laikomas patenkinamu – dabar programuojant ištekliai ilgainiui paskirstomi vis tolygiau, projektų rengimo laikotarpiai tampa trumpesni, o išmokos ženkliai padidėjo. Prie šios pažangos prisidėję veiksniai – tai padidėjęs projektų ir programų skaičius, didesnė visai programai tenkanti paramos iš biudžeto dalis ir bendras teigiamas įgaliojimų perdavimo delegacijoms poveikis projektų rengimui ir vykdymui. Kiti teigiami poslinkiai: sistemingesnė priežiūra bei vertinimas, aktyvesnis dialogas ir intensyvesnis veiklos su vietos analogiškas funkcijas atliekančiomis institucijomis ir kitais paramos teikėjais suderinimas. Vis dar dažniausia vykdymo delsimo priežastis – su viešaisiais pirkimais susijusios problemos (žr. 32–49 dalis).

| VII. | 2006 m. baigus galioti MEDA reglamentui ir 2007 m. pradėjus galioti naujajai Europos kaimynystės ir partnerystės priemonei, Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai:






  — | užtikrinti sklandų ir greitą perėjimą prie naujųjų šalies programų, kad ateityje būtų išvengta su vykdymu susijusių neigiamų pasekmių; naujuose šalies programavimo dokumentuose aiškiau apibrėžti savo strateginius tikslus ir nustatyti atitinkamus rodiklius, kad būtų galima atlikti geresnę poveikio priežiūrą bei vertinimą; |
| --- | --- | --- |

VII.

2006 m. baigus galioti MEDA reglamentui ir 2007 m. pradėjus galioti naujajai Europos kaimynystės ir partnerystės priemonei, Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai:

—

užtikrinti sklandų ir greitą perėjimą prie naujųjų šalies programų, kad ateityje būtų išvengta su vykdymu susijusių neigiamų pasekmių; naujuose šalies programavimo dokumentuose aiškiau apibrėžti savo strateginius tikslus ir nustatyti atitinkamus rodiklius, kad būtų galima atlikti geresnę poveikio priežiūrą bei vertinimą;

| — | teikiant paramą ir toliau pagrindinį dėmesį skirti ribotam intervencinės veiklos sričių skaičiui, kad būtų užtikrinta darna, o programos būtų lengvai valdomos; |
| --- | --- |

—

teikiant paramą ir toliau pagrindinį dėmesį skirti ribotam intervencinės veiklos sričių skaičiui, kad būtų užtikrinta darna, o programos būtų lengvai valdomos;

| — | ir toliau kaupti geriausią patirtį valdant projektus, kad būtų išvengta delsimo atvejų. |
| --- | --- |

—

ir toliau kaupti geriausią patirtį valdant projektus, kad būtų išvengta delsimo atvejų.

ĮVADAS

Paaiškinamojo pobūdžio informacija

| 1. | Po maždaug 20 metų trukusio vis didėjančio bendradarbiavimo tarp ES, jos valstybių narių ir 12 susijusių Viduržemio jūros regiono šalių, visų pirma prekybos ir plėtotės klausimais, Barselonoje (1995 m. lapkričio mėn.) įvykusios ES ir Viduržemio jūros šalių užsienio reikalų ministrų konferencijos metu buvo susitarta dėl naujo „partnerystės“ etapo, kuris taip pat yra vadinamas „Barselonos procesu“ arba „Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partneryste“ (1). |
| --- | --- |

1.

Po maždaug 20 metų trukusio vis didėjančio bendradarbiavimo tarp ES, jos valstybių narių ir 12 susijusių Viduržemio jūros regiono šalių, visų pirma prekybos ir plėtotės klausimais, Barselonoje (1995 m. lapkričio mėn.) įvykusios ES ir Viduržemio jūros šalių užsienio reikalų ministrų konferencijos metu buvo susitarta dėl naujo „partnerystės“ etapo, kuris taip pat yra vadinamas „Barselonos procesu“ arba „Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partneryste“ (1).

| 2. | Barselonos konferencijos metu priimtoje deklaracijoje buvo suformuluotos šios trys partnerystės sritys ir nustatyti su jomis susiję pagrindiniai tikslai:






  — | politinės ir saugumo partnerystės dėka sukurti bendrą taikos ir stabilumo erdvę, pagrįstą pagrindiniais principais, tarp jų – pagarba žmogaus teisėms ir demokratijai; |
| --- | --- | --- |

2.

Barselonos konferencijos metu priimtoje deklaracijoje buvo suformuluotos šios trys partnerystės sritys ir nustatyti su jomis susiję pagrindiniai tikslai:

—

politinės ir saugumo partnerystės dėka sukurti bendrą taikos ir stabilumo erdvę, pagrįstą pagrindiniais principais, tarp jų – pagarba žmogaus teisėms ir demokratijai;

| — | ekonominės ir finansinės partnerystės dėka sukurti bendrą klestėjimo erdvę palaipsniui sukuriant laisvosios prekybos zoną, taip pat skiriant ženklią EB finansinę paramą šalių partnerių pereinamajam ekonomikos laikotarpiui ir neigiamoms šio reformos proceso socialinėms ir ekonominėms pasekmėms; |
| --- | --- |

—

ekonominės ir finansinės partnerystės dėka sukurti bendrą klestėjimo erdvę palaipsniui sukuriant laisvosios prekybos zoną, taip pat skiriant ženklią EB finansinę paramą šalių partnerių pereinamajam ekonomikos laikotarpiui ir neigiamoms šio reformos proceso socialinėms ir ekonominėms pasekmėms;

| — | socialinės, kultūrinės ir humanitarinės partnerystės dėka plėtoti žmogiškuosius išteklius, skatinti supratimą tarp kultūrų bei kurti laisvas ir klestinčias pilietines visuomenes. |
| --- | --- |

—

socialinės, kultūrinės ir humanitarinės partnerystės dėka plėtoti žmogiškuosius išteklius, skatinti supratimą tarp kultūrų bei kurti laisvas ir klestinčias pilietines visuomenes.

| 3. | MEDA programa yra pagrindinė Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės įgyvendinimui skirta EB finansinė priemonė, kurios teisinis pagrindas buvo nustatytas 1996 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1488/96 (2). Reglamente aprašytos pačios įvairiausios paramos priemonės, kurių imamasi norint paremti Viduržemio jūros regiono partnerių pastangas reformuoti savo ekonomines ir socialines struktūras bei sušvelninti bet kokias neigiamas pasekmes, kurias gali sukelti ekonominė plėtra. 1995–1999 m. laikotarpiui pagal šį reglamentą buvo numatyta bendra 3 424,5 milijono ekiu orientacinė suma. |
| --- | --- |

3.

MEDA programa yra pagrindinė Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės įgyvendinimui skirta EB finansinė priemonė, kurios teisinis pagrindas buvo nustatytas 1996 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1488/96 (2). Reglamente aprašytos pačios įvairiausios paramos priemonės, kurių imamasi norint paremti Viduržemio jūros regiono partnerių pastangas reformuoti savo ekonomines ir socialines struktūras bei sušvelninti bet kokias neigiamas pasekmes, kurias gali sukelti ekonominė plėtra. 1995–1999 m. laikotarpiui pagal šį reglamentą buvo numatyta bendra 3 424,5 milijono ekiu orientacinė suma.

| 4. | 1999 m. atlikus Reglamento įvertinimą, jis buvo iš dalies pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2698/2000 (3), kuris paprastai yra vadinamas „MEDA II reglamentu“. 2000–2006 m. laikotarpiui pagal šį reglamentą numatyta 5 350 milijonų eurų orientacinė suma. Iš dalies pakeitus Reglamentą taip pat buvo pridėta dar viena remiamos veiklos sritis („sąlygų neturtingiesiems gerinimas“) ir supaprastintos tam tikros sprendimų priėmimo procedūros. |
| --- | --- |

4.

1999 m. atlikus Reglamento įvertinimą, jis buvo iš dalies pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2698/2000 (3), kuris paprastai yra vadinamas „MEDA II reglamentu“. 2000–2006 m. laikotarpiui pagal šį reglamentą numatyta 5 350 milijonų eurų orientacinė suma. Iš dalies pakeitus Reglamentą taip pat buvo pridėta dar viena remiamos veiklos sritis („sąlygų neturtingiesiems gerinimas“) ir supaprastintos tam tikros sprendimų priėmimo procedūros.

| 5. | Bendri 1995–2005 m. prisiimti faktiniai įsipareigojimai sudaro apie 6 900 milijonų eurų, o faktinės tuo pačiu laikotarpiu išmokėtos pinigų sumos – apie 4 000 milijonų eurų. I priede pateikta išsamesnė 1995–2005 m. pagal šalis prisiimtų įsipareigojimų ir išmokėtų pinigų sumų apžvalga. |
| --- | --- |

5.

Bendri 1995–2005 m. prisiimti faktiniai įsipareigojimai sudaro apie 6 900 milijonų eurų, o faktinės tuo pačiu laikotarpiu išmokėtos pinigų sumos – apie 4 000 milijonų eurų. I priede pateikta išsamesnė 1995–2005 m. pagal šalis prisiimtų įsipareigojimų ir išmokėtų pinigų sumų apžvalga.

Audito apimtis ir metodas

| 6. | 2005 m. rugpjūčio–gruodžio mėn. Audito Rūmai atliko MEDA programos auditą, stengdamiesi atsakyti į šiuos klausimus:






  a) | Ar MEDA programa iš tikrųjų prisideda prie šioje programoje dalyvaujančių Viduržemio jūros regiono šalių ekonominių reformų ir socialinės plėtros? |
| --- | --- | --- |

6.

2005 m. rugpjūčio–gruodžio mėn. Audito Rūmai atliko MEDA programos auditą, stengdamiesi atsakyti į šiuos klausimus:

a)

Ar MEDA programa iš tikrųjų prisideda prie šioje programoje dalyvaujančių Viduržemio jūros regiono šalių ekonominių reformų ir socialinės plėtros?

| b) | Ar Komisijos vykdomas MEDA programos valdymas yra tinkamas? |
| --- | --- |

b)

Ar Komisijos vykdomas MEDA programos valdymas yra tinkamas?

| 7. | Kiek tai susiję su pirmuoju klausimu, pagrindiniai išnagrinėti aspektai aprėpė programos aktualumą ir sutelkimą konkrečiam tikslui, nuosavybės laipsnį, gebėjimų stiprinimą ir pasiektus rezultatus. |
| --- | --- |

7.

Kiek tai susiję su pirmuoju klausimu, pagrindiniai išnagrinėti aspektai aprėpė programos aktualumą ir sutelkimą konkrečiam tikslui, nuosavybės laipsnį, gebėjimų stiprinimą ir pasiektus rezultatus.

| 8. | Pagrindiniai aspektai, į kuriuos buvo atsižvelgta atsakant į antrąjį klausimą, – tai programavimo greitis ir efektyvumas, rengimas ir vykdymas, priežiūra ir vertinimas bei paramos teikėjų veiklos koordinavimas. |
| --- | --- |

8.

Pagrindiniai aspektai, į kuriuos buvo atsižvelgta atsakant į antrąjį klausimą, – tai programavimo greitis ir efektyvumas, rengimas ir vykdymas, priežiūra ir vertinimas bei paramos teikėjų veiklos koordinavimas.

| 9. | Ekonominės reformos ir socialinė plėtra aprėpia paramą pereinamajam ekonomikos laikotarpiui bei Europos ir Viduržemio jūros regiono laisvosios prekybos zonos sukūrimą (pvz., prekybos gerinimas, darbo vietų kūrimas ir privataus sektoriaus vystymas), operacijas, kurių imamasi norint paremti reformų programas (pvz., finansinių paslaugų ir viešojo administravimo srityje), ūkio infrastruktūrų modernizavimą, visų pirma transporto, energetikos, kaimo bei miesto plėtros sektoriuose, taip pat socialinių paslaugų kokybės tobulinimą, ypač sveikatos apsaugos, šeimos planavimo, vandens tiekimo, sanitarinių sąlygų gerinimo ir aprūpinimo būstu srityse. |
| --- | --- |

9.

Ekonominės reformos ir socialinė plėtra aprėpia paramą pereinamajam ekonomikos laikotarpiui bei Europos ir Viduržemio jūros regiono laisvosios prekybos zonos sukūrimą (pvz., prekybos gerinimas, darbo vietų kūrimas ir privataus sektoriaus vystymas), operacijas, kurių imamasi norint paremti reformų programas (pvz., finansinių paslaugų ir viešojo administravimo srityje), ūkio infrastruktūrų modernizavimą, visų pirma transporto, energetikos, kaimo bei miesto plėtros sektoriuose, taip pat socialinių paslaugų kokybės tobulinimą, ypač sveikatos apsaugos, šeimos planavimo, vandens tiekimo, sanitarinių sąlygų gerinimo ir aprūpinimo būstu srityse.

| 10. | Atliekant audito darbą buvo suorganizuoti vizitai į Egiptą ir Maroką, kur buvo atliktas atrinktų projektų ir programų auditas ir surengtos konsultacijos su delegacijos darbuotojais, vietos valdžios institucijomis, projektų vadovais, techniniais padėjėjais ir kitais paramos teikėjais. Be to, Jordanijoje buvo atliktas projektų ir programų tikrinimas pagal dokumentus. Audito metu buvo susitelkta ties pagal MEDA I ir II finansuojamais projektais. Projektai, finansuojami pagal senus protokolus (4), regioninį MEDA programos komponentą ar horizontalias ir temines biudžeto eilutes, į šį auditą nebuvo įtraukti. Išsamus audito metu patikrintų projektų ir programų sąrašas pateiktas II priede. |
| --- | --- |

10.

Atliekant audito darbą buvo suorganizuoti vizitai į Egiptą ir Maroką, kur buvo atliktas atrinktų projektų ir programų auditas ir surengtos konsultacijos su delegacijos darbuotojais, vietos valdžios institucijomis, projektų vadovais, techniniais padėjėjais ir kitais paramos teikėjais. Be to, Jordanijoje buvo atliktas projektų ir programų tikrinimas pagal dokumentus. Audito metu buvo susitelkta ties pagal MEDA I ir II finansuojamais projektais. Projektai, finansuojami pagal senus protokolus (4), regioninį MEDA programos komponentą ar horizontalias ir temines biudžeto eilutes, į šį auditą nebuvo įtraukti. Išsamus audito metu patikrintų projektų ir programų sąrašas pateiktas II priede.

| 11. | Galiausiai, audito metu taip pat buvo išnagrinėtos atitinkamos Komisijos vardu parengtos vertinimo ataskaitos, įskaitant MEDA II programos vidurio laikotarpio įvertinimą, kuris buvo užbaigtas 2005 m. Atliekant šį įvertinimą buvo susitelkta ties dviem pagrindiniais klausimais, t. y. kiek aktuali yra MEDA II programa ir kiek rezultatyvios (efektyvios) yra MEDA II valdymo ir vykdymo priemonės. Šie klausimai buvo suskirstyti į keletą smulkesnių klausimų, kurių kiekvienam buvo sukurtas atitinkamas vertinimo metodas, įskaitant daug aprėpiančią dokumentinę apžvalgą ir nemažai pokalbių, kurie buvo surengti Komisijos būstinėje ir dviejose aplankytose šalyse (Tunise ir Egipte). Audito Rūmai išnagrinėjo šį įvertinimą susiedami jį su savo pačių atliktu auditu ir padarė išvadą, jog jis suteikia pakankamą pagrindą naudoti vertinimo rezultatus kaip pačių Audito Rūmų audito metu nustatytų faktų patvirtinančius įrodymus (žr. taip pat 46 ir 47 dalis). Taigi juose daroma atitinkama nuoroda į šį vidurio laikotarpio įvertinimą. |
| --- | --- |

11.

Galiausiai, audito metu taip pat buvo išnagrinėtos atitinkamos Komisijos vardu parengtos vertinimo ataskaitos, įskaitant MEDA II programos vidurio laikotarpio įvertinimą, kuris buvo užbaigtas 2005 m. Atliekant šį įvertinimą buvo susitelkta ties dviem pagrindiniais klausimais, t. y. kiek aktuali yra MEDA II programa ir kiek rezultatyvios (efektyvios) yra MEDA II valdymo ir vykdymo priemonės. Šie klausimai buvo suskirstyti į keletą smulkesnių klausimų, kurių kiekvienam buvo sukurtas atitinkamas vertinimo metodas, įskaitant daug aprėpiančią dokumentinę apžvalgą ir nemažai pokalbių, kurie buvo surengti Komisijos būstinėje ir dviejose aplankytose šalyse (Tunise ir Egipte). Audito Rūmai išnagrinėjo šį įvertinimą susiedami jį su savo pačių atliktu auditu ir padarė išvadą, jog jis suteikia pakankamą pagrindą naudoti vertinimo rezultatus kaip pačių Audito Rūmų audito metu nustatytų faktų patvirtinančius įrodymus (žr. taip pat 46 ir 47 dalis). Taigi juose daroma atitinkama nuoroda į šį vidurio laikotarpio įvertinimą.

PASTABOS

Ar MEDA programa prisideda prie šioje programoje dalyvaujančių Viduržemio jūros regiono šalių ekonominių reformų ir socialinės plėtros?

Projektai tiesiogiai susiję su MEDA ir šalies tikslais, bet ne visada pakankamai sutelkti konkrečiam tikslui

| 12. | Visi trijose šalyse, kuriose buvo atliekamas auditas, patikrinti projektai atitiko MEDA tikslus (5) bei atitinkamus šalies nacionalinius plėtros tikslus. Šią pastabą patvirtina pačios Komisijos atliktas MEDA II programos vidurio laikotarpio įvertinimas, kurį atlikus buvo padaryta išvada, kad programa yra pakankamai aktuali. |
| --- | --- |

12.

Visi trijose šalyse, kuriose buvo atliekamas auditas, patikrinti projektai atitiko MEDA tikslus (5) bei atitinkamus šalies nacionalinius plėtros tikslus. Šią pastabą patvirtina pačios Komisijos atliktas MEDA II programos vidurio laikotarpio įvertinimas, kurį atlikus buvo padaryta išvada, kad programa yra pakankamai aktuali.

| 13. | Visose trijose šalyse visą EB paramos paketą sudarė įvairios intervencinės priemonės, kurių tikslas – ekonominės reformos ir socialinė plėtra. Egipte ir Maroke buvo nustatyta, kad šios dvi skirtingos sritys yra pakankamai subalansuotos, o Jordanijoje buvo daugiau pabrėžiamos ekonominės reformos. |
| --- | --- |

13.

Visose trijose šalyse visą EB paramos paketą sudarė įvairios intervencinės priemonės, kurių tikslas – ekonominės reformos ir socialinė plėtra. Egipte ir Maroke buvo nustatyta, kad šios dvi skirtingos sritys yra pakankamai subalansuotos, o Jordanijoje buvo daugiau pabrėžiamos ekonominės reformos.

| 14. | Vis dėlto kadangi MEDA tikslai ir galimos paramos priemonės MEDA reglamentuose yra gana aptakiai apibrėžtos, iškyla klausimas, ar Komisija iš tikrųjų sutelkė savo teikiamą paramą konkrečiam tikslui, o tai galėtų padidinti paramos suderinamumą. |
| --- | --- |

14.

Vis dėlto kadangi MEDA tikslai ir galimos paramos priemonės MEDA reglamentuose yra gana aptakiai apibrėžtos, iškyla klausimas, ar Komisija iš tikrųjų sutelkė savo teikiamą paramą konkrečiam tikslui, o tai galėtų padidinti paramos suderinamumą.

| 15. | Dviejose iš trijų patikrintų šalių (Egipte ir Jordanijoje) buvo nustatyta aiški tendencija sutelkti paramą ties ribotu sektorių skaičiumi ir taikyti ją nedideliam intervencinių sričių skaičiui. Trečioje šalyje, Maroke, situacija buvo kitokia, kadangi EB parama buvo išskaidyta didesniam intervencinių sričių, apimančių daug įvairių sektorių, skaičiui, visų pirma MEDA I laikotarpiu, o MEDA II laikotarpiu buvo pasiekta nedidelės pažangos (6). |
| --- | --- |

15.

Dviejose iš trijų patikrintų šalių (Egipte ir Jordanijoje) buvo nustatyta aiški tendencija sutelkti paramą ties ribotu sektorių skaičiumi ir taikyti ją nedideliam intervencinių sričių skaičiui. Trečioje šalyje, Maroke, situacija buvo kitokia, kadangi EB parama buvo išskaidyta didesniam intervencinių sričių, apimančių daug įvairių sektorių, skaičiui, visų pirma MEDA I laikotarpiu, o MEDA II laikotarpiu buvo pasiekta nedidelės pažangos (6).

| 16. | Komisija savo ruožtu suformulavo naują kaimyninėms šalims skirtą išorės santykių politiką, kuri yra vadinama „Europos kaimynystės politika“ (EKP). Šios politikos kontekste 2007 m. turėtų įsigalioti nauja finansinė priemonė (Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė), pakeisianti kelias kitas priemones, tarp jų – MEDA. Pirmasis EKP įgyvendinimo etapas – šiuo metu visoms šalims partnerėms rengiami konkretūs veiksmų planai. Turint omeny tai, kad šiuose veiksmų planuose pateikta visa grupė prioritetų, aprėpiančių visas bendradarbiavimo sritis (7), ateityje rengiant šalies strategijos dokumentų seriją (apimančią 2007–2013 m. laikotarpį), pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas mažesniam intervencinės veiklos sričių skaičiui. |
| --- | --- |

16.

Komisija savo ruožtu suformulavo naują kaimyninėms šalims skirtą išorės santykių politiką, kuri yra vadinama „Europos kaimynystės politika“ (EKP). Šios politikos kontekste 2007 m. turėtų įsigalioti nauja finansinė priemonė (Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė), pakeisianti kelias kitas priemones, tarp jų – MEDA. Pirmasis EKP įgyvendinimo etapas – šiuo metu visoms šalims partnerėms rengiami konkretūs veiksmų planai. Turint omeny tai, kad šiuose veiksmų planuose pateikta visa grupė prioritetų, aprėpiančių visas bendradarbiavimo sritis (7), ateityje rengiant šalies strategijos dokumentų seriją (apimančią 2007–2013 m. laikotarpį), pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas mažesniam intervencinės veiklos sričių skaičiui.

Nuosavybės jausmas padeda pasiekti geresnių rezultatų ir yra skatinamas teikiant tiesioginę paramą iš biudžeto

| 17. | Vienas visuotinai pripažintų efektyvios pagalbos principų yra nuosavybės jausmo skatinimas (t. y. numatytieji naudos gavėjai visais etapais turėtų būti atsakingi už projektus ir programas bei juos kontroliuoti) (8). Todėl nustatant, ar MEDA programa iš tikrųjų prisideda prie šioje programoje dalyvaujančių Viduržemio jūros regiono šalių ekonominių reformų ir socialinės plėtros, audito metu antras klausimas, į kurį buvo sutelktas dėmesys, buvo tai, ar Komisija skatino pagal jos programas pagalbą gaunančių vyriausybių nuosavybės jausmą. |
| --- | --- |

17.

Vienas visuotinai pripažintų efektyvios pagalbos principų yra nuosavybės jausmo skatinimas (t. y. numatytieji naudos gavėjai visais etapais turėtų būti atsakingi už projektus ir programas bei juos kontroliuoti) (8). Todėl nustatant, ar MEDA programa iš tikrųjų prisideda prie šioje programoje dalyvaujančių Viduržemio jūros regiono šalių ekonominių reformų ir socialinės plėtros, audito metu antras klausimas, į kurį buvo sutelktas dėmesys, buvo tai, ar Komisija skatino pagal jos programas pagalbą gaunančių vyriausybių nuosavybės jausmą.

| 18. | Vienas iš būdų tai padaryti – tradicinę paramą projektams pakeisti bendrąja parama iš biudžeto, kuomet pagalbą gaunanti vyriausybė ir paramos teikėjas susitaria dėl tam tikros vykdomos veiklos (dažnai politikos reformos priemonių), tačiau tokiu būdu paramos teikėjo lėšos nenaudojamos konkrečioms išlaidoms padengti, o yra tiesiogiai sumokamos į valstybės iždą. Sprendimas naudoti paramą iš biudžeto, be abejo, taip pat priklauso nuo tam tikrų sąlygų įvykdymo, kaip antai tam tikrų viešųjų finansų valdymo standartų buvimo (9). Paprastai manoma, kad šis pagalbai skirtų lėšų teikimo metodas skatina pagalbą gaunančios vyriausybės nuosavybės jausmą, nors jis to užtikrinti ir negali (paramos iš biudžeto programos bei susijusių sąlygų pavyzdį žiūrėkite 1 langelyje).

  1 langelisParamos iš biudžeto pavyzdysPrekybos skatinimo programa, Egiptas (40 milijonų eurų)Programos tikslai





  — | Su muitinės importo ir eksporto formalumais ir kitais patikrinimais bei standartais susijusių terminų sutrumpinimas ir išlaidų sumažinimas. |
| --- | --- | --- |

18.

Vienas iš būdų tai padaryti – tradicinę paramą projektams pakeisti bendrąja parama iš biudžeto, kuomet pagalbą gaunanti vyriausybė ir paramos teikėjas susitaria dėl tam tikros vykdomos veiklos (dažnai politikos reformos priemonių), tačiau tokiu būdu paramos teikėjo lėšos nenaudojamos konkrečioms išlaidoms padengti, o yra tiesiogiai sumokamos į valstybės iždą. Sprendimas naudoti paramą iš biudžeto, be abejo, taip pat priklauso nuo tam tikrų sąlygų įvykdymo, kaip antai tam tikrų viešųjų finansų valdymo standartų buvimo (9). Paprastai manoma, kad šis pagalbai skirtų lėšų teikimo metodas skatina pagalbą gaunančios vyriausybės nuosavybės jausmą, nors jis to užtikrinti ir negali (paramos iš biudžeto programos bei susijusių sąlygų pavyzdį žiūrėkite 1 langelyje).

1 langelisParamos iš biudžeto pavyzdysPrekybos skatinimo programa, Egiptas (40 milijonų eurų)Programos tikslai





  —

Su muitinės importo ir eksporto formalumais ir kitais patikrinimais bei standartais susijusių terminų sutrumpinimas ir išlaidų sumažinimas.

| — | Didesnis eksporto skatinimas. |
| --- | --- |

—

Didesnis eksporto skatinimas.

| — | laikytasi protingos makroekonomikos politikos siekiant apsaugoti vidaus ir užsienio balansą atsižvelgiant į planuotus pasiekti 2005–2007 m. tikslus; |
| --- | --- |

—

laikytasi protingos makroekonomikos politikos siekiant apsaugoti vidaus ir užsienio balansą atsižvelgiant į planuotus pasiekti 2005–2007 m. tikslus;

| — | pasiekta ženklios pažangos fiskalinio konsolidavimo ir biudžeto apskaitos srityse; |
| --- | --- |

—

pasiekta ženklios pažangos fiskalinio konsolidavimo ir biudžeto apskaitos srityse;

| — | įdiegta elektroninė formalumų atlikimo sistema muitinėse; |
| --- | --- |

—

įdiegta elektroninė formalumų atlikimo sistema muitinėse;

| — | sudaryta galimybė taikyti muitinės procedūras 24 val. per parą; |
| --- | --- |

—

sudaryta galimybė taikyti muitinės procedūras 24 val. per parą;

| — | paskelbtas konsoliduotas visų muitinės taisyklių ir procedūrų sąvadas; |
| --- | --- |

—

paskelbtas konsoliduotas visų muitinės taisyklių ir procedūrų sąvadas;

| — | įdiegtas „vieno langelio“ muitinės įstaigose skundams paduoti principas. |
| --- | --- |

—

įdiegtas „vieno langelio“ muitinės įstaigose skundams paduoti principas.

| 19. | Auditas parodė, kad visose trijose šalyse buvo nustatyta aiški vis didesnio paramos iš biudžeto priemonės naudojimo tendencija, o vidurio laikotarpio įvertinimo statistiniai duomenys taip pat patvirtino, kad tai buvo būdinga visoms MEDA šalims (10). Tačiau Maroke taip pat vykdoma daug tradicinių projektų, tarp jų infrastruktūros ir įrangos tiekimo projektų, kurie dėl savo pobūdžio iš tikrųjų neskatina nuosavybės jausmo kitaip nei projektai, kurie yra labiau susiję su mokymais ir institucine plėtra. |
| --- | --- |

19.

Auditas parodė, kad visose trijose šalyse buvo nustatyta aiški vis didesnio paramos iš biudžeto priemonės naudojimo tendencija, o vidurio laikotarpio įvertinimo statistiniai duomenys taip pat patvirtino, kad tai buvo būdinga visoms MEDA šalims (10). Tačiau Maroke taip pat vykdoma daug tradicinių projektų, tarp jų infrastruktūros ir įrangos tiekimo projektų, kurie dėl savo pobūdžio iš tikrųjų neskatina nuosavybės jausmo kitaip nei projektai, kurie yra labiau susiję su mokymais ir institucine plėtra.

| 20. | Kiek tai susiję su jau užbaigtomis paramos iš biudžeto operacijomis, priemonės buvo įgyvendinamos patenkinamai, o pinigų sumos buvo išmokamos be didelių delsimo atvejų ar problemų. Todėl galima daryti išvadą, kad šiais atvejais vietos valdžios institucijos iš tikrųjų reformų programas valdė už jas prisiėmusios atsakomybę. |
| --- | --- |

20.

Kiek tai susiję su jau užbaigtomis paramos iš biudžeto operacijomis, priemonės buvo įgyvendinamos patenkinamai, o pinigų sumos buvo išmokamos be didelių delsimo atvejų ar problemų. Todėl galima daryti išvadą, kad šiais atvejais vietos valdžios institucijos iš tikrųjų reformų programas valdė už jas prisiėmusios atsakomybę.

| 21. | Tačiau parama iš biudžeto nėra vienintelė priemonė, skirta paramai teikti. Vykdant politikos reformas dažnai prireikia papildomų veiksmų, tokių kaip mokymai ar tam tikros įrangos suteikimas, o tuomet tradicinis projektų metodas yra tinkamesnis, kaip antai tuo atveju, kai siekiama suteikti tikslinę paramą tam tikrai visuomenės grupei ar regionui, pavyzdžiui, vykdant kaimo plėtros programą. |
| --- | --- |

21.

Tačiau parama iš biudžeto nėra vienintelė priemonė, skirta paramai teikti. Vykdant politikos reformas dažnai prireikia papildomų veiksmų, tokių kaip mokymai ar tam tikros įrangos suteikimas, o tuomet tradicinis projektų metodas yra tinkamesnis, kaip antai tuo atveju, kai siekiama suteikti tikslinę paramą tam tikrai visuomenės grupei ar regionui, pavyzdžiui, vykdant kaimo plėtros programą.

| 22. | Esant tokiam projektui taip pat galima skatinti ne tik vietos valdžios institucijų, bet ir asmenų, gaunančių naudos iš remiamos veiklos, nuosavybės jausmą. Galima pateikti teigiamą pavyzdį, audito metu nustatytą Maroke ir susijusį su kaimo plėtros projektu, vykdomu centriniuose Atlaso kalnuose. Buvo laikomasi dalyvavimą skatinančio, į vietos gyventojus orientuoto metodo, o tai reiškė, kad visi vietos partneriai dalyvavo visame vietos plėtros planų rengimo ir vykdymo procese. Buvo akivaizdu, kad šis metodas prisideda prie projekto veiklos sėkmės (žr. 2 langelį).

  2 langelisProjektams skirtos paramos pavyzdysKaimo plėtra Maroke, centriniuose Atlaso kalnuose(15 milijonų eurų vertės Khénifra projektas)Projekto tikslai





  — | Prisidėti prie regioninių skirtumų, susijusių su socialine ir ekonomine plėtra, Maroke sumažinimo. |
| --- | --- | --- |

22.

Esant tokiam projektui taip pat galima skatinti ne tik vietos valdžios institucijų, bet ir asmenų, gaunančių naudos iš remiamos veiklos, nuosavybės jausmą. Galima pateikti teigiamą pavyzdį, audito metu nustatytą Maroke ir susijusį su kaimo plėtros projektu, vykdomu centriniuose Atlaso kalnuose. Buvo laikomasi dalyvavimą skatinančio, į vietos gyventojus orientuoto metodo, o tai reiškė, kad visi vietos partneriai dalyvavo visame vietos plėtros planų rengimo ir vykdymo procese. Buvo akivaizdu, kad šis metodas prisideda prie projekto veiklos sėkmės (žr. 2 langelį).

2 langelisProjektams skirtos paramos pavyzdysKaimo plėtra Maroke, centriniuose Atlaso kalnuose(15 milijonų eurų vertės Khénifra projektas)Projekto tikslai





  —

Prisidėti prie regioninių skirtumų, susijusių su socialine ir ekonomine plėtra, Maroke sumažinimo.

| — | Prisidėti prie kaimo moterų vaidmens skatinimo. |
| --- | --- |

—

Prisidėti prie kaimo moterų vaidmens skatinimo.

| — | Prisidėti prie gamtos išteklių tvaraus valdymo, kovos su erozija ir sausrų sukeltų pasekmių sumažinimo. |
| --- | --- |

—

Prisidėti prie gamtos išteklių tvaraus valdymo, kovos su erozija ir sausrų sukeltų pasekmių sumažinimo.

| — | Projektų valdymo skyrius gavo kompiuterinę ir biuro įrangą; |
| --- | --- |

—

Projektų valdymo skyrius gavo kompiuterinę ir biuro įrangą;

| — | buvo pasirašytos sutartys su vietos valdymo asociacijomis; iš jų 33 veikė; |
| --- | --- |

—

buvo pasirašytos sutartys su vietos valdymo asociacijomis; iš jų 33 veikė;

| — | buvo paskirstyta daugiau kaip 250 000 vaismedžių; |
| --- | --- |

—

buvo paskirstyta daugiau kaip 250 000 vaismedžių;

| — | šešiems buhalterijos skyriams buvo suteikta įranga ir mokymai; |
| --- | --- |

—

šešiems buhalterijos skyriams buvo suteikta įranga ir mokymai;

| — | moterų vystoma paukštininkystė buvo skatinama parūpinant 10 000 viščiukų; |
| --- | --- |

—

moterų vystoma paukštininkystė buvo skatinama parūpinant 10 000 viščiukų;

| — | buvo pradėta drėkinti 468 hektarų plotą; |
| --- | --- |

—

buvo pradėta drėkinti 468 hektarų plotą;

| — | buvo užbaigtas tiesti aštuonių kelių, jungiančių kaimus, 52,6 km ilgio ruožas, o kiti penki keliai vis dar buvo tiesiami; |
| --- | --- |

—

buvo užbaigtas tiesti aštuonių kelių, jungiančių kaimus, 52,6 km ilgio ruožas, o kiti penki keliai vis dar buvo tiesiami;

| — | 271 hektarų plote buvo atkurtas miškas; |
| --- | --- |

—

271 hektarų plote buvo atkurtas miškas;

| — | buvo paskiepyti 200 savininkų priklausantys galvijai; |
| --- | --- |

—

buvo paskiepyti 200 savininkų priklausantys galvijai;

| — | vykdant projektą buvo bendradarbiaujama su dviem vietos valdymo asociacijomis siekiant įsteigti pašarų galvijams centrus. |
| --- | --- |

—

vykdant projektą buvo bendradarbiaujama su dviem vietos valdymo asociacijomis siekiant įsteigti pašarų galvijams centrus.

| 23. | Galiausiai lemiamasis nuosavybės jausmo didinimo veiksnys – tai ne tik pagalbos teikimo modalumas, bet ir vietos valdžios institucijų atvirumas reformos idėjoms ir jos procesui. Tą taip pat parodė keli audito metu tikrinti projektai (programos), kai buvo pasiekta aiškios pažangos institucijai, naudos gavėjai, visiškai įsitraukus į procesą arba naujajam ministrui labiau susidomėjus tam tikra programa. |
| --- | --- |

23.

Galiausiai lemiamasis nuosavybės jausmo didinimo veiksnys – tai ne tik pagalbos teikimo modalumas, bet ir vietos valdžios institucijų atvirumas reformos idėjoms ir jos procesui. Tą taip pat parodė keli audito metu tikrinti projektai (programos), kai buvo pasiekta aiškios pažangos institucijai, naudos gavėjai, visiškai įsitraukus į procesą arba naujajam ministrui labiau susidomėjus tam tikra programa.

Gebėjimų stiprinimas – reikšmingas MEDA programos elementas

| 24. | Kitas svarbus veiksnys, kuris nulems, ar MEDA programa iš tikrųjų prisideda prie šioje programoje dalyvaujančių Viduržemio jūros regiono šalių ekonominių reformų ir socialinės plėtros – tai vietos institucijų gebėjimai planuoti ir įgyvendinti reformos programas bei kitą su plėtra susijusią veiklą. Audito metu buvo tikrinama, ar Komisija prisideda prie šių gebėjimų stiprinimo. |
| --- | --- |

24.

Kitas svarbus veiksnys, kuris nulems, ar MEDA programa iš tikrųjų prisideda prie šioje programoje dalyvaujančių Viduržemio jūros regiono šalių ekonominių reformų ir socialinės plėtros – tai vietos institucijų gebėjimai planuoti ir įgyvendinti reformos programas bei kitą su plėtra susijusią veiklą. Audito metu buvo tikrinama, ar Komisija prisideda prie šių gebėjimų stiprinimo.

| 25. | Beveik į visus trijose šalyse tikrintus projektus (programas) buvo įtrauktos gebėjimų stiprinimo priemonės ar komponentai. Daugeliu atvejų programoje dalyvaujančių institucijų gebėjimų stiprinimas yra netgi pagrindinis intervencinės veiklos tikslas (11). |
| --- | --- |

25.

Beveik į visus trijose šalyse tikrintus projektus (programas) buvo įtrauktos gebėjimų stiprinimo priemonės ar komponentai. Daugeliu atvejų programoje dalyvaujančių institucijų gebėjimų stiprinimas yra netgi pagrindinis intervencinės veiklos tikslas (11).

| 26. | Konkreti administracinio pobūdžio sritis, kurioje reikia stiprinti vietos institucijų gebėjimus, yra valdžios institucijų atliekami viešieji pirkimai, tačiau kuriems taikomos EB procedūros. Kaip bus toliau aptariama 39 dalyje, su viešaisiais pirkimais susijusios problemos yra pagrindinės delsimo atvejų vykdant projektus priežastys. |
| --- | --- |

26.

Konkreti administracinio pobūdžio sritis, kurioje reikia stiprinti vietos institucijų gebėjimus, yra valdžios institucijų atliekami viešieji pirkimai, tačiau kuriems taikomos EB procedūros. Kaip bus toliau aptariama 39 dalyje, su viešaisiais pirkimais susijusios problemos yra pagrindinės delsimo atvejų vykdant projektus priežastys.

Vis dar riboti paramos teikimo rezultatai

| 27. | Siekiant įvertinti, ar buvo stengiamasi pasiekti numatytų rezultatų, apibrėžtų atskiruose finansavimo susitarimuose, audito metu buvo nagrinėjami trijų šalių projektų pavyzdžiai (žr. II priedą). |
| --- | --- |

27.

Siekiant įvertinti, ar buvo stengiamasi pasiekti numatytų rezultatų, apibrėžtų atskiruose finansavimo susitarimuose, audito metu buvo nagrinėjami trijų šalių projektų pavyzdžiai (žr. II priedą).

| 28. | Apskritai rezultatai, praėjus daugiau kaip dešimt metų, kai buvo pradėta taikyti MEDA programa, vis dar yra gana riboti, kadangi daugelis projektų (programų), įskaitant nemažai MEDA I projektų (programų), audito metu dar buvo vykdomi ir jų galutinių rezultatų dar nebuvo galima nustatyti (12). |
| --- | --- |

28.

Apskritai rezultatai, praėjus daugiau kaip dešimt metų, kai buvo pradėta taikyti MEDA programa, vis dar yra gana riboti, kadangi daugelis projektų (programų), įskaitant nemažai MEDA I projektų (programų), audito metu dar buvo vykdomi ir jų galutinių rezultatų dar nebuvo galima nustatyti (12).

| 29. | Tų projektų ir programų, kurios buvo pradėtos vykdyti MEDA I laikotarpiu (1995–1999 m.) ir kurios buvo užbaigtos arba iki jų užbaigimo buvo likę nedaug laiko, atveju iš esmės yra pasiekiama numatytų rezultatų, nors ir ne kiekvienu atveju visais 100 %. Dauguma MEDA I projektų (programų) buvo pradėtos vykdyti labai vėlai iš dalies dėl to, kad MEDA I norminė bazė buvo parengta vėlai, bet taip pat dėl to, kad vykdant daugelį projektų pradiniame etape buvo delsiama dėl ilgai užtrukusių viešųjų pirkimų procedūrų. Todėl jiems įvykdyti pritrūko laiko ir reikėjo vieną ar kelis kartus prailginti pradinę projekto trukmę (10 iš 11 tikrintų projektų (programų) atveju), kad būtų galima užbaigti planuotą veiklą (jos didesnę dalį). 10 iš 11 tikrintų MEDA I projektų (programų) audito metu vis dar buvo vykdomi (2005 m. pabaiga). |
| --- | --- |

29.

Tų projektų ir programų, kurios buvo pradėtos vykdyti MEDA I laikotarpiu (1995–1999 m.) ir kurios buvo užbaigtos arba iki jų užbaigimo buvo likę nedaug laiko, atveju iš esmės yra pasiekiama numatytų rezultatų, nors ir ne kiekvienu atveju visais 100 %. Dauguma MEDA I projektų (programų) buvo pradėtos vykdyti labai vėlai iš dalies dėl to, kad MEDA I norminė bazė buvo parengta vėlai, bet taip pat dėl to, kad vykdant daugelį projektų pradiniame etape buvo delsiama dėl ilgai užtrukusių viešųjų pirkimų procedūrų. Todėl jiems įvykdyti pritrūko laiko ir reikėjo vieną ar kelis kartus prailginti pradinę projekto trukmę (10 iš 11 tikrintų projektų (programų) atveju), kad būtų galima užbaigti planuotą veiklą (jos didesnę dalį). 10 iš 11 tikrintų MEDA I projektų (programų) audito metu vis dar buvo vykdomi (2005 m. pabaiga).

| 30. | Daugeliui MEDA II projektų (programų) atlikti tinkamą jų rezultatų įvertinimą audito metu buvo dar labai anksti. Paramos iš biudžeto operacijos paprastai buvo atliekamos pagal planą, tačiau projektų, kuriuos vykdant reikėjo pirkti techninės pagalbos paslaugas, o kartais ir įrangą ar darbus, atveju buvo dažnai delsiama. Kai kuriems tikrintiems projektams jau buvo numatytas laiko apribojimas dėl vadinamosios „d + 3 taisyklės“, apribojančios laikotarpį, per kurį sutartys gali būti pasirašomos (išsamesnė informacija pateikta 41 dalyje). |
| --- | --- |

30.

Daugeliui MEDA II projektų (programų) atlikti tinkamą jų rezultatų įvertinimą audito metu buvo dar labai anksti. Paramos iš biudžeto operacijos paprastai buvo atliekamos pagal planą, tačiau projektų, kuriuos vykdant reikėjo pirkti techninės pagalbos paslaugas, o kartais ir įrangą ar darbus, atveju buvo dažnai delsiama. Kai kuriems tikrintiems projektams jau buvo numatytas laiko apribojimas dėl vadinamosios „d + 3 taisyklės“, apribojančios laikotarpį, per kurį sutartys gali būti pasirašomos (išsamesnė informacija pateikta 41 dalyje).

| 31. | Daugumai MEDA šalių EB paramos poveikis negali būti priskiriamas jos finansinei svarbai, nes bendra EB parama yra labai nedidelė lyginant su šių šalių BVP ir paprastai sudaro mažiau nei 1 % valstybės biudžeto. Tai, be abejonės, būdinga dviem iš trijų šalių, kuriose buvo atliktas šis auditas (13). EB paramos poveikis yra daugiau susijęs su pastangomis spręsti reformos klausimus (pvz., sveikatos apsaugos finansų sistema, pramonės modernizavimas, bankų sektoriaus reforma, muitinių darbo gerinimas) ir šį procesą paremti bei skatinti vyriausybes spręsti šiuos klausimus, taip pat su noru suteikti paramą skurdesniems, neprivilegijuotiems visuomenės sluoksniams. Todėl EB parama dažnai yra kokybinio ir novatoriško pobūdžio, kurios poveikį sunku įvertinti skaičiais. |
| --- | --- |

31.

Daugumai MEDA šalių EB paramos poveikis negali būti priskiriamas jos finansinei svarbai, nes bendra EB parama yra labai nedidelė lyginant su šių šalių BVP ir paprastai sudaro mažiau nei 1 % valstybės biudžeto. Tai, be abejonės, būdinga dviem iš trijų šalių, kuriose buvo atliktas šis auditas (13). EB paramos poveikis yra daugiau susijęs su pastangomis spręsti reformos klausimus (pvz., sveikatos apsaugos finansų sistema, pramonės modernizavimas, bankų sektoriaus reforma, muitinių darbo gerinimas) ir šį procesą paremti bei skatinti vyriausybes spręsti šiuos klausimus, taip pat su noru suteikti paramą skurdesniems, neprivilegijuotiems visuomenės sluoksniams. Todėl EB parama dažnai yra kokybinio ir novatoriško pobūdžio, kurios poveikį sunku įvertinti skaičiais.

Ar Komisijos vykdomas MEDA programos valdymas yra tinkamas?

Pagerėjo ir programavimas, ir rengimas, ir vykdymas

Programavimas

| 32. | MEDA I laikotarpiu programavimas ir projektų rengimas pradėti vėlai. Pats MEDA reglamentas buvo patvirtintas tik 1996 m., o pirmosios orientacinės programos apėmė 1996–1998 m. laikotarpį. Todėl įsipareigojimai buvo sutelkti ties kelių metų laikotarpiu, o kartais tik ties keliais didelės apimties projektais ar programomis, pvz., keturi Egiptui skirti MEDA I įsipareigojimai svyravo nuo 100 iki 250 milijonų eurų, Jordanijai skirti įsipareigojimai apėmė dvi struktūrinės pertvarkos programas, kurių vertė – atitinkamai 100 ir 80 milijonų eurų, o Marokui skirti įsipareigojimai apėmė 120 milijonų eurų struktūrinės pertvarkos programą ir 80 milijonų eurų kelių projektą. |
| --- | --- |

32.

MEDA I laikotarpiu programavimas ir projektų rengimas pradėti vėlai. Pats MEDA reglamentas buvo patvirtintas tik 1996 m., o pirmosios orientacinės programos apėmė 1996–1998 m. laikotarpį. Todėl įsipareigojimai buvo sutelkti ties kelių metų laikotarpiu, o kartais tik ties keliais didelės apimties projektais ar programomis, pvz., keturi Egiptui skirti MEDA I įsipareigojimai svyravo nuo 100 iki 250 milijonų eurų, Jordanijai skirti įsipareigojimai apėmė dvi struktūrinės pertvarkos programas, kurių vertė – atitinkamai 100 ir 80 milijonų eurų, o Marokui skirti įsipareigojimai apėmė 120 milijonų eurų struktūrinės pertvarkos programą ir 80 milijonų eurų kelių projektą.

| 33. | MEDA II reglamentas, kuris įsigaliojo 2001 m., apėmė naujas programavimo taisykles. Šiomis taisyklėmis buvo siekiama paspartinti programavimo procesą, sudarant galimybę tam tikrų metų siūlomus įsipareigojimus, išdėstytus metiniame finansavimo plane, prie kurio pridėtos trumpos projektų santraukos, kartą per metus pateikti MED komitetui (užuot teikus atskirus projektų pasiūlymus skirtingu laiku). |
| --- | --- |

33.

MEDA II reglamentas, kuris įsigaliojo 2001 m., apėmė naujas programavimo taisykles. Šiomis taisyklėmis buvo siekiama paspartinti programavimo procesą, sudarant galimybę tam tikrų metų siūlomus įsipareigojimus, išdėstytus metiniame finansavimo plane, prie kurio pridėtos trumpos projektų santraukos, kartą per metus pateikti MED komitetui (užuot teikus atskirus projektų pasiūlymus skirtingu laiku).

| 34. | Be to, 2001 m. buvo parengta nauja šalies strategijos dokumentų serija, apimanti 2002–2006 m. laikotarpį, taip pat 2002–2004 m. naujos nacionalinės orientacinės programos. Nuo 2002 m. prisiimant faktinius įsipareigojimus buvo kruopščiai vadovaujamasi šiais programavimo dokumentais. Visų pirma nuo 2002–2004 m., kai buvo parengtos nacionalinės orientacinės programos, projektų pasiūlymai yra formuluojami daug tolydžiau, kaip tai parodyta lentelėje. Bendri visoms šalims skirti įsipareigojimai taip pat rodo tolygesnį pasiskirstymą nuo 2000 m. |
| --- | --- |

34.

Be to, 2001 m. buvo parengta nauja šalies strategijos dokumentų serija, apimanti 2002–2006 m. laikotarpį, taip pat 2002–2004 m. naujos nacionalinės orientacinės programos. Nuo 2002 m. prisiimant faktinius įsipareigojimus buvo kruopščiai vadovaujamasi šiais programavimo dokumentais. Visų pirma nuo 2002–2004 m., kai buvo parengtos nacionalinės orientacinės programos, projektų pasiūlymai yra formuluojami daug tolydžiau, kaip tai parodyta lentelėje. Bendri visoms šalims skirti įsipareigojimai taip pat rodo tolygesnį pasiskirstymą nuo 2000 m.

Lentelė

Egiptui, Jordanijai, Marokui ir visoms šalims 1995–2005 m. skirti įsipareigojimai ir išmokėtos pinigų sumos (įskaitant regionines programas)

| (milijonais eurų) |
| --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Iš viso |
| Egiptas |
| įsipareigojimai | — | 75 | 203 | 397 | 11 | 13 | — | 78 | 104 | 159 | 110 | 1 150 |
| išmokos | — | — | 2 | 88 | 67 | 64 | 62 | 26 | 57 | 151 | 133 | 650 |
| Jordanija |
| įsipareigojimai | 7 | 100 | 10 | 8 | 129 | 15 | 20 | 92 | 42 | 35 | 58 | 516 |
| išmokos | — | 60 | 45 | 2 | 2 | 84 | 11 | 50 | 47 | 51 | 43 | 393 |
| Marokas |
| įsipareigojimai | 30 | — | 236 | 219 | 176 | 141 | 120 | 122 | 143 | 152 | 135 | 1 472 |
| išmokos | — | 1 | 31 | 42 | 54 | 40 | 41 | 102 | 102 | 158 | 213 | 783 |
| Visos šalys |
| įsipareigojimai | 173 | 370 | 911 | 809 | 797 | 569 | 603 | 612 | 615 | 698 | 735 | 6 888 |
| išmokos | 50 | 155 | 213 | 217 | 240 | 318 | 318 | 454 | 498 | 801 | 781 | 4 043 |
| Šaltinis:
  EuropeAid bendradarbiavimo tarnybos ir delegacijos duomenys (nedideli skirtumai susidaro dėl apvalinimo). |

(milijonais eurų)

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Iš viso

Egiptas

įsipareigojimai

—

75

203

397

11

13

—

78

104

159

110

1 150

išmokos

—

—

2

88

67

64

62

26

57

151

133

650

Jordanija

įsipareigojimai

7

100

10

8

129

15

20

92

42

35

58

516

išmokos

—

60

45

2

2

84

11

50

47

51

43

393

Marokas

įsipareigojimai

30

—

236

219

176

141

120

122

143

152

135

1 472

išmokos

—

1

31

42

54

40

41

102

102

158

213

783

Visos šalys

įsipareigojimai

173

370

911

809

797

569

603

612

615

698

735

6 888

išmokos

50

155

213

217

240

318

318

454

498

801

781

4 043

Šaltinis:
  EuropeAid bendradarbiavimo tarnybos ir delegacijos duomenys (nedideli skirtumai susidaro dėl apvalinimo).

Rengimas

| 35. | Visą projekto rengimo procesą sudaro daug etapų, pradedant nuo jo pirminio nustatymo, išsamaus parengimo ir pateikimo valstybių narių patariamajam komitetui (MED komitetui) iki Komisijos priimamo finansavimo sprendimo ir, galiausiai, finansavimo susitarimo, kurį pasirašo Komisija ir naudos gavėjų institucijos. Į auditą įtrauktų projektų (programų) apžvalga (žr. II priedą) rodo, kad MEDA II laikotarpiu šis procesas iš esmės buvo užbaigtas greičiau nei tai buvo anksčiau (14). Prie to prisidėję veiksniai: Komisijos atliktas būstinės Briuselyje įgaliojimų perdavimas jos delegacijoms, o tai, be abejonės, jas labiau įtraukė į rengimo procesą, programavimo proceso supaprastinimas, kaip aprašyta 33 ir 34 dalyse, taip pat daugelis kitų valdymo pokyčių, kurie sudarė visos išorės pagalbos reformos dalį (15). |
| --- | --- |

35.

Visą projekto rengimo procesą sudaro daug etapų, pradedant nuo jo pirminio nustatymo, išsamaus parengimo ir pateikimo valstybių narių patariamajam komitetui (MED komitetui) iki Komisijos priimamo finansavimo sprendimo ir, galiausiai, finansavimo susitarimo, kurį pasirašo Komisija ir naudos gavėjų institucijos. Į auditą įtrauktų projektų (programų) apžvalga (žr. II priedą) rodo, kad MEDA II laikotarpiu šis procesas iš esmės buvo užbaigtas greičiau nei tai buvo anksčiau (14). Prie to prisidėję veiksniai: Komisijos atliktas būstinės Briuselyje įgaliojimų perdavimas jos delegacijoms, o tai, be abejonės, jas labiau įtraukė į rengimo procesą, programavimo proceso supaprastinimas, kaip aprašyta 33 ir 34 dalyse, taip pat daugelis kitų valdymo pokyčių, kurie sudarė visos išorės pagalbos reformos dalį (15).

| 36. | Auditas parodė, kad projektui prasidėjus vykdomi paslaugų, dažniausiai techninės pagalbos, viešieji pirkimai nuo konkurso paskelbimo iki sutarties pasirašymo visada užtrunka ne mažiau kaip aštuonis mėnesius, tačiau kartais gali užtrukti iki dvejų ar net trejų metų (16). Taip gali atsitikti žlugus konkursui, pavyzdžiui, esant nepakankamam galiojančių pasiūlymų skaičiui, todėl jis turi būti paskelbtas dar kartą. Todėl su technine pagalba susijusių projektų pradžia vis dar yra daug laiko atimantis procesas, kurio metu dažnai pasitaiko delsimo atvejų. Šiuo atžvilgiu nėra didelio skirtumo tarp MEDA I ir MEDA II. |
| --- | --- |

36.

Auditas parodė, kad projektui prasidėjus vykdomi paslaugų, dažniausiai techninės pagalbos, viešieji pirkimai nuo konkurso paskelbimo iki sutarties pasirašymo visada užtrunka ne mažiau kaip aštuonis mėnesius, tačiau kartais gali užtrukti iki dvejų ar net trejų metų (16). Taip gali atsitikti žlugus konkursui, pavyzdžiui, esant nepakankamam galiojančių pasiūlymų skaičiui, todėl jis turi būti paskelbtas dar kartą. Todėl su technine pagalba susijusių projektų pradžia vis dar yra daug laiko atimantis procesas, kurio metu dažnai pasitaiko delsimo atvejų. Šiuo atžvilgiu nėra didelio skirtumo tarp MEDA I ir MEDA II.

Vykdymas

| 37. | Bendras pinigų sumų pagal MEDA programą išmokėjimas nuo 2000 m. pagerėjo, o nuo 2002 m. ši tendencija tapo dar ryškesnė (žr. lentelę). Metinės vidutinės išmokos 1995–1999 m. MEDA I laikotarpiu pasiekė 175 milijonų eurų per metus sumą, kuri 2000–2005 m. (šešerių metų laikotarpiu) patrigubėjo ir siekė maždaug 528 milijonus eurų. 2004 ir 2005 m. bendra išmokų suma viršijo bendrą šiuo laikotarpiu prisiimtų naujų įsipareigojimų sumą, o tai reiškia, kad nuo 2004 m. pirmą kartą pradėjus vykdyti MEDA programą bendra susikaupusi neįvykdytų įsipareigojimų (17) suma buvo sumažinta. MEDA I atveju, praėjus šešeriems metams (1995–2000 m.), susikaupusi išmokų suma pasiekė 38 % susikaupusios įsipareigojimų sumos, o MEDA II atveju šis procentinis dydis taip pat praėjus šešeriems metams (2000–2005 m.) išaugo iki 46 %. Tai – rodiklis, kad vykdymo greitis MEDA II laikotarpiu padidėjo. MEDA II vidurio laikotarpio įvertinime prieinama panašios išvados – jame teigiama, kad „programa tampa vis brandesnė, kiek tai susiję su operacijų vykdymo lygiu“ (18). |
| --- | --- |

37.

Bendras pinigų sumų pagal MEDA programą išmokėjimas nuo 2000 m. pagerėjo, o nuo 2002 m. ši tendencija tapo dar ryškesnė (žr. lentelę). Metinės vidutinės išmokos 1995–1999 m. MEDA I laikotarpiu pasiekė 175 milijonų eurų per metus sumą, kuri 2000–2005 m. (šešerių metų laikotarpiu) patrigubėjo ir siekė maždaug 528 milijonus eurų. 2004 ir 2005 m. bendra išmokų suma viršijo bendrą šiuo laikotarpiu prisiimtų naujų įsipareigojimų sumą, o tai reiškia, kad nuo 2004 m. pirmą kartą pradėjus vykdyti MEDA programą bendra susikaupusi neįvykdytų įsipareigojimų (17) suma buvo sumažinta. MEDA I atveju, praėjus šešeriems metams (1995–2000 m.), susikaupusi išmokų suma pasiekė 38 % susikaupusios įsipareigojimų sumos, o MEDA II atveju šis procentinis dydis taip pat praėjus šešeriems metams (2000–2005 m.) išaugo iki 46 %. Tai – rodiklis, kad vykdymo greitis MEDA II laikotarpiu padidėjo. MEDA II vidurio laikotarpio įvertinime prieinama panašios išvados – jame teigiama, kad „programa tampa vis brandesnė, kiek tai susiję su operacijų vykdymo lygiu“ (18).

| 38. | Vykdymas pagerėjo, nes:






  a) | visas vykdomų MEDA projektų (programų) paketas nuolat didėjo; |
| --- | --- | --- |

38.

Vykdymas pagerėjo, nes:

a)

visas vykdomų MEDA projektų (programų) paketas nuolat didėjo;

| b) | daugelio MEDA I projektų (programų) vykdymo pradžia buvo lėta ir iš esmės lėšos buvo pradėtos išmokėti tik nuo 2000 m. 2004 ir 2005 m. atitinkamai apie 40 % ir 30 % visų pinigų sumų vis dar buvo išmokamos pagal projektus (programas), kurios buvo pradėtos vykdyti MEDA I laikotarpiu. Įgaliojimų perdavimo procesas neabejotinai buvo veiksnys, prisidėjęs prie šių projektų paspartėjusio vykdymo greičio, o tokiu būdu padidėjo bendra išmokų suma. Taigi yra tam tikras su tuo susijęs „galimybės pasivyti“ elementas; |
| --- | --- |

b)

daugelio MEDA I projektų (programų) vykdymo pradžia buvo lėta ir iš esmės lėšos buvo pradėtos išmokėti tik nuo 2000 m. 2004 ir 2005 m. atitinkamai apie 40 % ir 30 % visų pinigų sumų vis dar buvo išmokamos pagal projektus (programas), kurios buvo pradėtos vykdyti MEDA I laikotarpiu. Įgaliojimų perdavimo procesas neabejotinai buvo veiksnys, prisidėjęs prie šių projektų paspartėjusio vykdymo greičio, o tokiu būdu padidėjo bendra išmokų suma. Taigi yra tam tikras su tuo susijęs „galimybės pasivyti“ elementas;

| c) | pagal MEDA II programą, kaip paminėta 19 dalyje, vykdant naujus projektus (programas), didesnei jų daliai taikoma paramos iš biudžeto priemonė, kuri iš esmės sudaro galimybę greičiau išmokėti pirmąją pinigų sumą, taip pat išmokėti didesnes pinigų sumas nei tradicinių projektų atveju. |
| --- | --- |

c)

pagal MEDA II programą, kaip paminėta 19 dalyje, vykdant naujus projektus (programas), didesnei jų daliai taikoma paramos iš biudžeto priemonė, kuri iš esmės sudaro galimybę greičiau išmokėti pirmąją pinigų sumą, taip pat išmokėti didesnes pinigų sumas nei tradicinių projektų atveju.

| 39. | Šis bendras teigiamas vertinimas nereiškia, kad vykdant projektus niekada nesusiduriama su problemomis. Su viešaisiais pirkimais susijusios problemos yra pagrindinė vėlavimo vykdyti projektus priežastis. Beveik kiekvieno audito metu patikrinto projekto (programos), į kurį (kurią) buvo įtrauktas (darbų, tiekimo ar paslaugų) viešųjų pirkimų komponentas, atveju buvo susidurta su problemomis ir dažnai buvo vėluojama dėl įvairiausių priežasčių. Daug konkursų turėjo būti atšaukta ir paskelbta dar kartą dėl nepakankamo techniniu požiūriu galiojančių pasiūlymų skaičiaus. Viešųjų pirkimų procedūros paprastai laikomos sudėtingomis, su jomis ne visada būna visiškai susipažinę vietos projektų valdymo padaliniai ir konkurso dalyviai. Pavyzdžiui, Egipte smulkūs vietos rangovai susidūrė su paraiškoms konkursui taikomų administracinių reikalavimų laikymosi problemomis, nes visi konkurso dokumentai buvo parengti anglų kalba. Taisyklė, kad tiekiamų prekių kilmės šalis turi būti Europos ar Viduržemio jūros regiono valstybė, sudaro dar vieną dažną problemą, ypač kai pirkimai yra susiję su kompiuterine ar elektronine įranga. |
| --- | --- |

39.

Šis bendras teigiamas vertinimas nereiškia, kad vykdant projektus niekada nesusiduriama su problemomis. Su viešaisiais pirkimais susijusios problemos yra pagrindinė vėlavimo vykdyti projektus priežastis. Beveik kiekvieno audito metu patikrinto projekto (programos), į kurį (kurią) buvo įtrauktas (darbų, tiekimo ar paslaugų) viešųjų pirkimų komponentas, atveju buvo susidurta su problemomis ir dažnai buvo vėluojama dėl įvairiausių priežasčių. Daug konkursų turėjo būti atšaukta ir paskelbta dar kartą dėl nepakankamo techniniu požiūriu galiojančių pasiūlymų skaičiaus. Viešųjų pirkimų procedūros paprastai laikomos sudėtingomis, su jomis ne visada būna visiškai susipažinę vietos projektų valdymo padaliniai ir konkurso dalyviai. Pavyzdžiui, Egipte smulkūs vietos rangovai susidūrė su paraiškoms konkursui taikomų administracinių reikalavimų laikymosi problemomis, nes visi konkurso dokumentai buvo parengti anglų kalba. Taisyklė, kad tiekiamų prekių kilmės šalis turi būti Europos ar Viduržemio jūros regiono valstybė, sudaro dar vieną dažną problemą, ypač kai pirkimai yra susiję su kompiuterine ar elektronine įranga.

| 40. | Auditas parodė, kad perdavus įgaliojimus, delegacijos, dabar turinčios darbuotojus, kurie specializuojasi finansų ir sutarčių sudarymo srityse, gali atlikti ir atlieka svarbų vaidmenį, padėdamos projektų vadovams ir vietos administracijoms nagrinėti viešųjų pirkimų procedūrinius aspektus. Pavyzdžiui, buvo nustatyta, kad dabar delegacija Maroke, prieš paskelbdama konkursus, organizuoja informacinius susitikimus. Ji skirtingais procedūros etapais yra suteikusi paramą įvairioms susijusioms šalims. Delegacija Egipte taip pat padėjo prižiūrėti konkurso procesą ir nustatyti gaires, susijusias su svarbiu statybos komponentu, kuris kitaip galėjo būti atšauktas dėl laiko trūkumo likusiu projekto vykdymo laikotarpiu. Be to, delegacija Egipte nagrinėjo galimybę išversti konkurso dokumentus į arabų kalbą. |
| --- | --- |

40.

Auditas parodė, kad perdavus įgaliojimus, delegacijos, dabar turinčios darbuotojus, kurie specializuojasi finansų ir sutarčių sudarymo srityse, gali atlikti ir atlieka svarbų vaidmenį, padėdamos projektų vadovams ir vietos administracijoms nagrinėti viešųjų pirkimų procedūrinius aspektus. Pavyzdžiui, buvo nustatyta, kad dabar delegacija Maroke, prieš paskelbdama konkursus, organizuoja informacinius susitikimus. Ji skirtingais procedūros etapais yra suteikusi paramą įvairioms susijusioms šalims. Delegacija Egipte taip pat padėjo prižiūrėti konkurso procesą ir nustatyti gaires, susijusias su svarbiu statybos komponentu, kuris kitaip galėjo būti atšauktas dėl laiko trūkumo likusiu projekto vykdymo laikotarpiu. Be to, delegacija Egipte nagrinėjo galimybę išversti konkurso dokumentus į arabų kalbą.

| 41. | Daugeliui MEDA II projektų taikoma taip vadinama „d +3 taisyklė“, pagal kurią reikalaujama, kad darbų, tiekimo ar paslaugų sutartys būtų sudaromos ne vėliau kaip praėjus trejiems metams nuo biudžetinio įsipareigojimo prisiėmimo dienos (19). Paaiškėjo, kad dėl šios taisyklės kelių naujų projektų, kurių vykdymas audito metu turėjo prasidėti ir į kuriuos turėjo būti įtraukti svarbūs viešųjų pirkimų komponentai ir (arba) surengti kvietimai teikti pasiūlymus, atveju šiai veiklai užbaigti liko labai mažai laiko. |
| --- | --- |

41.

Daugeliui MEDA II projektų taikoma taip vadinama „d +3 taisyklė“, pagal kurią reikalaujama, kad darbų, tiekimo ar paslaugų sutartys būtų sudaromos ne vėliau kaip praėjus trejiems metams nuo biudžetinio įsipareigojimo prisiėmimo dienos (19). Paaiškėjo, kad dėl šios taisyklės kelių naujų projektų, kurių vykdymas audito metu turėjo prasidėti ir į kuriuos turėjo būti įtraukti svarbūs viešųjų pirkimų komponentai ir (arba) surengti kvietimai teikti pasiūlymus, atveju šiai veiklai užbaigti liko labai mažai laiko.

Priežiūra ir vertinimas atliekami sistemingiau

| 42. | EB delegacijos ir kitos įstaigos (Pasaulio bankas, TVF), naudodamosi standartiniais makroekonominiais rodikliais, atlieka sistemingus makroekonominius vertinimus (pvz., ketvirčio makroekonominės ataskaitos, reguliarios prekybos ataskaitos, paramos iš biudžeto programų vertinimai), tačiau yra sudėtinga įvertinti pačios Komisijos paramos poveikį šiuo lygiu. |
| --- | --- |

42.

EB delegacijos ir kitos įstaigos (Pasaulio bankas, TVF), naudodamosi standartiniais makroekonominiais rodikliais, atlieka sistemingus makroekonominius vertinimus (pvz., ketvirčio makroekonominės ataskaitos, reguliarios prekybos ataskaitos, paramos iš biudžeto programų vertinimai), tačiau yra sudėtinga įvertinti pačios Komisijos paramos poveikį šiuo lygiu.

| 43. | Taip pat labai sudėtinga įvertinti Komisijos poveikį atskiruose šalies strategijos dokumentuose apibrėžtų ES strateginių tikslų lygiu, visų pirma tada, kai šie tikslai yra apibūdinami gana bendrais bruožais, kaip antai parama pereinamojo ekonomikos laikotarpio procesui bei tvariam ir subalansuotam socialiniam ir ekonominiam vystymuisi, taip pat kai nėra nustatyta konkrečių pažangos rodiklių. |
| --- | --- |

43.

Taip pat labai sudėtinga įvertinti Komisijos poveikį atskiruose šalies strategijos dokumentuose apibrėžtų ES strateginių tikslų lygiu, visų pirma tada, kai šie tikslai yra apibūdinami gana bendrais bruožais, kaip antai parama pereinamojo ekonomikos laikotarpio procesui bei tvariam ir subalansuotam socialiniam ir ekonominiam vystymuisi, taip pat kai nėra nustatyta konkrečių pažangos rodiklių.

| 44. | Pagrindinė Komisijos atliekama priežiūra yra vykdoma atskirų projektų (programų) lygiu, imantis sistemingų priežiūros ir vertinimo pastangų bei dažnai naudojantis rodikliais taikant loginius modelius. Išorės priežiūros vizitų sistema dabar apima daugumą projektų (programų) bei numato reguliarų projektų kūrimo, rezultatų, poveikio ir tvarumo galimybių išorės įvertinimą. Taip pat daugumai projektų (programų) sistemingai atliekamos vidurio laikotarpio peržiūros ir projekto vykdymo pabaigos vertinimai. |
| --- | --- |

44.

Pagrindinė Komisijos atliekama priežiūra yra vykdoma atskirų projektų (programų) lygiu, imantis sistemingų priežiūros ir vertinimo pastangų bei dažnai naudojantis rodikliais taikant loginius modelius. Išorės priežiūros vizitų sistema dabar apima daugumą projektų (programų) bei numato reguliarų projektų kūrimo, rezultatų, poveikio ir tvarumo galimybių išorės įvertinimą. Taip pat daugumai projektų (programų) sistemingai atliekamos vidurio laikotarpio peržiūros ir projekto vykdymo pabaigos vertinimai.

| 45. | Geros iniciatyvos pavyzdys buvo atlikti atskirų šalies strategijų vertinimus, kaip tai 2003 m. buvo padaryta Maroko atveju, o 2004 m. – Egipto atveju. Tai suteikė naudingos informacijos, į kurią galima atsižvelgti rengiant kitus šalies strategijos dokumentus bei orientacinius planus. Tačiau kol kas tai buvo atlikta tik šioms dviem šalims. |
| --- | --- |

45.

Geros iniciatyvos pavyzdys buvo atlikti atskirų šalies strategijų vertinimus, kaip tai 2003 m. buvo padaryta Maroko atveju, o 2004 m. – Egipto atveju. Tai suteikė naudingos informacijos, į kurią galima atsižvelgti rengiant kitus šalies strategijos dokumentus bei orientacinius planus. Tačiau kol kas tai buvo atlikta tik šioms dviem šalims.

| 46. | Pagal MEDA reglamentą Komisija turi vertinti programą kas treji metai. Todėl MEDA II programos vidurio laikotarpio įvertinimą buvo užsakyta atlikti 2004 m. pradžioje, o galutinė ataskaita buvo pateikta 2005 m. liepos mėn (20). Galutinį MEDA programos įvertinimą šiuo metu numatoma atlikti 2007 m. antroje pusėje. |
| --- | --- |

46.

Pagal MEDA reglamentą Komisija turi vertinti programą kas treji metai. Todėl MEDA II programos vidurio laikotarpio įvertinimą buvo užsakyta atlikti 2004 m. pradžioje, o galutinė ataskaita buvo pateikta 2005 m. liepos mėn (20). Galutinį MEDA programos įvertinimą šiuo metu numatoma atlikti 2007 m. antroje pusėje.

| 47. | Pagrindinės tyrimo išvados, kurios daugeliu atžvilgiu sutampa su Audito Rūmų nustatytais faktais, yra šios:






  a) | MEDA programos, kaip Bendrijos pagalbos priemonės, remiančios Barselonos procesą ir dvišalius asociacijos susitarimus, aktualumas yra laikomas pakankamu. Situacija pagerėjo MEDA II laikotarpiu lyginant su MEDA I laikotarpiu; |
| --- | --- | --- |

47.

Pagrindinės tyrimo išvados, kurios daugeliu atžvilgiu sutampa su Audito Rūmų nustatytais faktais, yra šios:

a)

MEDA programos, kaip Bendrijos pagalbos priemonės, remiančios Barselonos procesą ir dvišalius asociacijos susitarimus, aktualumas yra laikomas pakankamu. Situacija pagerėjo MEDA II laikotarpiu lyginant su MEDA I laikotarpiu;

| b) | MEDA valdymo ir vykdymo priemonių rezultatyvumas ir efektyvumas pagerėjo, bet vis dar nėra visiškai patenkinami. |
| --- | --- |

b)

MEDA valdymo ir vykdymo priemonių rezultatyvumas ir efektyvumas pagerėjo, bet vis dar nėra visiškai patenkinami.

Pastangos koordinuoti paramos teikėjų veiklą sustiprėjo

| 48. | Auditas parodė, kad visos trijose šalyse esančios delegacijos yra gana aktyvios, koordinuodamos darbą su kitais paramos teikėjais ir naudos gavėjų institucijomis. Tai, be abejonės, – sustiprėjusių darbuotojų gebėjimų, numatytų kaip įgaliojimų perdavimo proceso dalis, rezultatas. Visose susijusiose šalyse vyksta reguliarūs Komisijos ir ES valstybių narių susitikimai. Be to, yra rengiami panašūs paramos teikėjų grupių, kurios yra suskirstytos į teminius pogrupius, susitikimai, kuriuose Komisijos delegacijos dažnai atlieka svarbų vaidmenį, pirmininkaudamos vienai ar kelioms tokioms paramos teikėjų grupėms, priklausomai nuo konkrečių interesų sektorių. |
| --- | --- |

48.

Auditas parodė, kad visos trijose šalyse esančios delegacijos yra gana aktyvios, koordinuodamos darbą su kitais paramos teikėjais ir naudos gavėjų institucijomis. Tai, be abejonės, – sustiprėjusių darbuotojų gebėjimų, numatytų kaip įgaliojimų perdavimo proceso dalis, rezultatas. Visose susijusiose šalyse vyksta reguliarūs Komisijos ir ES valstybių narių susitikimai. Be to, yra rengiami panašūs paramos teikėjų grupių, kurios yra suskirstytos į teminius pogrupius, susitikimai, kuriuose Komisijos delegacijos dažnai atlieka svarbų vaidmenį, pirmininkaudamos vienai ar kelioms tokioms paramos teikėjų grupėms, priklausomai nuo konkrečių interesų sektorių.

| 49. | Kol kas didžiąją koordinavimo veiklos dalį iš esmės sudaro informacijos apie tam tikrą paramos teikėjų intervencinę veiklą rinkimas ir jos mainai. Yra daug galimybių imtis kitų koordinavimo pastangų tokiose srityse kaip programavimas, vykdymas, priežiūra ir vertinimas. Tačiau delegacijos ėmėsi įvairių iniciatyvų, siekdamos dar labiau plėtoti paramos teikėjų veiklos koordinavimą ir jos derinimą. |
| --- | --- |

49.

Kol kas didžiąją koordinavimo veiklos dalį iš esmės sudaro informacijos apie tam tikrą paramos teikėjų intervencinę veiklą rinkimas ir jos mainai. Yra daug galimybių imtis kitų koordinavimo pastangų tokiose srityse kaip programavimas, vykdymas, priežiūra ir vertinimas. Tačiau delegacijos ėmėsi įvairių iniciatyvų, siekdamos dar labiau plėtoti paramos teikėjų veiklos koordinavimą ir jos derinimą.

IŠVADOS

MEDA programos indėlis

| 50. | Pagal MEDA programą teikiama EB parama, skirta Viduržemio jūros regiono šalių partnerių ekonominėms reformoms ir socialinei plėtrai, atitiko konkrečius susijusių šalių poreikius bei Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystei nustatytus tikslus. Dviejose šalyse, Egipte ir Jordanijoje, teikiant paramą pagrindinis dėmesys aiškiai buvo skiriamas ribotam sektorių skaičiui, tačiau taip nebuvo Maroko atveju. Kadangi pagal Europos kaimynystės politiką naujieji veiksmų planai apima visas bendradarbiavimo sritis, ir toliau bus būtina pagrindinį dėmesį skirti šalies programavimo dokumentams. Komisija skatino nuosavybės jausmą didindama paramos iš biudžeto naudojimą, tačiau vis dar išliks paramos projektams modalumo poreikis, kai bus reikalinga konkretesnė tikslinė pagalba. Gebėjimų stiprinimo priemonės yra sistemingai įtraukiamos (žr. 12–26 dalis). |
| --- | --- |

50.

Pagal MEDA programą teikiama EB parama, skirta Viduržemio jūros regiono šalių partnerių ekonominėms reformoms ir socialinei plėtrai, atitiko konkrečius susijusių šalių poreikius bei Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystei nustatytus tikslus. Dviejose šalyse, Egipte ir Jordanijoje, teikiant paramą pagrindinis dėmesys aiškiai buvo skiriamas ribotam sektorių skaičiui, tačiau taip nebuvo Maroko atveju. Kadangi pagal Europos kaimynystės politiką naujieji veiksmų planai apima visas bendradarbiavimo sritis, ir toliau bus būtina pagrindinį dėmesį skirti šalies programavimo dokumentams. Komisija skatino nuosavybės jausmą didindama paramos iš biudžeto naudojimą, tačiau vis dar išliks paramos projektams modalumo poreikis, kai bus reikalinga konkretesnė tikslinė pagalba. Gebėjimų stiprinimo priemonės yra sistemingai įtraukiamos (žr. 12–26 dalis).

| 51. | Bendri rezultatai praėjus daugiau nei 10 metų, kai buvo pradėta taikyti MEDA programa, vis dar yra gana riboti, kadangi daugelio ankstyvųjų projektų vykdymo pradžia buvo lėta, reikėjo prailginti projektų trukmę ir jie dar nėra baigti vykdyti. Dar per anksti vertinti daugumos MEDA II projektų galimus rezultatus (žr. 27–30 dalis). |
| --- | --- |

51.

Bendri rezultatai praėjus daugiau nei 10 metų, kai buvo pradėta taikyti MEDA programa, vis dar yra gana riboti, kadangi daugelio ankstyvųjų projektų vykdymo pradžia buvo lėta, reikėjo prailginti projektų trukmę ir jie dar nėra baigti vykdyti. Dar per anksti vertinti daugumos MEDA II projektų galimus rezultatus (žr. 27–30 dalis).

| 52. | Net kai bendra turimų MEDA lėšų suma yra ženkli, daugeliui MEDA programos šalių EB paramos poveikis yra susijęs ne tiek su jos finansine svarba, kiek su pastangomis spręsti jautrius politikos reformos klausimus ir paremti skurdesnius visuomenės sluoksnius, o šioje srityje jos poveikį sunku įvertinti skaičiais (žr. 31 ir 43 dalis). |
| --- | --- |

52.

Net kai bendra turimų MEDA lėšų suma yra ženkli, daugeliui MEDA programos šalių EB paramos poveikis yra susijęs ne tiek su jos finansine svarba, kiek su pastangomis spręsti jautrius politikos reformos klausimus ir paremti skurdesnius visuomenės sluoksnius, o šioje srityje jos poveikį sunku įvertinti skaičiais (žr. 31 ir 43 dalis).

Komisijos vykdomas valdymas

| 53. | Komisijos vykdomas MEDA programos valdymas akivaizdžiai pagerėjo lyginant su ankstyvuoju programos vykdymo laikotarpiu ir dabar gali būti laikomas patenkinamu, taipogi atsižvelgiant į procedūrinius ir išorės apribojimus. Programuojant ištekliai ilgainiui paskirstomi vis tolygiau, projektų rengimo laikotarpiai tapo trumpesni, o bendrų išmokų lygis, palyginti su ankstyvuoju MEDA laikotarpiu, smarkiai padidėjo (žr. 32–37 dalis). |
| --- | --- |

53.

Komisijos vykdomas MEDA programos valdymas akivaizdžiai pagerėjo lyginant su ankstyvuoju programos vykdymo laikotarpiu ir dabar gali būti laikomas patenkinamu, taipogi atsižvelgiant į procedūrinius ir išorės apribojimus. Programuojant ištekliai ilgainiui paskirstomi vis tolygiau, projektų rengimo laikotarpiai tapo trumpesni, o bendrų išmokų lygis, palyginti su ankstyvuoju MEDA laikotarpiu, smarkiai padidėjo (žr. 32–37 dalis).

| 54. | Prie pagerėjusių veiklos rezultatų prisidėję veiksniai – tai bendras padidėjęs vykdomų projektų (programų) skaičius, didesnė visai programai tenkanti paramos iš biudžeto dalis ir bendras teigiamas įgaliojimų perdavimo delegacijoms poveikis projektų rengimui ir vykdymui (žr. 38 dalį). |
| --- | --- |

54.

Prie pagerėjusių veiklos rezultatų prisidėję veiksniai – tai bendras padidėjęs vykdomų projektų (programų) skaičius, didesnė visai programai tenkanti paramos iš biudžeto dalis ir bendras teigiamas įgaliojimų perdavimo delegacijoms poveikis projektų rengimui ir vykdymui (žr. 38 dalį).

| 55. | Vis dar dažniausia vykdymo delsimo priežastis – su viešaisiais pirkimais susijusios problemos, nors delegacijos aktyviai ieškojo būdų, kaip užkirsti joms kelią (žr. 39–40 dalis). |
| --- | --- |

55.

Vis dar dažniausia vykdymo delsimo priežastis – su viešaisiais pirkimais susijusios problemos, nors delegacijos aktyviai ieškojo būdų, kaip užkirsti joms kelią (žr. 39–40 dalis).

| 56. | Kadangi Komisijai valdant MEDA programą buvo parodyta kantrybė ir lankstumas, suteikiant galimybę pratęsti projektų trukmę ir prireikus atlikti projektų kūrimo pakeitimus, MEDA I projektai ir programos iš esmės pasiekė arba galiausiai pasieks pakankamų rezultatų. Nuo 2003 m. projektams taikoma taip vadinama „d + 3 taisyklė“ gali užkirsti kelią tokiam ilgalaikiam įsipareigojimui ir lankstumui, tokiu būdu sumažindama galimybę, kad ekonominių reformų ir socialinės plėtros srityje bus gauti tvarūs rezultatai (žr. 29, 30 ir 41 dalis). |
| --- | --- |

56.

Kadangi Komisijai valdant MEDA programą buvo parodyta kantrybė ir lankstumas, suteikiant galimybę pratęsti projektų trukmę ir prireikus atlikti projektų kūrimo pakeitimus, MEDA I projektai ir programos iš esmės pasiekė arba galiausiai pasieks pakankamų rezultatų. Nuo 2003 m. projektams taikoma taip vadinama „d + 3 taisyklė“ gali užkirsti kelią tokiam ilgalaikiam įsipareigojimui ir lankstumui, tokiu būdu sumažindama galimybę, kad ekonominių reformų ir socialinės plėtros srityje bus gauti tvarūs rezultatai (žr. 29, 30 ir 41 dalis).

| 57. | Kiti teigiami su Komisijos vykdomu bendru projektų valdymu susiję poslinkiai: sistemingesnės priežiūros bei vertinimo pastangos, aktyvesnis dialogas ir intensyvesnis veiklos su delegacijomis, vietos analogiškas funkcijas atliekančiomis institucijomis ir kitais paramos teikėjais suderinimas (žr. 42–49 dalis). |
| --- | --- |

57.

Kiti teigiami su Komisijos vykdomu bendru projektų valdymu susiję poslinkiai: sistemingesnės priežiūros bei vertinimo pastangos, aktyvesnis dialogas ir intensyvesnis veiklos su delegacijomis, vietos analogiškas funkcijas atliekančiomis institucijomis ir kitais paramos teikėjais suderinimas (žr. 42–49 dalis).

REKOMENDACIJOS

| 58. | 2006 m. baigus galioti MEDA reglamentui ir 2007 m. pradėjus galioti naujajai Europos kaimynystės ir partnerystės priemonei, Komisija turėtų:






  — | užtikrinti sklandų ir greitą perėjimą prie naujųjų šalies programų, kad ateityje būtų išvengta su vykdymu susijusių neigiamų pasekmių; naujuose šalies programavimo dokumentuose aiškiau apibrėžti savo strateginius tikslus ir nustatyti atitinkamus rodiklius, kad būtų galima atlikti geresnę poveikio priežiūrą bei vertinimą; |
| --- | --- | --- |

58.

2006 m. baigus galioti MEDA reglamentui ir 2007 m. pradėjus galioti naujajai Europos kaimynystės ir partnerystės priemonei, Komisija turėtų:

—

užtikrinti sklandų ir greitą perėjimą prie naujųjų šalies programų, kad ateityje būtų išvengta su vykdymu susijusių neigiamų pasekmių; naujuose šalies programavimo dokumentuose aiškiau apibrėžti savo strateginius tikslus ir nustatyti atitinkamus rodiklius, kad būtų galima atlikti geresnę poveikio priežiūrą bei vertinimą;

| — | teikiant paramą ir toliau pagrindinį dėmesį skirti ribotam intervencinės veiklos sričių skaičiui, kad būtų užtikrinta darna, o programos būtų lengvai valdomos; |
| --- | --- |

—

teikiant paramą ir toliau pagrindinį dėmesį skirti ribotam intervencinės veiklos sričių skaičiui, kad būtų užtikrinta darna, o programos būtų lengvai valdomos;

| — | ir toliau kaupti geriausią patirtį valdant projektus, kad būtų išvengta delsimo atvejų, pavyzdžiui, viešųjų pirkimų srityje dedant papildomas gebėjimų stiprinimo pastangas, kur įmanoma, supaprastinant viešųjų pirkimų procedūras ir suteikiant nacionalinėms institucijoms didesnes decentralizuoto projektų valdymo galimybes. |
| --- | --- |

—

ir toliau kaupti geriausią patirtį valdant projektus, kad būtų išvengta delsimo atvejų, pavyzdžiui, viešųjų pirkimų srityje dedant papildomas gebėjimų stiprinimo pastangas, kur įmanoma, supaprastinant viešųjų pirkimų procedūras ir suteikiant nacionalinėms institucijoms didesnes decentralizuoto projektų valdymo galimybes.

Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2006 m. gegužės 31 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Hubert WEBER

---

(1)  1995 m. šalys partnerės buvo: Marokas, Alžyras, Tunisas, Egiptas, Izraelis, Jordanija, Palestinos valdžia, Libanas, Sirija, Turkija, Kipras ir Malta. Iš šių šalių Kipras, Malta ir Turkija nebegauna dvišalės pagalbos pagal MEDA programą, kadangi Kipras ir Malta tapo ES valstybėmis narėmis, o Turkija gauna specialią pasirengimo narystei pagalbą. Izraelio nacionalinių pajamų lygis laikomas per aukštu, kad jis galėtų gauti dvišalę pagalbą. Visos keturios šalys vis dar gali pasinaudoti MEDA regioninės programos teikiama nauda.

1

(2)  1996 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1488/96 dėl finansinių ir techninių priemonių, remiančių (MEDA) ekonominių ir socialinių struktūrų reformą pagal Europos–Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę (OL L 189, 1996 7 30, p. 1). Iš tikrųjų santrumpa „MEDA“ yra kilusi iš prancūzų kalbos termino „mesures d'accompagnement“ (lydimosios priemonės), tačiau praktikoje ir taip pat šioje ataskaitoje „MEDA“ yra vadinama visa programa. Reglamentą (EB) Nr. 1488/96, kuris apėmė 1995–1999 m. laikotarpį, iš dalies pakeitus ir išplėtus Reglamentu (EB) Nr. 2698/2000, apimančiu 2000–2006 m. laikotarpį, šie du laikotarpiai ir atitinkamos programos taip pat yra vadinami „MEDA I“ ir „MEDA II“.

2

(3)  OL L 311, 2000 12 12, p. 1.

3

(4)  1979–1995 m. finansinis ir techninis bendradarbiavimas su Viduržemio jūros regiono šalimis buvo grindžiamas keletu dvišalių finansinių protokolų.

4

(5)  Pirmajame MEDA reglamente nurodyta, kad Bendrija rems pastangas, kurių Viduržemio jūros regiono partneriai imasi, norėdami reformuoti ekonomines ir socialines struktūras bei sušvelninti bet kokias neigiamas pasekmes, kurias gali sukelti ekonominė plėtra. MEDA II reglamentu prie šių sričių buvo pridėta trečioji – sąlygų neturtingiesiems gerinimas. Išsamesnis galimų paramos priemonių sąrašas yra pateiktas MEDA reglamento II priede.

5

(6)  Pvz., pagal MEDA I patvirtintų Egiptui skirtų projektų (programų) skaičius buvo 4 (neskaitant paramos EIB intervencinei veiklai), Jordanijai – 6, Marokui – 26. Iki 2005 m. MEDA II laikotarpiu šie skaičiai Egiptui, Jordanijai ir Marokui yra atitinkamai 14, 8 ir 19.

6

(7)  Jau patvirtinti Marokui ir Jordanijai skirti veiksmų planai, apima atitinkamai 85 ir 68 skirtingus veiksmus, kurių ketinama imtis.

7

(8)  Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, Plėtros paramos komiteto efektyvios pagalbos principai, 1992 m.

8

(9)  Žr. taip pat Specialiąją ataskaitą Nr. 2/2005 apie Europos plėtros banko biudžetinę paramą AKR šalims: Komisijos vykdomas skyriaus „viešųjų finansų reforma“ valdymas (OL C 249, 2005 10 7).

9

(10)  Vidurio laikotarpio įvertinimo ataskaitos 2.3 lentelėje parodyta, kad lyginant MEDA I ir MEDA II laikotarpius, paramos iš biudžeto dalis padidėjo nuo 29 % iki 40 %, tuo tarpu projektams skiriamos paramos dalis sumažėjo nuo 53 % iki 35 %. Likutį sudaro regioniniai projektai ir parama EIB veiklai.

10

(11)  Pavyzdžiai: profesinio mokymo projektas Maroke, prekybos skatinimo programa Egipte, institucinė parama Aqaba specialiosios ekonominės zonos valdžiai Jordanijoje ir parama asociacijos susitarimo vykdymui visose trijose šalyse.

11

(12)  Pavyzdžiui, Egipte audito metu trys iš keturių MEDA I programų (sveikatos apsaugos, švietimo ir pramonės modernizavimo) vis dar buvo vykdomos, o projektų trukmė buvo pratęsta.

12

(13)  Žr. Egiptui skirtos Europos Komisijos šalies strategijos įvertinimo 1 tomo 2004 m. vasario mėn. galutinės ataskaitos 2.3 dalį ir „Evaluation de la Stratégie de la Commission européenne pour le Maroc“ (Marokui skirtos Europos Komisijos šalies strategijos įvertinimo) 2003 m. liepos mėn. galutinės ataskaitos 4.1 dalį.

13

(14)  MEDA II vidurio laikotarpio įvertinime pateikiami EuropeAid bendradarbiavimo tarnybos surinkti duomenys, rodantys, kad vienas viso rengimo proceso etapas, t. y. laikotarpis tarp finansavimo sprendimo ir finansavimo susitarimo pasirašymo, buvo sutrumpintas nuo vidutiniškai dešimties mėnesių 1995–1999 m. iki maždaug šešių mėnesių 2000–2004 m.

14

EuropeAid

(15)  Kaip antai EuropeAid bendradarbiavimo tarnybos įsteigimas, EuropeAid bendradarbiavimo tarnyboje kokybės palaikymo grupių suformavimas, gairių ir su projektais susijusių dokumentų pavyzdinių formų parengimas.

15

EuropeAid

EuropeAid

(16)  Pavyzdžiui, Prekybos skatinimo A programos Egipte atveju prireikė maždaug dvejų metų, o Priežiūros reformos ir privatizavimo projektui skirtos paramos Jordanijoje atveju nuo finansavimo susitarimo pasirašymo iki techninės pagalbos sutarčių pasirašymo praėjo treji metai.

16

(17)  Taip vadinami „RAL“ (reste à liquider).

17

reste à liquider

(18)  Žr. MEDA II vidurio laikotarpio įvertinimo 6.2 dalį.

18

(19)  Žr. 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, 2002 9 16, p. 1) 166 straipsnį.

19

(20)  MEDA II programos vidurio laikotarpio įvertinimas. Galutinė ataskaita. Roterdamas, 2005 m. liepos 18 d.

20

---

I PRIEDAS

1995–2005 M. MEDA ĮSIPAREIGOJIMAI (IŠMOKOS)

| (milijonais eurų) |
| --- |
| | 1995–1999 m. | 2000–2005 m. | 1995–2005 m. |
| Įsipareigojimai | Išmokos | Įsipareigojimai | Išmokos | Įsipareigojimai | Išmokos |
| Dvišaliai |
| Alžyras | 164 | 30 | 273 | 114 | 437 | 144 |
| Vakarų krantas/Gaza | 111 | 59 | 430 | 421 | 541 | 480 |
| Egiptas | 686 | 157 | 463 | 493 | 1 150 | 650 |
| Jordanija | 254 | 108 | 262 | 285 | 516 | 393 |
| Libanas | 182 | 1 | 101 | 131 | 283 | 132 |
| Marokas | 660 | 128 | 812 | 656 | 1 472 | 783 |
| Sirija | 101 | 0 | 158 | 64 | 259 | 64 |
| Tunisas | 428 | 168 | 447 | 400 | 875 | 568 |
| Iš viso dvišalių | 2 586 | 651 | 2 946 | 2 564 | 5 533 | 3 214 |
| Regioniniai | 471 | 223 | 884 | 606 | 1 355 | 829 |
| Iš viso | 3 057 | 874 | 3 831 | 3 169 | 6 888 | 4 043 |
| Bendra turima suma pagal MEDA I + II = 3 424 + 5 350 = 8 774 milijonai eurų. Iš šios sumos 1996–2002 m. Turkijai buvo paskirta maždaug 852 milijonų eurų suma (nedideli skirtumai susidaro dėl apvalinimo). |
| Šaltinis:
  EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba. |

(milijonais eurų)

1995–1999 m.

2000–2005 m.

1995–2005 m.

Įsipareigojimai

Išmokos

Įsipareigojimai

Išmokos

Įsipareigojimai

Išmokos

Dvišaliai

Alžyras

164

30

273

114

437

144

Vakarų krantas/Gaza

111

59

430

421

541

480

Egiptas

686

157

463

493

1 150

650

Jordanija

254

108

262

285

516

393

Libanas

182

1

101

131

283

132

Marokas

660

128

812

656

1 472

783

Sirija

101

0

158

64

259

64

Tunisas

428

168

447

400

875

568

Iš viso dvišalių

2 586

651

2 946

2 564

5 533

3 214

Regioniniai

471

223

884

606

1 355

829

Iš viso

3 057

874

3 831

3 169

6 888

4 043

Bendra turima suma pagal MEDA I + II = 3 424 + 5 350 = 8 774 milijonai eurų. Iš šios sumos 1996–2002 m. Turkijai buvo paskirta maždaug 852 milijonų eurų suma (nedideli skirtumai susidaro dėl apvalinimo).

Šaltinis:
  EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba.

---

II PRIEDAS

Į AUDITĄ ĮTRAUKTI PROJEKTAI (PROGRAMOS)

EGIPTAS

| Pavadinimas | Intervencinės veiklos rūšis | Būklė 2005 m. pabaigoje | Finansavimo sprendimo priėmimo metai | Paskirta suma
  (milijonais eurų) | Išmokėta suma (1)

  (milijonais eurų) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MEDA I

  (iš viso įsipareigojimų: 686 milijonai eurų) |
| Education Enhancement Programme (EEP) | Įvairi | Toliau vykdoma | 1997 | 100 | 85 |
| Industrial Modernisation Programme (IMP) | Įvairi | Toliau vykdoma | 1998 | 250 | 220 |
| Health Sector Reform Programme (HSRP) | Įvairi | Toliau vykdoma | 1998 | 110 | 56 |
| Iš viso MEDA I | | | | 460 | 361 |
| MEDA II

  (iš viso įsipareigojimų iki 2005 m.: 463 milijonai eurų) |
| Trade Enhancement Programme – A (TEP-A) | Projektas | Toliau vykdoma | 2002 | 20 | 7 |
| Trade Enhancement Programme – B (TEP-B) | Parama iš biudžeto | Toliau vykdoma | 2003 | 40 | 20 |
| Trade Enhancement Programme – C (TEP-C) | Projektas | Toliau vykdoma | 2003 | 6 | 1 |
| Financial and Investment Sector Cooperation- agricultural component (FISC Rural) | Projektas | Toliau vykdoma | 2003 | 18 | 0 |
| Social Development and Civil Society: Children at Risk | Projektas | Toliau vykdoma | 2003 | 20 | 1 |
| South Sinai Regional Development Programme | Projektas | Toliau vykdoma | 2004 | 64 | 0 |
| Spinning and Weaving Sector Support Programme | Parama iš biudžeto | Toliau vykdoma | 2004 | 80 | 20 |
| Iš viso MEDA II | | | | 248 | 49 |

Pavadinimas

Intervencinės veiklos rūšis

Būklė 2005 m. pabaigoje

Finansavimo sprendimo priėmimo metai

Paskirta suma

(milijonais eurų)

Išmokėta suma (1)

(milijonais eurų)

MEDA I

(iš viso įsipareigojimų: 686 milijonai eurų)

Education Enhancement Programme (EEP)

Įvairi

Toliau vykdoma

1997

100

85

Industrial Modernisation Programme (IMP)

Įvairi

Toliau vykdoma

1998

250

220

Health Sector Reform Programme (HSRP)

Įvairi

Toliau vykdoma

1998

110

56

Iš viso MEDA I

460

361

MEDA II

(iš viso įsipareigojimų iki 2005 m.: 463 milijonai eurų)

Trade Enhancement Programme – A (TEP-A)

Projektas

Toliau vykdoma

2002

20

7

Trade Enhancement Programme – B (TEP-B)

Parama iš biudžeto

Toliau vykdoma

2003

40

20

Trade Enhancement Programme – C (TEP-C)

Projektas

Toliau vykdoma

2003

6

1

Financial and Investment Sector Cooperation- agricultural component (FISC Rural)

Projektas

Toliau vykdoma

2003

18

0

Social Development and Civil Society: Children at Risk

Projektas

Toliau vykdoma

2003

20

1

South Sinai Regional Development Programme

Projektas

Toliau vykdoma

2004

64

0

Spinning and Weaving Sector Support Programme

Parama iš biudžeto

Toliau vykdoma

2004

80

20

Iš viso MEDA II

248

49

JORDANIJA

| Pavadinimas | Intervencinės veiklos rūšis | Būklė 2005 m. pabaigoje | Finansavimo sprendimo priėmimo metai | Paskirta suma
  (milijonais eurų) | Išmokėta suma (2)

  (milijonais eurų) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MEDA I

  (iš viso įsipareigojimų: 254 milijonai eurų) |
| Industrial Modernisation Programme (IMP) (2003 m. buvo prisiimtas dar vienas 5 milijonų eurų vertės įsipareigojimas) | Projektas | Toliau vykdoma | 1999 | 40 | 34 |
| Project Management Unit (PMU) for the Greater Amman Water Sector Improvement Programme (2003 m. buvo prisiimtas dar vienas 2 milijonų eurų vertės įsipareigojimas) | Projektas | Toliau vykdoma | 1999 | 5 | 5 |
| Protection and Promotion of Cultural Heritage in the Hashemite Kingdom of Jordan | Projektas | Toliau vykdoma | 1999 | 4 | 1 |
| Iš viso MEDA I atrinktų projektų | | | | 49 | 40 |
| MEDA II

  (iš viso įsipareigojimų iki 2005 m.: 262 milijonai eurų) |
| Support for Regulatory Reform and Privatisation (SRRP) | Projektas | Toliau vykdoma | 2001 | 20 | 5 |
| Support to the implementation of the association agreement (SAAP I) | Projektas | Toliau vykdoma | 2002 | 20 | 13 |
| Institutional Support to Aqaba Special Economic Zone Authority (AZESA) | Projektas | Toliau vykdoma | 2002 | 10 | 3 |
| Structural Adjustment Facility III – SAF III | Parama iš biudžeto | Toliau vykdoma | 2002 | 60 | 60 |
| Support to Poverty Reduction through Local Development – Jordan | Parama iš biudžeto | Toliau vykdoma | 2004 | 30 | 6 |
| Iš viso MEDA II atrinktų projektų | | | | 140 | 87 |

Pavadinimas

Intervencinės veiklos rūšis

Būklė 2005 m. pabaigoje

Finansavimo sprendimo priėmimo metai

Paskirta suma

(milijonais eurų)

Išmokėta suma (2)

(milijonais eurų)

MEDA I

(iš viso įsipareigojimų: 254 milijonai eurų)

Industrial Modernisation Programme (IMP) (2003 m. buvo prisiimtas dar vienas 5 milijonų eurų vertės įsipareigojimas)

Projektas

Toliau vykdoma

1999

40

34

Project Management Unit (PMU) for the Greater Amman Water Sector Improvement Programme (2003 m. buvo prisiimtas dar vienas 2 milijonų eurų vertės įsipareigojimas)

Projektas

Toliau vykdoma

1999

5

5

Protection and Promotion of Cultural Heritage in the Hashemite Kingdom of Jordan

Projektas

Toliau vykdoma

1999

4

1

Iš viso MEDA I atrinktų projektų

49

40

MEDA II

(iš viso įsipareigojimų iki 2005 m.: 262 milijonai eurų)

Support for Regulatory Reform and Privatisation (SRRP)

Projektas

Toliau vykdoma

2001

20

5

Support to the implementation of the association agreement (SAAP I)

Projektas

Toliau vykdoma

2002

20

13

Institutional Support to Aqaba Special Economic Zone Authority (AZESA)

Projektas

Toliau vykdoma

2002

10

3

Structural Adjustment Facility III – SAF III

Parama iš biudžeto

Toliau vykdoma

2002

60

60

Support to Poverty Reduction through Local Development – Jordan

Parama iš biudžeto

Toliau vykdoma

2004

30

6

Iš viso MEDA II atrinktų projektų

140

87

MAROKAS

| Pavadinimas | Intervencinės veiklos rūšis | Būklė 2005 m. pabaigoje | Finansavimo sprendimo priėmimo metai | Paskirta suma
  (milijonais eurų) | Išmokėta suma (3)

  (milijonais eurų) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MEDA I

  (iš viso įsipareigojimų: 660 milijonų eurų) |
| Appui à la mise à niveau de l'enseignement technique et de la formation professionnelle au Maroc | Projektas | Toliau vykdoma | 1998 | 38 | 30 |
| Appui à la gestion du secteur de la santé (PAGSS) | Projektas | Toliau vykdoma | 1998 | 20 | 10 |
| Appui aux institutions financières de garantie aux PME (PAIGAM) | Projektas | Toliau vykdoma | 1998 | 30 | 27 |
| Eau et assainissement en milieu rural – PAGER | Projektas | Toliau vykdoma | 1997 | 40 | 25 |
| Routes et pistes rurales au Nord du Maroc | Projektas | Baigta vykdyti | 1997 | 30 | 27 |
| Iš viso MEDA I | | | | 158 | 119 |
| MEDA II

  (iš viso įsipareigojimų iki 2005 m.: 812 milijonų eurų) |
| Développement rural et participatif dans le Moyen Atlas Central – KHENIFRA | Projektas | Toliau vykdoma | 2000
  2005 | 9
  6 | 5 |
| Programme d’appui budgétaire à la réforme du secteur des transports au Maroc (PAB Transports) | Parama iš biudžeto | Toliau vykdoma | 2003 | 96 | 76 |
| Programme d'appui à la réforme de l'Administration publique au Maroc | Parama iš biudžeto | Toliau vykdoma | 2004 | 79 | 60 |
| Appui à la mise en oeuvre de l'Accord d'association | Projektas | Toliau vykdoma | 2002 | 5 | 3 |
| Iš viso MEDA II | | | | 195 | 144 |

Pavadinimas

Intervencinės veiklos rūšis

Būklė 2005 m. pabaigoje

Finansavimo sprendimo priėmimo metai

Paskirta suma

(milijonais eurų)

Išmokėta suma (3)

(milijonais eurų)

MEDA I

(iš viso įsipareigojimų: 660 milijonų eurų)

Appui à la mise à niveau de l'enseignement technique et de la formation professionnelle au Maroc

Projektas

Toliau vykdoma

1998

38

30

Appui à la gestion du secteur de la santé (PAGSS)

Projektas

Toliau vykdoma

1998

20

10

Appui aux institutions financières de garantie aux PME (PAIGAM)

Projektas

Toliau vykdoma

1998

30

27

Eau et assainissement en milieu rural – PAGER

Projektas

Toliau vykdoma

1997

40

25

Routes et pistes rurales au Nord du Maroc

Projektas

Baigta vykdyti

1997

30

27

Iš viso MEDA I

158

119

MEDA II

(iš viso įsipareigojimų iki 2005 m.: 812 milijonų eurų)

Développement rural et participatif dans le Moyen Atlas Central – KHENIFRA

Projektas

Toliau vykdoma

2000

2005

9

6

5

Programme d’appui budgétaire à la réforme du secteur des transports au Maroc (PAB Transports)

Parama iš biudžeto

Toliau vykdoma

2003

96

76

Programme d'appui à la réforme de l'Administration publique au Maroc

Parama iš biudžeto

Toliau vykdoma

2004

79

60

Appui à la mise en oeuvre de l'Accord d'association

Projektas

Toliau vykdoma

2002

5

3

Iš viso MEDA II

195

144

---

(1)  Įskaitant išmokas iki 2005 m. pabaigos.

(2)  Įskaitant išmokas iki 2005 m. pabaigos.

(3)  Įskaitant išmokas iki 2005 m. pabaigos.

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| V. | Nepaisant vėlavimų programos įgyvendinimo pradžioje (iš dalies dėl to, kad MEDA I reguliavimo sistema buvo paruošta tik vėlesniame etape), po 2000 m. padėtis įgyvendinant MEDA II labai pagerėjo. Šiuo metu neįmanoma įvertinti konkrečių rezultatų, kadangi daugelis projektų dar nėra užbaigti. Nors EB finansinė parama Viduržemio jūros regiono šalims partnerėms yra ribojama priklausomai nuo bendro valstybės biudžeto, dažnai ji yra gana didelė palyginti su socialinės politikos reformų biudžetu pagrindiniams poreikiams tenkinti. |
| --- | --- |

V.

Nepaisant vėlavimų programos įgyvendinimo pradžioje (iš dalies dėl to, kad MEDA I reguliavimo sistema buvo paruošta tik vėlesniame etape), po 2000 m. padėtis įgyvendinant MEDA II labai pagerėjo. Šiuo metu neįmanoma įvertinti konkrečių rezultatų, kadangi daugelis projektų dar nėra užbaigti. Nors EB finansinė parama Viduržemio jūros regiono šalims partnerėms yra ribojama priklausomai nuo bendro valstybės biudžeto, dažnai ji yra gana didelė palyginti su socialinės politikos reformų biudžetu pagrindiniams poreikiams tenkinti.

| VI. | Kartais pastebėtą programos įgyvendinimo vėlavimą dažniausiai galima pateisinti viešojo pirkimo sutarčių sudarymo taisyklių laikymusi. Vidutinė procedūros trukmė skiriasi ir, priklausomai nuo pirkimo pobūdžio, gali trukti 6–8 mėnesius. Tačiau tokia trukmė užtikrina griežtą vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų laikymąsi. Neseniai Komisija ėmėsi rimtų supaprastinimo darbų ir sukūrė praktinį sutarčių procedūrų išorės pagalbos srityje vadovą, įsigaliojusį 2006 m. vasario 1 d. |
| --- | --- |

VI.

Kartais pastebėtą programos įgyvendinimo vėlavimą dažniausiai galima pateisinti viešojo pirkimo sutarčių sudarymo taisyklių laikymusi. Vidutinė procedūros trukmė skiriasi ir, priklausomai nuo pirkimo pobūdžio, gali trukti 6–8 mėnesius. Tačiau tokia trukmė užtikrina griežtą vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų laikymąsi. Neseniai Komisija ėmėsi rimtų supaprastinimo darbų ir sukūrė praktinį sutarčių procedūrų išorės pagalbos srityje vadovą, įsigaliojusį 2006 m. vasario 1 d.

| VII. | (Pirma įtrauka) Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai. Pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) programavimą šalies strategijos dokumentuose numatyti strateginiai tikslai atitiks veiksmų planus.
  Programavimo etape rodikliai paprastai yra susiję su vyriausybės reformų darbotvarke. Konkrečių rezultatų rodikliai nustatomi identifikavimo etape ir naudojami kaip priežiūros ir vertinimo pagrindas.
  (Antra įtrauka) Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) prioritetai bus nustatomi remiantis Europos kaimynystės politikos (EKP) tikslais ir Europos kaimynystės politikos veiksmų plano prioritetais. Darna bus užtikrinta pagrindinį dėmesį sutelkiant į politikos, įstatymų ir teisės aktų reformas tam tikrose pasirinktose politikos, ekonomikos ir socialinės sferos srityse šalyse partnerėse. Pagalba bus teikiama pagal ribotą programų skaičių.
  (Trečia įtrauka) Geriausios projektų valdymo patirties paieška išlieka Komisijos prioritetu. Komisija ir toliau skatins kuo aktyvesnį šalių partnerių dalyvavimą nustatant tinkamiausias bendradarbiavimo priemones ir veiklą. Įgyvendinimo etape Komisija tęs ir, jei bus įmanoma, greitins perėjimą nuo tradicinių projektų prie sektorinės pagalbos operacijų bei plės bendradarbiavimą su pilietine visuomene. |
| --- | --- |

VII.

(Pirma įtrauka) Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai. Pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) programavimą šalies strategijos dokumentuose numatyti strateginiai tikslai atitiks veiksmų planus.

Programavimo etape rodikliai paprastai yra susiję su vyriausybės reformų darbotvarke. Konkrečių rezultatų rodikliai nustatomi identifikavimo etape ir naudojami kaip priežiūros ir vertinimo pagrindas.

(Antra įtrauka) Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) prioritetai bus nustatomi remiantis Europos kaimynystės politikos (EKP) tikslais ir Europos kaimynystės politikos veiksmų plano prioritetais. Darna bus užtikrinta pagrindinį dėmesį sutelkiant į politikos, įstatymų ir teisės aktų reformas tam tikrose pasirinktose politikos, ekonomikos ir socialinės sferos srityse šalyse partnerėse. Pagalba bus teikiama pagal ribotą programų skaičių.

(Trečia įtrauka) Geriausios projektų valdymo patirties paieška išlieka Komisijos prioritetu. Komisija ir toliau skatins kuo aktyvesnį šalių partnerių dalyvavimą nustatant tinkamiausias bendradarbiavimo priemones ir veiklą. Įgyvendinimo etape Komisija tęs ir, jei bus įmanoma, greitins perėjimą nuo tradicinių projektų prie sektorinės pagalbos operacijų bei plės bendradarbiavimą su pilietine visuomene.

PASTABOS

| 15. | Komisija pripažįsta, kad jos suteikta parama buvo skirta didesniam projektų skaičiui Maroke, o ne Egipte ir Jordanijoje. Tačiau Maroke MEDA programa taip pat buvo sutelkta, nors ja ir bandyta patenkinti kuo daugiau pripažintų ir suderintų poreikių. Naujas programavimas, kuris remsis ankstesne patirtimi ir rezultatais, bus ypač sutelktas į veiksmų plane aiškiai nurodytą socialinę ir ekonominę dimensiją. |
| --- | --- |

15.

Komisija pripažįsta, kad jos suteikta parama buvo skirta didesniam projektų skaičiui Maroke, o ne Egipte ir Jordanijoje. Tačiau Maroke MEDA programa taip pat buvo sutelkta, nors ja ir bandyta patenkinti kuo daugiau pripažintų ir suderintų poreikių. Naujas programavimas, kuris remsis ankstesne patirtimi ir rezultatais, bus ypač sutelktas į veiksmų plane aiškiai nurodytą socialinę ir ekonominę dimensiją.

| 16. | Komisija atsižvelgia į Audito Rūmų pasiūlymą dėl būsimųjų šalies strategijos dokumentų. Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) prioritetai bus nustatomi remiantis Europos kaimynystės politikos (EKP) tikslais ir Europos kaimynystės politikos veiksmų plano prioritetais. Darna bus užtikrinta pagrindinį dėmesį sutelkiant į politikos, įstatymų ir teisės aktų reformas tam tikrose pasirinktose politikos, ekonomikos ir socialinės sferos srityse šalyse partnerėse. Pagalba bus teikiama pagal ribotą programų skaičių. |
| --- | --- |

16.

Komisija atsižvelgia į Audito Rūmų pasiūlymą dėl būsimųjų šalies strategijos dokumentų. Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) prioritetai bus nustatomi remiantis Europos kaimynystės politikos (EKP) tikslais ir Europos kaimynystės politikos veiksmų plano prioritetais. Darna bus užtikrinta pagrindinį dėmesį sutelkiant į politikos, įstatymų ir teisės aktų reformas tam tikrose pasirinktose politikos, ekonomikos ir socialinės sferos srityse šalyse partnerėse. Pagalba bus teikiama pagal ribotą programų skaičių.

| 26. | Žr. atsakymą į 39 punktą. |
| --- | --- |

26.

Žr. atsakymą į 39 punktą.

| 28. | Nepaisant vėlavimų programos įgyvendinimo pradžioje (iš dalies dėl to, kad MEDA I reguliavimo sistema buvo paruošta tik vėlesniame etape), po 2000 m. padėtis įgyvendinant MEDA II labai pagerėjo. Šiuo metu neįmanoma įvertinti konkrečių rezultatų, kadangi daugelis projektų dar nėra užbaigti. |
| --- | --- |

28.

Nepaisant vėlavimų programos įgyvendinimo pradžioje (iš dalies dėl to, kad MEDA I reguliavimo sistema buvo paruošta tik vėlesniame etape), po 2000 m. padėtis įgyvendinant MEDA II labai pagerėjo. Šiuo metu neįmanoma įvertinti konkrečių rezultatų, kadangi daugelis projektų dar nėra užbaigti.

| 30. | Finansinio reglamento 166 straipsnyje nustatyta d + 3 taisykle iš tiesų ribojama išorės pagalbos valdymo trukmė, kadangi individualios sutartys ir susitarimai (išskyrus audito ir vertinimo) finansavimo susitarimams įgyvendinti turi būti sudaromi ne vėliau kaip per trejus metus nuo biudžetinio įsipareigojimo (n + 1 terminas įtraukiamas į d + 3 terminą). Šios taisyklės pasekmes pirmą kartą pajusime šiais metais, kadangi Finansinis reglamentas įsigaliojo 2003 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

30.

Finansinio reglamento 166 straipsnyje nustatyta d + 3 taisykle iš tiesų ribojama išorės pagalbos valdymo trukmė, kadangi individualios sutartys ir susitarimai (išskyrus audito ir vertinimo) finansavimo susitarimams įgyvendinti turi būti sudaromi ne vėliau kaip per trejus metus nuo biudžetinio įsipareigojimo (n + 1 terminas įtraukiamas į d + 3 terminą). Šios taisyklės pasekmes pirmą kartą pajusime šiais metais, kadangi Finansinis reglamentas įsigaliojo 2003 m. sausio 1 d.

| 31. | Apskritai EB finansinė parama Viduržemio jūros regiono šalims partnerėms yra ribojama priklausomai nuo bendro valstybės biudžeto, tačiau dažnai ji yra gana didelė palyginti su socialinės politikos reformų biudžetu pagrindiniams poreikiams tenkinti. |
| --- | --- |

31.

Apskritai EB finansinė parama Viduržemio jūros regiono šalims partnerėms yra ribojama priklausomai nuo bendro valstybės biudžeto, tačiau dažnai ji yra gana didelė palyginti su socialinės politikos reformų biudžetu pagrindiniams poreikiams tenkinti.

| 39. | Viešųjų pirkimų procedūros išorės pagalbos srityje gali būti užbaigiamos per 6–7 mėnesius (paslaugų bei tiekimo) ir per 7–8 mėnesius (darbų). Tačiau kai kalbama apie konkurso procedūras, kurioms taikomos griežtos Finansiniame reglamente apibrėžtos taisyklės, įgyvendinimo taisyklės ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktika, formalumų laikymasis vykdant šias procedūras užtikrina griežtą vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų taikymą. Komisija dėjo daug pastangų siekdama, kad šios procedūros taptų suprantamesnės. Šiuo tikslu Komisijos tarnybos sukūrė praktinį sutarčių procedūrų išorės pagalbos srityje vadovą, įsigaliojusį 2006 m. vasario 1 d. Šiame vadove pateikiamos visos taikytinos taisyklės ir paaiškinama jų reikšmė: pavyzdžiui, tinkama paraiška nuo šiol turi būti laikoma laiku pateikta ir formalius pateikimo reikalavimus atitinkanti paraiška. Be to, kalbant apie kilmės taisykles reikėtų pabrėžti, kad, nors ir toliau laikomasi principo, pagal kurį kilmė yra dalyvavimo viešųjų pirkimų konkurse sąlyga, išimtys yra įmanomos, ypač tada, kai gaminiais ir medžiagomis negalima apsirūpinti tam tikroje rinkoje. |
| --- | --- |

39.

Viešųjų pirkimų procedūros išorės pagalbos srityje gali būti užbaigiamos per 6–7 mėnesius (paslaugų bei tiekimo) ir per 7–8 mėnesius (darbų). Tačiau kai kalbama apie konkurso procedūras, kurioms taikomos griežtos Finansiniame reglamente apibrėžtos taisyklės, įgyvendinimo taisyklės ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktika, formalumų laikymasis vykdant šias procedūras užtikrina griežtą vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų taikymą. Komisija dėjo daug pastangų siekdama, kad šios procedūros taptų suprantamesnės. Šiuo tikslu Komisijos tarnybos sukūrė praktinį sutarčių procedūrų išorės pagalbos srityje vadovą, įsigaliojusį 2006 m. vasario 1 d. Šiame vadove pateikiamos visos taikytinos taisyklės ir paaiškinama jų reikšmė: pavyzdžiui, tinkama paraiška nuo šiol turi būti laikoma laiku pateikta ir formalius pateikimo reikalavimus atitinkanti paraiška. Be to, kalbant apie kilmės taisykles reikėtų pabrėžti, kad, nors ir toliau laikomasi principo, pagal kurį kilmė yra dalyvavimo viešųjų pirkimų konkurse sąlyga, išimtys yra įmanomos, ypač tada, kai gaminiais ir medžiagomis negalima apsirūpinti tam tikroje rinkoje.

| 41. | Tiesa, kartais manoma, kad d + 3 taisyklė kelia tam tikrų sunkumų valdant išorės pagalbą. Tačiau norint pakeisti šią taisyklę, reikėtų keisti Finansinį reglamentą, t. y. Tarybos aktą. Susijusios Komisijos tarnybos nagrinėja šią problemą į tai atsižvelgdamos. |
| --- | --- |

41.

Tiesa, kartais manoma, kad d + 3 taisyklė kelia tam tikrų sunkumų valdant išorės pagalbą. Tačiau norint pakeisti šią taisyklę, reikėtų keisti Finansinį reglamentą, t. y. Tarybos aktą. Susijusios Komisijos tarnybos nagrinėja šią problemą į tai atsižvelgdamos.

| 43. | Pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (ENPP) programavimą šalies strategijos dokumentuose numatyti strateginiai tikslai atitiks veiksmų planus.
  Programavimo etape rodikliai paprastai yra susiję su vyriausybės reformų darbotvarke. Konkrečių rezultatų rodikliai nustatomi identifikavimo etape ir naudojami kaip priežiūros ir vertinimo pagrindas, kaip Audito Rūmai nurodė 44 dalyje. |
| --- | --- |

43.

Pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (ENPP) programavimą šalies strategijos dokumentuose numatyti strateginiai tikslai atitiks veiksmų planus.

Programavimo etape rodikliai paprastai yra susiję su vyriausybės reformų darbotvarke. Konkrečių rezultatų rodikliai nustatomi identifikavimo etape ir naudojami kaip priežiūros ir vertinimo pagrindas, kaip Audito Rūmai nurodė 44 dalyje.

| 47. | b) | 2005 m. nepriklausomų ekspertų atliktas MEDA vidurio laikotarpio vertinimas dėl svarbių programos aspektų buvo teigiamas, ypač dėl programos politinės svarbos, politikos orientavimo, finansinių paskutinių penkerių metų rezultatų, perėjimo prie priemonių taikymo sektorinėse operacijose, sėkmingo decentralizavimo proceso ir 2000 m. MEDA reglamento peržiūrėjimo. Tačiau Komisija supranta, kad kai kuriems aspektams reikia skirti daugiau dėmesio. Čia reikėtų paminėti gana mažus finansinius išteklius, užduočių pasidalijimą programavimo etape, reikiamo darbuotojų lygio užtikrinimą ir grįžtamąją informacijos apie tai, ko buvo pasimokyta. Šie reikalingi patobulinimai turi būti apsvarstyti numatant bendrą perėjimo prie naujos EKPP priemonės, kuri nuo 2007 m. pakeis MEDA, tvarką. |
| --- | --- | --- |

47.

b)

2005 m. nepriklausomų ekspertų atliktas MEDA vidurio laikotarpio vertinimas dėl svarbių programos aspektų buvo teigiamas, ypač dėl programos politinės svarbos, politikos orientavimo, finansinių paskutinių penkerių metų rezultatų, perėjimo prie priemonių taikymo sektorinėse operacijose, sėkmingo decentralizavimo proceso ir 2000 m. MEDA reglamento peržiūrėjimo. Tačiau Komisija supranta, kad kai kuriems aspektams reikia skirti daugiau dėmesio. Čia reikėtų paminėti gana mažus finansinius išteklius, užduočių pasidalijimą programavimo etape, reikiamo darbuotojų lygio užtikrinimą ir grįžtamąją informacijos apie tai, ko buvo pasimokyta. Šie reikalingi patobulinimai turi būti apsvarstyti numatant bendrą perėjimo prie naujos EKPP priemonės, kuri nuo 2007 m. pakeis MEDA, tvarką.

IŠVADOS

| 50. | Maroke MEDA programa taip pat buvo sutelkta, nors ja ir bandyta patenkinti kuo daugiau pripažintų ir suderintų poreikių. Naujas programavimas, kuris remsis ankstesne patirtimi ir rezultatais, bus ypač sutelktas į veiksmų plane aiškiai nurodytą socialinę ir ekonominę dimensiją. |
| --- | --- |

50.

Maroke MEDA programa taip pat buvo sutelkta, nors ja ir bandyta patenkinti kuo daugiau pripažintų ir suderintų poreikių. Naujas programavimas, kuris remsis ankstesne patirtimi ir rezultatais, bus ypač sutelktas į veiksmų plane aiškiai nurodytą socialinę ir ekonominę dimensiją.

| 51. | Nepaisant vėlavimų programos įgyvendinimo pradžioje (iš dalies dėl to, kad MEDA I reguliavimo sistema buvo paruošta tik vėlesniame etape), po 2000 m. padėtis įgyvendinant MEDA II labai pagerėjo. Šiuo metu neįmanoma įvertinti konkrečių rezultatų, kadangi daugelis projektų dar nėra užbaigti. |
| --- | --- |

51.

Nepaisant vėlavimų programos įgyvendinimo pradžioje (iš dalies dėl to, kad MEDA I reguliavimo sistema buvo paruošta tik vėlesniame etape), po 2000 m. padėtis įgyvendinant MEDA II labai pagerėjo. Šiuo metu neįmanoma įvertinti konkrečių rezultatų, kadangi daugelis projektų dar nėra užbaigti.

| 55. | Kartais pastebėtą programos įgyvendinimo vėlavimą dažniausiai galima pateisinti procedūrinių taisyklių laikymusi. Vidutinė procedūros trukmė skiriasi ir, priklausomai nuo pirkimo pobūdžio, gali trukti 6–8 mėnesius. Tačiau derėtų priminti, kad tokia trukmė, dažnai laikoma per ilga, užtikrina griežtą vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų laikymąsi. Neseniai Komisija ėmėsi rimtų supaprastinimo darbų ir sukūrė praktinį sutarčių procedūrų išorės pagalbos srityje vadovą, įsigaliojusį 2006 m. vasario 1 d. |
| --- | --- |

55.

Kartais pastebėtą programos įgyvendinimo vėlavimą dažniausiai galima pateisinti procedūrinių taisyklių laikymusi. Vidutinė procedūros trukmė skiriasi ir, priklausomai nuo pirkimo pobūdžio, gali trukti 6–8 mėnesius. Tačiau derėtų priminti, kad tokia trukmė, dažnai laikoma per ilga, užtikrina griežtą vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų laikymąsi. Neseniai Komisija ėmėsi rimtų supaprastinimo darbų ir sukūrė praktinį sutarčių procedūrų išorės pagalbos srityje vadovą, įsigaliojusį 2006 m. vasario 1 d.

| 56. | Finansinio reglamento 166 straipsnyje nustatyta d + 3 taisykle iš tiesų ribojama išorės pagalbos valdymo trukmė, kadangi individualios sutartys ir susitarimai (išskyrus audito ir vertinimo) finansavimo susitarimams įgyvendinti turi būti sudaromi ne vėliau kaip per trejus metus nuo biudžetinio įsipareigojimo (n + 1 terminas įtraukiamas į d + 3 terminą). Šios taisyklės pasekmes pirmą kartą pajusime šiais metais, kadangi Finansinis reglamentas įsigaliojo 2003 m. sausio 1 d.
  Tiesa, kartais manoma, kad d + 3 taisyklė kelia tam tikrų sunkumų valdant išorės pagalbą. Tačiau norint pakeisti šią taisyklę, reikėtų keisti Finansinį reglamentą, t. y. Tarybos aktą. Susijusios Komisijos tarnybos nagrinėja šią problemą į tai atsižvelgdamos. |
| --- | --- |

56.

Finansinio reglamento 166 straipsnyje nustatyta d + 3 taisykle iš tiesų ribojama išorės pagalbos valdymo trukmė, kadangi individualios sutartys ir susitarimai (išskyrus audito ir vertinimo) finansavimo susitarimams įgyvendinti turi būti sudaromi ne vėliau kaip per trejus metus nuo biudžetinio įsipareigojimo (n + 1 terminas įtraukiamas į d + 3 terminą). Šios taisyklės pasekmes pirmą kartą pajusime šiais metais, kadangi Finansinis reglamentas įsigaliojo 2003 m. sausio 1 d.

Tiesa, kartais manoma, kad d + 3 taisyklė kelia tam tikrų sunkumų valdant išorės pagalbą. Tačiau norint pakeisti šią taisyklę, reikėtų keisti Finansinį reglamentą, t. y. Tarybos aktą. Susijusios Komisijos tarnybos nagrinėja šią problemą į tai atsižvelgdamos.

REKOMENDACIJOS

| 58. | (Pirma įtrauka) Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai. Pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) programavimą strateginiai tikslai atitiks veiksmų planus.
  Programavimo etape rodikliai paprastai yra susiję su vyriausybės reformų darbotvarke. Konkrečių rezultatų rodikliai išsamiau nustatomi identifikavimo etape ir naudojami kaip priežiūros ir vertinimo pagrindas.
  (Antra įtrauka) Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) prioritetai bus nustatomi remiantis Europos kaimynystės politikos (EKP) tikslais ir Europos kaimynystės politikos veiksmų plano prioritetais. Darna bus užtikrinta pagrindinį dėmesį sutelkiant į politikos, įstatymų ir teisės aktų reformas tam tikrose pasirinktose politikos, ekonomikos ir socialinės sferos srityse šalyse partnerėse. Pagalba bus teikiama pagal ribotą programų skaičių.
  (Trečia įtrauka) Neseniai Komisija ėmėsi rimtų supaprastinimo darbų ir sukūrė praktinį sutarčių procedūrų išorės pagalbos srityje vadovą, įsigaliojusį 2006 m. vasario 1 d.
  Geriausios projektų valdymo patirties paieška išlieka Komisijos prioritetu. Geriausios patirties analizė leido padaryti tokias išvadas: sėkmingai įgyvendintas bus toks projektas, kuris remsis holistiniu metodu, turės labai tvirtą vykdomąją partnerystę ir bus gerai administruojamas. Projekte taip pat numatoma ex-post priežiūra, kad būtų užtikrintas jo tęstinumas ir skatinimo priemonės. Siekdama šių tikslų Komisija ir toliau skatins kuo aktyvesnį šalių partnerių dalyvavimą nustatant tinkamiausias bendradarbiavimo priemones ir veiklą. Įgyvendinimo etape Komisija tęs ir, jei bus įmanoma, greitins perėjimą nuo tradicinių projektų prie sektorinės pagalbos operacijų bei plės bendradarbiavimą su pilietine visuomene. |
| --- | --- |

58.

(Pirma įtrauka) Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai. Pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) programavimą strateginiai tikslai atitiks veiksmų planus.

Programavimo etape rodikliai paprastai yra susiję su vyriausybės reformų darbotvarke. Konkrečių rezultatų rodikliai išsamiau nustatomi identifikavimo etape ir naudojami kaip priežiūros ir vertinimo pagrindas.

(Antra įtrauka) Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) prioritetai bus nustatomi remiantis Europos kaimynystės politikos (EKP) tikslais ir Europos kaimynystės politikos veiksmų plano prioritetais. Darna bus užtikrinta pagrindinį dėmesį sutelkiant į politikos, įstatymų ir teisės aktų reformas tam tikrose pasirinktose politikos, ekonomikos ir socialinės sferos srityse šalyse partnerėse. Pagalba bus teikiama pagal ribotą programų skaičių.

(Trečia įtrauka) Neseniai Komisija ėmėsi rimtų supaprastinimo darbų ir sukūrė praktinį sutarčių procedūrų išorės pagalbos srityje vadovą, įsigaliojusį 2006 m. vasario 1 d.

Geriausios projektų valdymo patirties paieška išlieka Komisijos prioritetu. Geriausios patirties analizė leido padaryti tokias išvadas: sėkmingai įgyvendintas bus toks projektas, kuris remsis holistiniu metodu, turės labai tvirtą vykdomąją partnerystę ir bus gerai administruojamas. Projekte taip pat numatoma ex-post priežiūra, kad būtų užtikrintas jo tęstinumas ir skatinimo priemonės. Siekdama šių tikslų Komisija ir toliau skatins kuo aktyvesnį šalių partnerių dalyvavimą nustatant tinkamiausias bendradarbiavimo priemones ir veiklą. Įgyvendinimo etape Komisija tęs ir, jei bus įmanoma, greitins perėjimą nuo tradicinių projektų prie sektorinės pagalbos operacijų bei plės bendradarbiavimą su pilietine visuomene.

---