# Eiropas Savienības C 235/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 235 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 29. septembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 235

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 29. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2006/C 235/1 | Īpašais ziņojums Nr. 6/2006 par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2006/C 235/1

Īpašais ziņojums Nr. 6/2006 par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā, ar Komisijas atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 29.9.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 235/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 6/2006

par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2006/C 000/01)

SATURS

SAĪSINĀJUMI UN TERMINI

| I–VI | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I–VI

| 1-7 | IEVADS |
| --- | --- |

1-7

| 1-3 | Vispārīga informācija |
| --- | --- |

1-3

| 4-7 | Revīzijas tvērums un metode |
| --- | --- |

4-7

| 8-27 | KOMISIJAS STRATĒĢIJA VIDES ASPEKTIEM SAISTĪBĀ AR ATBALSTU ATTĪSTĪBAS JOMĀ |
| --- | --- |

8-27

| 8 | Ievads |
| --- | --- |

8

| 9-13 | Vajadzīga skaidra un visaptveroša vides stratēģija |
| --- | --- |

9-13

| 14-27 | Vēl jāievieš adekvāta kārtība, lai īstenotu Komisijas vides integrēšanas stratēģiju un novērtētu attīstības atbalsta ekoloģiskos raksturlielumus |
| --- | --- |

14-27

| 15-17 | Mehānismi vides integrēšanas stratēģijas īstenošanas pārraudzībai |
| --- | --- |

15-17

| 18-23 | Komisijas kompetences pilnveidošana vides integrēšanas stratēģijas īstenošanai |
| --- | --- |

18-23

| 24-27 | Komisijas attīstības atbalsta ekoloģisko raksturlielumu novērtēšanas sistēmas |
| --- | --- |

24-27

| 28-46 | KOMISIJAS VIDES INTEGRĒŠANAS EFEKTIVITĀTES NOVĒRTĒJUMS |
| --- | --- |

28-46

| 28 | Ievads |
| --- | --- |

28

| 29-35 | Panākumi tika sasniegti 2005. gadā jaunattīstības valstu vides analīzē jauniem valstu stratēģijas dokumentiem, kaut arī to ietekmi vēl nevar novērtēt |
| --- | --- |

29-35

| 36-38 | Maz ir darīts, lai integrētu vidi budžeta atbalsta programmās |
| --- | --- |

36-38

| 39-46 | Procedūras vides integrēšanai projektu līmenī nav bijušas pietiekami sistemātiskas |
| --- | --- |

39-46

| 47-81 | VIDES PROJEKTU EFEKTIVITĀTES UN EFEKTIVITĀTI IETEKMĒJOŠO FAKTORU NOVĒRTĒJUMS |
| --- | --- |

47-81

| 47 | Ievads |
| --- | --- |

47

| 48-56 | Projektu efektivitātes novērtējums |
| --- | --- |

48-56

| 57-81 | Vides projektu efektivitāti ietekmējošo faktoru analīze |
| --- | --- |

57-81

| 58-63 | Pārāk ambicioza projektu koncepcija |
| --- | --- |

58-63

| 64-67 | Kavējumi projektu sagatavošanā un īstenošanā |
| --- | --- |

64-67

| 68-70 | Ierobežota virzība iestāžu pārvaldes resursu palielināšanā |
| --- | --- |

68-70

| 71-72 | Vietējām kopienām vairāk jāvērš uzmanība uz dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu |
| --- | --- |

71-72

| 73-77 | Projektu nepietiekama ietekme uz politiku un tiesisko regulējumu |
| --- | --- |

73-77

| 78-81 | Nereāla pieeja finansiālai dzīvotspējai |
| --- | --- |

78-81

| 82-101 | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

82-101

| 82-86 | Secinājumi |
| --- | --- |

82-86

| 87-101 | Ieteikumi |
| --- | --- |

87-101

| 87-93 | Visaptverošas vides stratēģijas izstrāde un tās īstenošanas pēcpārbaude |
| --- | --- |

87-93

| 94-97 | Vides integrēšanas efektivitātes uzlabošana |
| --- | --- |

94-97

| 98-101 | Vides projektu efektivitātes uzlabošana |
| --- | --- |

98-101

I PIELIKUMS – ESAO Attīstības veicināšanas komiteja – projektu klasifikācija

II PIELIKUMS – Pārbaudītie vides projekti un to efektivitātes novērtējums

III PIELIKUMS – Pārskats par projektu efektivitāti

Komisijas atbildes

SAĪSINĀJUMI UN TERMINI





  ĀKK

| ĀKK | Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstis, kas parakstījušas Kotonū Nolīgumu |
| --- | --- |
| ĀLA | Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstis |
| DEV ĢD | Attīstības ģenerāldirektorāts |
| DNPD | Dabas un nacionālo parku departaments |
| DRPP | Dabas resursu politikas programma |
| ECOFAC | Centrālāfrikas mežsaimniecību ekosistēmas (Ecosystèmes Forestiers d'Afrique centrāle) |
| ENV ĢD | Vides ģenerāldirektorāts |
| ESAO | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija |
| EuropeAid | EuropeAid sadarbības birojs |
| MEDA | pasākumi, kas papildina ekonomikas un sociālās reformas Vidusjūras reģiona valstīs, kas nav ES dalībvalstis (Measures to accompany the economic and social reforms in the Mediterranean non-member countries) |
| NSSD | Nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumenti |
| Relex ĢD | Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts |
| SVN | stratēģiskais vides novērtējums |
| VSD | valstu stratēģijas dokumenti |
| VVA | valstu vides apraksti |
| VVF | Vispasaules Vides fonds |

Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstis, kas parakstījušas Kotonū Nolīgumu

ĀLA

Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstis

DEV ĢD

Attīstības ģenerāldirektorāts

DNPD

Dabas un nacionālo parku departaments

DRPP

Dabas resursu politikas programma

ECOFAC

Centrālāfrikas mežsaimniecību ekosistēmas (Ecosystèmes Forestiers d'Afrique centrāle)

ENV ĢD

Vides ģenerāldirektorāts

ESAO

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija

EuropeAid

EuropeAid sadarbības birojs

MEDA

pasākumi, kas papildina ekonomikas un sociālās reformas Vidusjūras reģiona valstīs, kas nav ES dalībvalstis (Measures to accompany the economic and social reforms in the Mediterranean non-member countries)

NSSD

Nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumenti

Relex ĢD

Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts

SVN

stratēģiskais vides novērtējums

VSD

valstu stratēģijas dokumenti

VVA

valstu vides apraksti

VVF

Vispasaules Vides fonds

KOPSAVILKUMS

| I. | Vides aizsardzība ir ļoti svarīga ilgtspējīgas attīstības veicināšanas sastāvdaļa. Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā ir minēta prasība integrēt vides aizsardzību visā Kopienas nozaru politikā un darbību definēšanā un īstenošanā, tostarp Kopienas ārējā atbalstā. Vide kopumā ir kļuvusi par svarīgu jautājumu starptautiskās attīstības dienas kārtībā, un vides ilgtspējība ir viens no tūkstošgades attīstības mērķiem (sk. 1.-3. punktu). |
| --- | --- |

I.

Vides aizsardzība ir ļoti svarīga ilgtspējīgas attīstības veicināšanas sastāvdaļa. Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā ir minēta prasība integrēt vides aizsardzību visā Kopienas nozaru politikā un darbību definēšanā un īstenošanā, tostarp Kopienas ārējā atbalstā. Vide kopumā ir kļuvusi par svarīgu jautājumu starptautiskās attīstības dienas kārtībā, un vides ilgtspējība ir viens no tūkstošgades attīstības mērķiem (sk. 1.-3. punktu).

| II. | Tādēļ Eiropas Revīzijas palāta 2005. gadā veica revīziju par to, kā Komisija pārvalda attīstības atbalsta vides aspektus. Revīzijas laikā tika pārbaudīts, vai Komisijai, īstenojot tās sadarbību attīstības jomā, ir visaptveroša stratēģija vides aspektiem, vai Komisija ir izstrādājusi atbilstīgu pārvaldības kārtību, lai īstenotu stratēģiju, ciktāl vide ir integrēta (“mainstreamed”) Komisijas attīstības programmās un projektos un kādi ir Komisijas vides projektu rezultāti. Revīzijā tika pārbaudītas Komisijas sistēmas tās centrālajos dienestos un delegācijās, kā arī 65 vides projekti (kopējā vērtība: 560 miljoni EUR) un 43 ar vidi nesaistītas programmas un projekti (kopējā vērtība: 1 073 miljoni EUR) 16 valstīs (sk. 4.-7. punktu). |
| --- | --- |

II.

Tādēļ Eiropas Revīzijas palāta 2005. gadā veica revīziju par to, kā Komisija pārvalda attīstības atbalsta vides aspektus. Revīzijas laikā tika pārbaudīts, vai Komisijai, īstenojot tās sadarbību attīstības jomā, ir visaptveroša stratēģija vides aspektiem, vai Komisija ir izstrādājusi atbilstīgu pārvaldības kārtību, lai īstenotu stratēģiju, ciktāl vide ir integrēta (“mainstreamed”) Komisijas attīstības programmās un projektos un kādi ir Komisijas vides projektu rezultāti. Revīzijā tika pārbaudītas Komisijas sistēmas tās centrālajos dienestos un delegācijās, kā arī 65 vides projekti (kopējā vērtība: 560 miljoni EUR) un 43 ar vidi nesaistītas programmas un projekti (kopējā vērtība: 1 073 miljoni EUR) 16 valstīs (sk. 4.-7. punktu).

| III. | Komisijai jāizstrādā skaidra un visaptveroša stratēģija attīstības atbalsta vides aspektiem. Kaut arī kopš 2001. gada ir stratēģija, kas paredz vides integrēšanu, īstenojot sadarbību attīstības jomā, pieeja programmu un projektu finansēšanai vides un dabas resursu nozarē nav skaidri definēta. Jaunā attīstības politika, kas tika parakstīta 2005. gada decembrī, sniedz labu pamatu visaptverošas stratēģijas izveidei (sk. 9.-12. punktu). Trīs attiecīgie ģenerāldirektorāti nav regulāri sekojuši Komisijas rīcības plānam vides integrēšanas stratēģijas īstenošanai un nav veikuši regulāru šā plāna koordināciju. Tā rezultātā plānotie pasākumi parasti ir īstenoti ar nokavēšanos vai nav īstenoti (sk. 15.-17. punktu). Komisija nav pienācīgi izskatījusi tās integrēšanas stratēģijas ietekmi uz personāla resursiem. Komisija izmantoja ārējos ekspertus vides palīdzības dienestam, lai sniegtu atbalstu Komisijas darbiniekiem, bet no 2002. gada vidus līdz 2004. gada vidum palīdzības dienests nedarbojās. Vides integrēšanas rokasgrāmata, kas bija jāievieš 2003. gadā, vēl nebija pabeigta 2005. gada beigās, kaut arī šī rokasgrāmata bija svarīga, gan lai noteiktu, kādas integrēšanas procedūras Komisijas darbiniekiem jāievēro, gan arī kā galvenais apmācību līdzeklis. Mācību kursi nebija obligāti galvenajiem ierēdņiem – kaut arī tas bija paredzēts –, un bieži tie bija vāji apmeklēti (sk. 18.-23. punktu). Ir jāturpina pilnveidot pārskatu sagatavošanas, uzraudzības un novērtēšanas sistēmas saistībā ar vides aspektiem, Komisijai īstenojot sadarbību attīstības jomā, lai varētu labāk novērtēt darbības rezultātus šajā jautājumā (sk. 24.-28. punktu). |
| --- | --- |

III.

Komisijai jāizstrādā skaidra un visaptveroša stratēģija attīstības atbalsta vides aspektiem. Kaut arī kopš 2001. gada ir stratēģija, kas paredz vides integrēšanu, īstenojot sadarbību attīstības jomā, pieeja programmu un projektu finansēšanai vides un dabas resursu nozarē nav skaidri definēta. Jaunā attīstības politika, kas tika parakstīta 2005. gada decembrī, sniedz labu pamatu visaptverošas stratēģijas izveidei (sk. 9.-12. punktu). Trīs attiecīgie ģenerāldirektorāti nav regulāri sekojuši Komisijas rīcības plānam vides integrēšanas stratēģijas īstenošanai un nav veikuši regulāru šā plāna koordināciju. Tā rezultātā plānotie pasākumi parasti ir īstenoti ar nokavēšanos vai nav īstenoti (sk. 15.-17. punktu). Komisija nav pienācīgi izskatījusi tās integrēšanas stratēģijas ietekmi uz personāla resursiem. Komisija izmantoja ārējos ekspertus vides palīdzības dienestam, lai sniegtu atbalstu Komisijas darbiniekiem, bet no 2002. gada vidus līdz 2004. gada vidum palīdzības dienests nedarbojās. Vides integrēšanas rokasgrāmata, kas bija jāievieš 2003. gadā, vēl nebija pabeigta 2005. gada beigās, kaut arī šī rokasgrāmata bija svarīga, gan lai noteiktu, kādas integrēšanas procedūras Komisijas darbiniekiem jāievēro, gan arī kā galvenais apmācību līdzeklis. Mācību kursi nebija obligāti galvenajiem ierēdņiem – kaut arī tas bija paredzēts –, un bieži tie bija vāji apmeklēti (sk. 18.-23. punktu). Ir jāturpina pilnveidot pārskatu sagatavošanas, uzraudzības un novērtēšanas sistēmas saistībā ar vides aspektiem, Komisijai īstenojot sadarbību attīstības jomā, lai varētu labāk novērtēt darbības rezultātus šajā jautājumā (sk. 24.-28. punktu).

| IV. | Komisija ir panākusi tikai ierobežotu virzību kopš 2001. gada, lai integrētu vidi savā ar attīstību saistītajā sadarbībā. Valstu stratēģijas dokumentos (VSD), ko Komisija ir izstrādājusi sadarbībā ar saņēmējvalstīm un kas aptver Komisijas atbalstu saņēmējvalstīm no 2001. gada līdz 2006. gadam, nav pietiekami ņemti vērā vides jautājumi. Sagatavojot “jaunās paaudzes” valstu stratēģijas dokumentus (2007-2013), Komisijas pieeja vides jautājumu analīzei saņēmējvalstīs ir bijusi daudz sistemātiskāka, ieviešot valstu vides aprakstus (VVA), kaut arī ir pāragri novērtēt, ciktāl šī analīze ietekmēs valstu stratēģijas dokumentus (sk. 29.-35. punktu). Lai gan budžeta atbalsta kā attīstības atbalsta veida nozīmīgums palielinās, Komisija ir darījusi maz, lai integrētu vidi šajā jomā (sk. 36.-38. punktu). Nav izveidota konsekventa sistēma jaunu projektu vides skrīningam. Komisija nav inventarizējusi ekoloģiskās analīzes, kas veiktas attīstības projektiem, un tika atrasti pierādījumi, ka šīs analīzes ne vienmēr ir veiktas gadījumos, kad tās bija jāveic. Ir arī jāizveido procedūras, lai nodrošinātu ekoloģisko analīžu ieteikumu īstenošanu (sk. 39.-46. punktu). |
| --- | --- |

IV.

Komisija ir panākusi tikai ierobežotu virzību kopš 2001. gada, lai integrētu vidi savā ar attīstību saistītajā sadarbībā. Valstu stratēģijas dokumentos (VSD), ko Komisija ir izstrādājusi sadarbībā ar saņēmējvalstīm un kas aptver Komisijas atbalstu saņēmējvalstīm no 2001. gada līdz 2006. gadam, nav pietiekami ņemti vērā vides jautājumi. Sagatavojot “jaunās paaudzes” valstu stratēģijas dokumentus (2007-2013), Komisijas pieeja vides jautājumu analīzei saņēmējvalstīs ir bijusi daudz sistemātiskāka, ieviešot valstu vides aprakstus (VVA), kaut arī ir pāragri novērtēt, ciktāl šī analīze ietekmēs valstu stratēģijas dokumentus (sk. 29.-35. punktu). Lai gan budžeta atbalsta kā attīstības atbalsta veida nozīmīgums palielinās, Komisija ir darījusi maz, lai integrētu vidi šajā jomā (sk. 36.-38. punktu). Nav izveidota konsekventa sistēma jaunu projektu vides skrīningam. Komisija nav inventarizējusi ekoloģiskās analīzes, kas veiktas attīstības projektiem, un tika atrasti pierādījumi, ka šīs analīzes ne vienmēr ir veiktas gadījumos, kad tās bija jāveic. Ir arī jāizveido procedūras, lai nodrošinātu ekoloģisko analīžu ieteikumu īstenošanu (sk. 39.-46. punktu).

| V. | Gandrīz visi pārbaudītie vides projekti bija atbilstīgi saņēmējvalstu vajadzībām, un bieži tie risināja arī globālos dabas aizsardzības jautājumus, jo īpaši saistībā ar mežu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību. Projektu reālie rezultāti bieži nesasniedza plānotos rezultātus. Turklāt, atbalstu sniedzot projektu veidā, ir nenovēršami grūti nodrošināt būtisku ietekmi un finansiālu dzīvotspēju (sk. 47.-56. punktu). Galvenie faktori, kas ietekmēja projektu efektivitāti, bija pārāk ambicioza projektu koncepcija, kavējumi projektu sagatavošanā un īstenošanā, ierobežota virzība iestāžu pārvaldes resursu palielināšanā, grūtības apmierināt vietējo kopienu vajadzības pēc attīstības, tajā pašā laikā sasniedzot dabas aizsardzības mērķus, projektu nepietiekama ietekme uz politiku un tiesisko regulējumu un nereāli mērķi finansiālai ilgtspējībai pēc projektu finansējuma beigām (sk. 57.-81. punktu). |
| --- | --- |

V.

Gandrīz visi pārbaudītie vides projekti bija atbilstīgi saņēmējvalstu vajadzībām, un bieži tie risināja arī globālos dabas aizsardzības jautājumus, jo īpaši saistībā ar mežu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību. Projektu reālie rezultāti bieži nesasniedza plānotos rezultātus. Turklāt, atbalstu sniedzot projektu veidā, ir nenovēršami grūti nodrošināt būtisku ietekmi un finansiālu dzīvotspēju (sk. 47.-56. punktu). Galvenie faktori, kas ietekmēja projektu efektivitāti, bija pārāk ambicioza projektu koncepcija, kavējumi projektu sagatavošanā un īstenošanā, ierobežota virzība iestāžu pārvaldes resursu palielināšanā, grūtības apmierināt vietējo kopienu vajadzības pēc attīstības, tajā pašā laikā sasniedzot dabas aizsardzības mērķus, projektu nepietiekama ietekme uz politiku un tiesisko regulējumu un nereāli mērķi finansiālai ilgtspējībai pēc projektu finansējuma beigām (sk. 57.-81. punktu).

| VI. | Detalizēti ieteikumi visaptverošas vides stratēģijas izveidei un tās īstenošanas pēcpārbaudei, kā arī ieteikumi par to, kā padarīt gan vides integrēšanu, gan vides projektus efektīvākus, ir sniegti 88.-101. punktā. |
| --- | --- |

VI.

Detalizēti ieteikumi visaptverošas vides stratēģijas izveidei un tās īstenošanas pēcpārbaudei, kā arī ieteikumi par to, kā padarīt gan vides integrēšanu, gan vides projektus efektīvākus, ir sniegti 88.-101. punktā.

IEVADS

Vispārīga informācija

| 1. | Kopš Apvienoto Nāciju Organizācijas konferences “Par cilvēka apkārtējās vides problēmām” Stokholmā 1972. gadā jautājums par vidi un par to, kā nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, ir ieguvis starptautisku nozīmi. ANO Konference par vidi un attīstību Riodežaneiro 1992. gadā vēl vairāk paaugstināja vides un ilgtspējīgas attīstības statusu un kļuva par pamatu trim daudzpusējiem vides nolīgumiem: Konvencijai par klimata pārmaiņām, Konvencijai par bioloģisko daudzveidību un Konvencijai cīņai ar pārtuksnešošanos. Lai gan deviņdesmito gadu otrajā pusē attīstības dienas kārtība zināmā mērā mainīja akcentu uz nabadzības samazināšanas jautājumiem, vides ilgtspējība tika izraudzīta kā viens no astoņiem ANO tūkstošgades attīstības mērķiem, kas tika noteikti ANO Tūkstošgades sammitā 2000. gadā. Pasaules augstākā līmeņa sanāksme par ilgtspējīgu attīstību Johannesburgā 2002. gadā centās risināt gan nabadzības, gan vides jautājumus. |
| --- | --- |

1.

Kopš Apvienoto Nāciju Organizācijas konferences “Par cilvēka apkārtējās vides problēmām” Stokholmā 1972. gadā jautājums par vidi un par to, kā nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, ir ieguvis starptautisku nozīmi. ANO Konference par vidi un attīstību Riodežaneiro 1992. gadā vēl vairāk paaugstināja vides un ilgtspējīgas attīstības statusu un kļuva par pamatu trim daudzpusējiem vides nolīgumiem: Konvencijai par klimata pārmaiņām, Konvencijai par bioloģisko daudzveidību un Konvencijai cīņai ar pārtuksnešošanos. Lai gan deviņdesmito gadu otrajā pusē attīstības dienas kārtība zināmā mērā mainīja akcentu uz nabadzības samazināšanas jautājumiem, vides ilgtspējība tika izraudzīta kā viens no astoņiem ANO tūkstošgades attīstības mērķiem, kas tika noteikti ANO Tūkstošgades sammitā 2000. gadā. Pasaules augstākā līmeņa sanāksme par ilgtspējīgu attīstību Johannesburgā 2002. gadā centās risināt gan nabadzības, gan vides jautājumus.

| 2. | Donori pamatā ir centušies risināt vides aspektus sadarbībai attīstības jomā divos veidos:






  a) | finansējot programmas un projektus, kuru pamatmērķis ir uzlabot vides stāvokli; |
| --- | --- | --- |

2.

Donori pamatā ir centušies risināt vides aspektus sadarbībai attīstības jomā divos veidos:

a)

finansējot programmas un projektus, kuru pamatmērķis ir uzlabot vides stāvokli;

| b) | integrējot vides jautājumus visu citu veidu attīstības programmās un projektos. Šo pieeju parasti sauc par vides integrēšanu. Pēdējos gados donori, ieskaitot Eiropas Komisiju, arvien vairāk uzmanības ir pievērsuši šai pieejai. |
| --- | --- |

b)

integrējot vides jautājumus visu citu veidu attīstības programmās un projektos. Šo pieeju parasti sauc par vides integrēšanu. Pēdējos gados donori, ieskaitot Eiropas Komisiju, arvien vairāk uzmanības ir pievērsuši šai pieejai.

| 3. | Komisijas uzmanība vides integrēšanai saistībā ar attīstības jomu ir jāskata ne vien no tāda viedokļa, ka donori arvien vairāk atzīst šīs pieejas svarīgumu, bet arī plašākā Eiropas Savienības tiesiskā regulējuma un politikas kontekstā. Tādējādi 6. pants Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā, kas grozīts ar 1997. gadā noslēgto Amsterdamas Līgumu, paredz: “Nosakot un īstenojot Kopienas politiku un darbības,... tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu stabilu attīstību”. Kārdifas Eiropadome 1998. gada jūnijā uzsvēra, ka ir svarīgi integrēt vides aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību galvenajās politikas jomās, tostarp attīstības atbalstā, kuru pārvalda Komisija, un aicināja to izstrādāt atbilstīgas stratēģijas. 2000. gadā tika pieņemta Eiropas Kopienas attīstības politika, kas noteica vidi par “horizontālu tēmu”, t. i., integrējamu visās pārējās jomās. Starp Eiropas Komisiju, dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu 2005. gada decembrī panāktais konsenss par attīstības politiku ne tikai uzsvēra vides horizontālo aspektu, bet arī iekļāva vidi un dabas resursus to deviņu nozaru vidū, kuru finansēšana ir prioritāra. |
| --- | --- |

3.

Komisijas uzmanība vides integrēšanai saistībā ar attīstības jomu ir jāskata ne vien no tāda viedokļa, ka donori arvien vairāk atzīst šīs pieejas svarīgumu, bet arī plašākā Eiropas Savienības tiesiskā regulējuma un politikas kontekstā. Tādējādi 6. pants Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā, kas grozīts ar 1997. gadā noslēgto Amsterdamas Līgumu, paredz: “Nosakot un īstenojot Kopienas politiku un darbības,... tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu stabilu attīstību”. Kārdifas Eiropadome 1998. gada jūnijā uzsvēra, ka ir svarīgi integrēt vides aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību galvenajās politikas jomās, tostarp attīstības atbalstā, kuru pārvalda Komisija, un aicināja to izstrādāt atbilstīgas stratēģijas. 2000. gadā tika pieņemta Eiropas Kopienas attīstības politika, kas noteica vidi par “horizontālu tēmu”, t. i., integrējamu visās pārējās jomās. Starp Eiropas Komisiju, dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu 2005. gada decembrī panāktais konsenss par attīstības politiku ne tikai uzsvēra vides horizontālo aspektu, bet arī iekļāva vidi un dabas resursus to deviņu nozaru vidū, kuru finansēšana ir prioritāra.

Revīzijas tvērums un metode

| 4. | Ņemot vērā vides izšķirošo nozīmi – tā ir viens no ilgtspējīgas attīstības trim pīlāriem – un tās nozīmīgumu – viens no tūkstošgades attīstības mērķiem –, Eiropas Revīzijas palāta 2005. gadā veica revīziju par to, kā Eiropas Komisija pārvalda vides aspektus, īstenojot sadarbību attīstības jomā ar Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm, ar valstīm Vidusjūras reģiona dienvidos un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu. Revīzijā uzmanība jo īpaši tika vērsta uz šiem svarīgākajiem jautājumiem (1):






  a) | vai Komisijai ir visaptveroša vispārēja stratēģija vides aspektiem, tai īstenojot sadarbību attīstības jomā, un vai tā ir izstrādājusi atbilstīgu pārvaldības kārtību, lai īstenotu šo stratēģiju un novērtētu attīstības atbalsta ekoloģiskos raksturlielumus? |
| --- | --- | --- |

4.

Ņemot vērā vides izšķirošo nozīmi – tā ir viens no ilgtspējīgas attīstības trim pīlāriem – un tās nozīmīgumu – viens no tūkstošgades attīstības mērķiem –, Eiropas Revīzijas palāta 2005. gadā veica revīziju par to, kā Eiropas Komisija pārvalda vides aspektus, īstenojot sadarbību attīstības jomā ar Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm, ar valstīm Vidusjūras reģiona dienvidos un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu. Revīzijā uzmanība jo īpaši tika vērsta uz šiem svarīgākajiem jautājumiem (1):

a)

vai Komisijai ir visaptveroša vispārēja stratēģija vides aspektiem, tai īstenojot sadarbību attīstības jomā, un vai tā ir izstrādājusi atbilstīgu pārvaldības kārtību, lai īstenotu šo stratēģiju un novērtētu attīstības atbalsta ekoloģiskos raksturlielumus?

| b) | vai Komisija ir efektīvi integrējusi vidi visā savā sadarbībā attīstības jomā? |
| --- | --- |

b)

vai Komisija ir efektīvi integrējusi vidi visā savā sadarbībā attīstības jomā?

| c) | vai vides programmas un projekti, ko finansējusi Komisija, ir bijuši efektīvi? |
| --- | --- |

c)

vai vides programmas un projekti, ko finansējusi Komisija, ir bijuši efektīvi?

| 5. | Vide nav viegli definējams jēdziens. Šīs revīzijas vajadzībām jēdzienu “vide” lieto, pirmkārt, saskaņā ar samērā šauro nozīmi, ko definējusi ESAO Attīstības veicināšanas komiteja projektu klasifikācijai (sk. I pielikumu). Turklāt revīzijā tika ņemtas vērā arī dabas resursu nozares (mežsaimniecības, ūdensapgādes un zivsaimniecības), un uzmanība tika jo īpaši vērsta uz vienu no šīm nozarēm, proti, uz mežsaimniecību (2). Saistības programmām un projektiem šajās jomās 2003. un 2004. gadā ir norādītas tabulā:

  Tabula
  Budžeta saistības vides un dabas resursu nozarē (2003-2004)







  Joma | Saistības, 2003-2004 (EAF un ES vispārējais budžets; miljonos EUR) | Saistības kā % no kopējā Komisijas atbalsta, 2003-2004 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vispārīgā vides aizsardzība | 279 | 1,8 % |
| Ūdensapgāde un kanalizācija | 679 | 4,3 % |
| Mežsaimniecība | 42 | 0,3 % |
| Zivsaimniecība | 70 | 0,4 % |
| Kopā | 1 070 | 6,8 % |
| Avots: Eiropas Komisija. |

5.

Vide nav viegli definējams jēdziens. Šīs revīzijas vajadzībām jēdzienu “vide” lieto, pirmkārt, saskaņā ar samērā šauro nozīmi, ko definējusi ESAO Attīstības veicināšanas komiteja projektu klasifikācijai (sk. I pielikumu). Turklāt revīzijā tika ņemtas vērā arī dabas resursu nozares (mežsaimniecības, ūdensapgādes un zivsaimniecības), un uzmanība tika jo īpaši vērsta uz vienu no šīm nozarēm, proti, uz mežsaimniecību (2). Saistības programmām un projektiem šajās jomās 2003. un 2004. gadā ir norādītas tabulā:

Tabula

Budžeta saistības vides un dabas resursu nozarē (2003-2004)

Joma

Saistības, 2003-2004 (EAF un ES vispārējais budžets; miljonos EUR)

Saistības kā % no kopējā Komisijas atbalsta, 2003-2004

Vispārīgā vides aizsardzība

279

1,8 %

Ūdensapgāde un kanalizācija

679

4,3 %

Mežsaimniecība

42

0,3 %

Zivsaimniecība

70

0,4 %

Kopā

1 070

6,8 %

Avots: Eiropas Komisija.

| 6. | Darbu veica Komisijas centrālajos dienestos, proti, EuropeAid sadarbības birojā (EuropeAid), Attīstības ģenerāldirektorātā (DEV ĢD), Ārējo sakaru ģenerāldirektorātā (Relex ĢD) un arī Vides ģenerāldirektorātā (ENV ĢD), lai identificētu un novērtētu sistēmas, kas izveidotas, lai pārvaldītu vides aspektus, īstenojot sadarbību attīstības jomā. Apmeklējumi uz vietas tika veikti Botsvānā, Brazīlijā, Centrālamerikas reģionā, Ķīnā, Kongo, Gabonā, Indonēzijā, Mali, Maurīcijā, Marokā, Klusā okeāna reģionā un Tanzānijā. Šajos apmeklējumos Palāta pārbaudīja 65 vides projektus (saistības 560 miljonu EUR apmērā no 1995. līdz 2005. gadam), lai novērtētu to efektivitāti. Turklāt tā pārbaudīja 43 citas attīstības programmas un projektus (kopējās saistības: 1 073 miljoni EUR), kuru primārais mērķis nebija vides aizsardzība, lai novērtētu, kā vides aspekti ir integrēti šajos intervences pasākumos. |
| --- | --- |

6.

Darbu veica Komisijas centrālajos dienestos, proti, EuropeAid sadarbības birojā (EuropeAid), Attīstības ģenerāldirektorātā (DEV ĢD), Ārējo sakaru ģenerāldirektorātā (Relex ĢD) un arī Vides ģenerāldirektorātā (ENV ĢD), lai identificētu un novērtētu sistēmas, kas izveidotas, lai pārvaldītu vides aspektus, īstenojot sadarbību attīstības jomā. Apmeklējumi uz vietas tika veikti Botsvānā, Brazīlijā, Centrālamerikas reģionā, Ķīnā, Kongo, Gabonā, Indonēzijā, Mali, Maurīcijā, Marokā, Klusā okeāna reģionā un Tanzānijā. Šajos apmeklējumos Palāta pārbaudīja 65 vides projektus (saistības 560 miljonu EUR apmērā no 1995. līdz 2005. gadam), lai novērtētu to efektivitāti. Turklāt tā pārbaudīja 43 citas attīstības programmas un projektus (kopējās saistības: 1 073 miljoni EUR), kuru primārais mērķis nebija vides aizsardzība, lai novērtētu, kā vides aspekti ir integrēti šajos intervences pasākumos.

| 7. | Sanāksmes tika rīkotas arī ar Pasaules Banku, ANO Attīstības programmu, Lielbritānijas Starptautiskās attīstības ministriju un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO). Tādējādi bija iespējams izdarīt salīdzinājumu ar Komisijas pieeju vides aspektu pārvaldībā, īstenojot sadarbību attīstības jomā. Turklāt notika sanāksmes ar divām vadošajām nevalstiskajām organizācijām vides jomā – Pasaules Dabas fondu (Eiropas Politikas birojs) un Starptautisko Vides un attīstības institūtu. |
| --- | --- |

7.

Sanāksmes tika rīkotas arī ar Pasaules Banku, ANO Attīstības programmu, Lielbritānijas Starptautiskās attīstības ministriju un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO). Tādējādi bija iespējams izdarīt salīdzinājumu ar Komisijas pieeju vides aspektu pārvaldībā, īstenojot sadarbību attīstības jomā. Turklāt notika sanāksmes ar divām vadošajām nevalstiskajām organizācijām vides jomā – Pasaules Dabas fondu (Eiropas Politikas birojs) un Starptautisko Vides un attīstības institūtu.

KOMISIJAS STRATĒĢIJA VIDES ASPEKTIEM SAISTĪBĀ AR ATBALSTU ATTĪSTĪBAS JOMĀ

Ievads

| 8. | Revīzija centās noteikt:






  a) | vai Komisijai ir visaptveroša vispārēja stratēģija vides aspektiem, tai īstenojot sadarbību attīstības jomā, aptverot gan vides programmu un projektu finansēšanu, gan vides integrēšanu citās attīstības programmās un projektos; |
| --- | --- | --- |

8.

Revīzija centās noteikt:

a)

vai Komisijai ir visaptveroša vispārēja stratēģija vides aspektiem, tai īstenojot sadarbību attīstības jomā, aptverot gan vides programmu un projektu finansēšanu, gan vides integrēšanu citās attīstības programmās un projektos;

| b) | vai Komisija ir izveidojusi pārvaldības sistēmas, kas nodrošina šīs stratēģijas īstenošanu un pēcpārbaudi un novērtē tās atbalsta ekoloģiskos raksturlielumus. |
| --- | --- |

b)

vai Komisija ir izveidojusi pārvaldības sistēmas, kas nodrošina šīs stratēģijas īstenošanu un pēcpārbaudi un novērtē tās atbalsta ekoloģiskos raksturlielumus.

Vajadzīga skaidra un visaptveroša vides stratēģija

| 9. | Vides aizsardzība ir viens no ilgtspējīgas attīstības trim pīlāriem (3). Tādējādi tai ir jābūt attīstības mērķu būtiskai sastāvdaļai (4). Saskaņā ar Eiropas Kopienas attīstības politiku, kas pieņemta 2000. gada novembrī un kuras plašais mērķis ir nabadzības samazināšana, vide tiek uztverta kā viens no “horizontāliem jautājumiem”, kas jāintegrē visās attīstības programmās un projektos. Tomēr šī politika neiekļauj vidi to sešu prioritāro jomu skaitā, kuru programmām un projektiem tiek koncentrēts finansējums.

  1. izcēlumsPadomes un Komisijas 2000. gada 10. novembra Kopīgā deklarācija par EK attīstības politikuPlašais mērķis: nabadzības samazināšanaPrioritārās sadarbības jomas:






  1) | tirdzniecība un attīstība |
| --- | --- | --- |

9.

Vides aizsardzība ir viens no ilgtspējīgas attīstības trim pīlāriem (3). Tādējādi tai ir jābūt attīstības mērķu būtiskai sastāvdaļai (4). Saskaņā ar Eiropas Kopienas attīstības politiku, kas pieņemta 2000. gada novembrī un kuras plašais mērķis ir nabadzības samazināšana, vide tiek uztverta kā viens no “horizontāliem jautājumiem”, kas jāintegrē visās attīstības programmās un projektos. Tomēr šī politika neiekļauj vidi to sešu prioritāro jomu skaitā, kuru programmām un projektiem tiek koncentrēts finansējums.

1. izcēlumsPadomes un Komisijas 2000. gada 10. novembra Kopīgā deklarācija par EK attīstības politikuPlašais mērķis: nabadzības samazināšanaPrioritārās sadarbības jomas:






  1)

tirdzniecība un attīstība

| 2) | reģionālā integrācija un sadarbība |
| --- | --- |

2)

reģionālā integrācija un sadarbība

| 3) | atbalsts makroekonomikas politikai un vienlīdzīga piekļuve sociālajiem pakalpojumiem |
| --- | --- |

3)

atbalsts makroekonomikas politikai un vienlīdzīga piekļuve sociālajiem pakalpojumiem

| 4) | transports |
| --- | --- |

4)

transports

| 5) | pārtikas nekaitīgums un ilgtspējīga lauku attīstība |
| --- | --- |

5)

pārtikas nekaitīgums un ilgtspējīga lauku attīstība

| 6) | iestāžu darbības uzlabošana |
| --- | --- |

6)

iestāžu darbības uzlabošana

| 10. | Saskaņā ar pieeju, kas lielā mērā vērsa uzmanību uz vides integrēšanu, attīstības politikā pietiekami nav ņemts vērā tas, ka esošās reģionālās sadarbības sistēmas ar ĀKK valstīm (5), Āziju un Latīņameriku (ĀLA) (6) un Vidusjūras reģionu (MEDA) (7) pavēra iespēju nozīmīgam programmu un projektu finansējumam vides un plašākā dabas resursu nozarē. Budžeta pozīcijas tehniskajai un finansiālajai palīdzībai ĀLA un MEDA reģioniem paredz 10 procentus finanšu resursu, kas domāti videi un dabas resursiem. Tajā pašā laikā – kaut arī tas nav minēts attīstības politikā – īpaša regula par mežu saglabāšanu un apsaimniekošanu paredzēja, ka 249 miljoni EUR tiks piešķirti šim nolūkam no 2000. līdz 2006. gadam (8). |
| --- | --- |

10.

Saskaņā ar pieeju, kas lielā mērā vērsa uzmanību uz vides integrēšanu, attīstības politikā pietiekami nav ņemts vērā tas, ka esošās reģionālās sadarbības sistēmas ar ĀKK valstīm (5), Āziju un Latīņameriku (ĀLA) (6) un Vidusjūras reģionu (MEDA) (7) pavēra iespēju nozīmīgam programmu un projektu finansējumam vides un plašākā dabas resursu nozarē. Budžeta pozīcijas tehniskajai un finansiālajai palīdzībai ĀLA un MEDA reģioniem paredz 10 procentus finanšu resursu, kas domāti videi un dabas resursiem. Tajā pašā laikā – kaut arī tas nav minēts attīstības politikā – īpaša regula par mežu saglabāšanu un apsaimniekošanu paredzēja, ka 249 miljoni EUR tiks piešķirti šim nolūkam no 2000. līdz 2006. gadam (8).

| 11. | Pilnīgas konsekvences trūkums starp attīstības politikas pieeju videi, no vienas puses, un tiesiskajā regulējumā paredzēto pieeju sadarbībai attīstības jomā, no otras puses, izcēla vajadzību pēc vispārējas stratēģijas vides aspektiem sadarbībai attīstības jomā. Galvenais Komisijas sagatavotais stratēģijas dokuments par vides aspektiem, tai īstenojot sadarbību attīstības jomā, ir Komisijas 2001. gada aprīļa personāla darba dokuments “Vides integrēšana EK ekonomiskajā un attīstību veicinošajā sadarbībā – Visaptveroša stratēģija”. Šis dokuments akcentē vides nozīmīgumu saistībā ar ilgtspējīgu attīstību, izklāsta, kā vidi var integrēt vispārējā EK attīstības politikā, un nosaka darbības, kas veicamas, lai īstenotu stratēģiju. Tomēr šis dokuments nav tāda visaptveroša vides stratēģija, kādu pieņēmuši vairāki citi donori, kas skaidri risina ne tikai vides integrēšanu, bet arī vides programmu un projektu finansēšanu. Daži svarīgi jautājumi, kas šādai stratēģijai būtu jārisina, ir turpmāk norādīti 2. izcēlumā.

  2. izcēlumsPiemēri stratēģiskajiem jautājumiem, kas attiecas uz vides programmu un projektu finansēšanuKādi ir Komisijas mērķi un prioritārās jomas vides programmu un projektu finansēšanā, ņemot vērā tās stiprās un vājās puses un citu donoru lomu?Kādos gadījumos, Komisijai piešķirot finansējumu konkrētai programmai vai projektam, tai vajadzētu projektu pārvaldīt pašai, un kādos apstākļos to labāk varētu darīt citi donori?Kādas ir dažādo Komisijai pieejamo instrumentu salīdzinošās priekšrocības intervences pasākumu finansēšanai vides nozarē (“lieli” projekti, “mazi” projekti, nozares politikas atbalsta programmas, trasta fondi utt.)?Kādai būtu jābūt saiknei starp projektiem, kurus finansē ar divpusēja atbalsta palīdzību un kurus – no vides un tropu mežu budžeta pozīcijas?Kādas ir Komisijas saistību finansiālās sekas daudzpusēju vides nolīgumu kontekstā, piemēram, saistībā ar iestāžu darbības pilnveidošanu saņēmējvalstīs?Cik lielā mērā un kādos veidos Komisija risinās jautājumu par vispasaules sabiedrības preču finansēšanu?Kādi ir Komisijas mērķi un finansēšanas prioritātes reģionālā līmenī? |
| --- | --- |

11.

Pilnīgas konsekvences trūkums starp attīstības politikas pieeju videi, no vienas puses, un tiesiskajā regulējumā paredzēto pieeju sadarbībai attīstības jomā, no otras puses, izcēla vajadzību pēc vispārējas stratēģijas vides aspektiem sadarbībai attīstības jomā. Galvenais Komisijas sagatavotais stratēģijas dokuments par vides aspektiem, tai īstenojot sadarbību attīstības jomā, ir Komisijas 2001. gada aprīļa personāla darba dokuments “Vides integrēšana EK ekonomiskajā un attīstību veicinošajā sadarbībā – Visaptveroša stratēģija”. Šis dokuments akcentē vides nozīmīgumu saistībā ar ilgtspējīgu attīstību, izklāsta, kā vidi var integrēt vispārējā EK attīstības politikā, un nosaka darbības, kas veicamas, lai īstenotu stratēģiju. Tomēr šis dokuments nav tāda visaptveroša vides stratēģija, kādu pieņēmuši vairāki citi donori, kas skaidri risina ne tikai vides integrēšanu, bet arī vides programmu un projektu finansēšanu. Daži svarīgi jautājumi, kas šādai stratēģijai būtu jārisina, ir turpmāk norādīti 2. izcēlumā.

2. izcēlumsPiemēri stratēģiskajiem jautājumiem, kas attiecas uz vides programmu un projektu finansēšanuKādi ir Komisijas mērķi un prioritārās jomas vides programmu un projektu finansēšanā, ņemot vērā tās stiprās un vājās puses un citu donoru lomu?Kādos gadījumos, Komisijai piešķirot finansējumu konkrētai programmai vai projektam, tai vajadzētu projektu pārvaldīt pašai, un kādos apstākļos to labāk varētu darīt citi donori?Kādas ir dažādo Komisijai pieejamo instrumentu salīdzinošās priekšrocības intervences pasākumu finansēšanai vides nozarē (“lieli” projekti, “mazi” projekti, nozares politikas atbalsta programmas, trasta fondi utt.)?Kādai būtu jābūt saiknei starp projektiem, kurus finansē ar divpusēja atbalsta palīdzību un kurus – no vides un tropu mežu budžeta pozīcijas?Kādas ir Komisijas saistību finansiālās sekas daudzpusēju vides nolīgumu kontekstā, piemēram, saistībā ar iestāžu darbības pilnveidošanu saņēmējvalstīs?Cik lielā mērā un kādos veidos Komisija risinās jautājumu par vispasaules sabiedrības preču finansēšanu?Kādi ir Komisijas mērķi un finansēšanas prioritātes reģionālā līmenī?

| 12. | Jauna EK attīstības politika (“Eiropas konsenss attīstības jomā”) tika parakstīta 2005. gada decembrī. Jaunā politika cenšas risināt Komisijas attīstības atbalsta vides aspektus ne tikai ar vides integrēšanas palīdzību, bet arī padarot vidi un dabas resursus par vienu no prioritārajām nozarēm finansējumam. Piedāvājot šo jauno pieeju, Komisija atzina, ka iepriekšējā politika pārāk lielā mērā izmantoja integrēšanu, lai nodrošinātu, ka tiek risināti vides aspekti, Komisijai īstenojot sadarbību attīstības jomā (9). |
| --- | --- |

12.

Jauna EK attīstības politika (“Eiropas konsenss attīstības jomā”) tika parakstīta 2005. gada decembrī. Jaunā politika cenšas risināt Komisijas attīstības atbalsta vides aspektus ne tikai ar vides integrēšanas palīdzību, bet arī padarot vidi un dabas resursus par vienu no prioritārajām nozarēm finansējumam. Piedāvājot šo jauno pieeju, Komisija atzina, ka iepriekšējā politika pārāk lielā mērā izmantoja integrēšanu, lai nodrošinātu, ka tiek risināti vides aspekti, Komisijai īstenojot sadarbību attīstības jomā (9).

| 13. | Tomēr, kaut arī jaunā politika skaidri atspoguļo Komisijas centienus piešķirt vēl lielāku prioritāti vides programmu un projektu finansēšanai, izveidojot skaidru stratēģiju, ir jāpanāk, lai politika darbotos. Proti, papildus jautājumiem, kas uzskaitīti 2. izcēlumā, stratēģijai arī jārisina jautājums par to, kā Komisija nodrošinās, lai pienācīga daļa no atbalsta finansējuma tiktu novirzīta videi un dabas resursu nozarei. Šis ir svarīgs apsvērums, jo šī nozare ir tikai viena no deviņām prioritārajām jomām, un saņēmējvalstīm ir jākoncentrē saņemtais finansējums tikai uz vienu vai divām galvenajām nozarēm. Tā kā vairumā saņēmējvalstu vide nav augstākā prioritāte, pastāv risks, ka tās piešķirs samērā maz līdzekļu videi un dabas resursu nozarei, kaut arī Komisijas attīstības politikā ir jauns uzsvars uz vides programmu un projektu finansēšanu. |
| --- | --- |

13.

Tomēr, kaut arī jaunā politika skaidri atspoguļo Komisijas centienus piešķirt vēl lielāku prioritāti vides programmu un projektu finansēšanai, izveidojot skaidru stratēģiju, ir jāpanāk, lai politika darbotos. Proti, papildus jautājumiem, kas uzskaitīti 2. izcēlumā, stratēģijai arī jārisina jautājums par to, kā Komisija nodrošinās, lai pienācīga daļa no atbalsta finansējuma tiktu novirzīta videi un dabas resursu nozarei. Šis ir svarīgs apsvērums, jo šī nozare ir tikai viena no deviņām prioritārajām jomām, un saņēmējvalstīm ir jākoncentrē saņemtais finansējums tikai uz vienu vai divām galvenajām nozarēm. Tā kā vairumā saņēmējvalstu vide nav augstākā prioritāte, pastāv risks, ka tās piešķirs samērā maz līdzekļu videi un dabas resursu nozarei, kaut arī Komisijas attīstības politikā ir jauns uzsvars uz vides programmu un projektu finansēšanu.

Vēl jāievieš adekvāta kārtība, lai īstenotu Komisijas vides integrēšanas stratēģiju un novērtētu attīstības atbalsta ekoloģiskos raksturlielumus

| 14. | Tā kā galvenais stratēģijas dokuments par vides aspektiem, īstenojot sadarbību attīstības jomā, vērš uzmanību uz integrēšanu, šajā iedaļā īpaši apskatīta pārvaldības kārtība, kas izveidota šīs stratēģijas pēcpārbaudei. Iedaļā arī novērtēts, ko Komisija ir darījusi, lai novērtētu tās atbalsta vispārējos ekoloģiskos raksturlielumus gan attiecībā uz integrēšanu, gan finansētajiem vides projektiem. |
| --- | --- |

14.

Tā kā galvenais stratēģijas dokuments par vides aspektiem, īstenojot sadarbību attīstības jomā, vērš uzmanību uz integrēšanu, šajā iedaļā īpaši apskatīta pārvaldības kārtība, kas izveidota šīs stratēģijas pēcpārbaudei. Iedaļā arī novērtēts, ko Komisija ir darījusi, lai novērtētu tās atbalsta vispārējos ekoloģiskos raksturlielumus gan attiecībā uz integrēšanu, gan finansētajiem vides projektiem.

Mehānismi vides integrēšanas stratēģijas īstenošanas pārraudzībai

| 15. | Stratēģiju īstenošana vides integrēšanai, īstenojot sadarbību attīstības jomā, ir liels izaicinājums ne tikai Komisijai, bet arī citiem donoriem. Tas, ka Komisijā par ārējo atbalstu atbild trīs ģenerāldirektorāti (Attīstības ģenerāldirektorāts, Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts un EuropeAid sadarbības birojs), padara uzdevumu vēl grūtāku. |
| --- | --- |

15.

Stratēģiju īstenošana vides integrēšanai, īstenojot sadarbību attīstības jomā, ir liels izaicinājums ne tikai Komisijai, bet arī citiem donoriem. Tas, ka Komisijā par ārējo atbalstu atbild trīs ģenerāldirektorāti (Attīstības ģenerāldirektorāts, Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts un EuropeAid sadarbības birojs), padara uzdevumu vēl grūtāku.

| 16. | Lai nodrošinātu efektīvu īstenošanu un uzlabotu koordināciju, Komisija kā pielikumu tās personāla darba dokumentam par vides integrēšanu izveidoja “Turpmākas vides integrēšanas pamatprincipus”, kurā noteikti mērķi, darbību veidi, termiņi un iesaistītie ģenerāldirektorāti. Taču netika izveidota visiem dienestiem kopīga virzības grupa, lai sistemātiski pārraudzītu pamatprincipu praktisko ieviešanu. Daļēji šā iemesla dēļ sasniegumi dažādās pamatprincipu darbībās bijuši ļoti atšķirīgi atkarībā no jomas, taču gandrīz vienmēr bija kavējumi vai darbības nebija īstenotas. |
| --- | --- |

16.

Lai nodrošinātu efektīvu īstenošanu un uzlabotu koordināciju, Komisija kā pielikumu tās personāla darba dokumentam par vides integrēšanu izveidoja “Turpmākas vides integrēšanas pamatprincipus”, kurā noteikti mērķi, darbību veidi, termiņi un iesaistītie ģenerāldirektorāti. Taču netika izveidota visiem dienestiem kopīga virzības grupa, lai sistemātiski pārraudzītu pamatprincipu praktisko ieviešanu. Daļēji šā iemesla dēļ sasniegumi dažādās pamatprincipu darbībās bijuši ļoti atšķirīgi atkarībā no jomas, taču gandrīz vienmēr bija kavējumi vai darbības nebija īstenotas.

| 17. | Personāla darba dokumentā minēts, ka “lai virzītu vides integrācijas procesu, būs jāizstrādā virkne izpildes kritēriju, pēc kuriem varētu noteikt šā procesa sasniegumus”. Tomēr šādi izpildes kritēriji nav izveidoti, kā arī nav bijuši ne iekšēji, ne ārēji kopskata ziņojumi par pamatprincipu ieviešanas gaitu. |
| --- | --- |

17.

Personāla darba dokumentā minēts, ka “lai virzītu vides integrācijas procesu, būs jāizstrādā virkne izpildes kritēriju, pēc kuriem varētu noteikt šā procesa sasniegumus”. Tomēr šādi izpildes kritēriji nav izveidoti, kā arī nav bijuši ne iekšēji, ne ārēji kopskata ziņojumi par pamatprincipu ieviešanas gaitu.

Komisijas kompetences pilnveidošana vides integrēšanas stratēģijas īstenošanai

| 18. | Komisija nav pienācīgi izskatījusi jautājumu par to, vai tā ir pietiekami nodrošināta ar personālu, lai īstenotu vides integrēšanas stratēģiju. Savā personāla darba dokumentā par vides integrēšanu Komisija tikai min “vajadzību palielināt ar vides jautājumiem strādājošu vispārīgo darbinieku skaitu” un vajadzību pēc “speciālistiem.. īsiem laika posmiem”. Komisija nav pietiekamā mērā rīkojusies, lai risinātu šīs vajadzības, lai gan Gēteborgas Eiropadomes secinājumu 4.3. punktā teikts: “Komisijas dienestu pārvaldes resursi, kas vajadzīgi efektīvai vides integrēšanai gan Briselē, gan delegācijās, jānodrošina, gan piešķirot atbilstīgus personāla resursus, gan nodrošinot mācības, zināšanu apmaiņu un atgriezeniskās saites pienācīgu izmantošanu”. |
| --- | --- |

18.

Komisija nav pienācīgi izskatījusi jautājumu par to, vai tā ir pietiekami nodrošināta ar personālu, lai īstenotu vides integrēšanas stratēģiju. Savā personāla darba dokumentā par vides integrēšanu Komisija tikai min “vajadzību palielināt ar vides jautājumiem strādājošu vispārīgo darbinieku skaitu” un vajadzību pēc “speciālistiem.. īsiem laika posmiem”. Komisija nav pietiekamā mērā rīkojusies, lai risinātu šīs vajadzības, lai gan Gēteborgas Eiropadomes secinājumu 4.3. punktā teikts: “Komisijas dienestu pārvaldes resursi, kas vajadzīgi efektīvai vides integrēšanai gan Briselē, gan delegācijās, jānodrošina, gan piešķirot atbilstīgus personāla resursus, gan nodrošinot mācības, zināšanu apmaiņu un atgriezeniskās saites pienācīgu izmantošanu”.

| 19. | Komisijas pieeja tās kompetences pilnveidošanai ir koncentrējusies uz mācībām un atbalstu esošajam personālam vides integrēšanā. Šajā nolūkā tika izmantoti šādi galvenie līdzekļi:






  a) | izveidots vides palīdzības dienests, kas sniedz padomus integrēšanā; |
| --- | --- | --- |

19.

Komisijas pieeja tās kompetences pilnveidošanai ir koncentrējusies uz mācībām un atbalstu esošajam personālam vides integrēšanā. Šajā nolūkā tika izmantoti šādi galvenie līdzekļi:

a)

izveidots vides palīdzības dienests, kas sniedz padomus integrēšanā;

| b) | izdota rokasgrāmata par to, kā integrēt vidi; |
| --- | --- |

b)

izdota rokasgrāmata par to, kā integrēt vidi;

| c) | organizētas mācības par vides integrēšanu. |
| --- | --- |

c)

organizētas mācības par vides integrēšanu.

Sakarā ar to, ka iekšējās speciālās zināšanas bija ierobežotas, Komisija šā darba veikšanai slēdza līgumus ar vides ekspertiem. Tomēr katrā no šīm jomām tai bija grūtības īstenošanā.

| 20. | Lai gan vides palīdzības dienests darbojās no 1999. līdz 2002. gadam, pēc līguma darbības beigām jaunu palīdzības dienestu trīs vides ekspertu sastāvā izveidoja tikai 2004. gadā. Tā kā Komisija bija lielā mērā atkarīga no ārējo ekspertu zināšanām, šis divu gadu pārtraukums nopietni kavēja Komisijas integrēšanas stratēģijas īstenošanu, jo palīdzības dienests ne tikai sniedz padomus, bet arī atbild par rokasgrāmatu un mācībām. |
| --- | --- |

20.

Lai gan vides palīdzības dienests darbojās no 1999. līdz 2002. gadam, pēc līguma darbības beigām jaunu palīdzības dienestu trīs vides ekspertu sastāvā izveidoja tikai 2004. gadā. Tā kā Komisija bija lielā mērā atkarīga no ārējo ekspertu zināšanām, šis divu gadu pārtraukums nopietni kavēja Komisijas integrēšanas stratēģijas īstenošanu, jo palīdzības dienests ne tikai sniedz padomus, bet arī atbild par rokasgrāmatu un mācībām.

| 21. | Integrēšanas stratēģija paredzēja vides integrēšanas rokasgrāmatas izveidi līdz 2003. gadam. Kaut arī rokasgrāmatas izveide sākās 1998. gadā, 2005. gada beigās tā vēl nebija pabeigta (sīkāku informāciju sk. 3. izcēlumā).

  3. izcēlumsRokasgrāmata vides integrēšanaiKomisija slēdza līgumu ar konsultāciju firmu 1998. gadā uz 12 mēnešiem, bet 2001. gadā sagatavotā rokasgrāmata tika atzīta par prasībām neatbilstošu un netika oficiāli apstiprināta. Tādējādi rokasgrāmata bija tikai dokumenta projekta statusā. Rokasgrāmatu izmantoja maz, pirmkārt, tās projekta statusa dēļ, otrkārt, tāpēc, ka tā bija ļoti gara, un, treškārt, tāpēc, ka daļa personāla nemaz nezināja par tās eksistenci. Nozīmīgs rokasgrāmatas pārstrādāšanas darbs sākās tikai 2004. gada vidū, slēdzot līgumu ar citu konsultāciju firmu. Sakarā ar to, ka uzdevums bija sarežģīts, ka Komisija augstāku prioritāti piešķīra mācību programmas izveidei un ka Komisijas personāls, kas pārvaldīja līgumu, bieži mainījās, rokasgrāmatas pārstrādāšana 2005. gada beigās vēl nebija pabeigta. |
| --- | --- |

21.

Integrēšanas stratēģija paredzēja vides integrēšanas rokasgrāmatas izveidi līdz 2003. gadam. Kaut arī rokasgrāmatas izveide sākās 1998. gadā, 2005. gada beigās tā vēl nebija pabeigta (sīkāku informāciju sk. 3. izcēlumā).

3. izcēlumsRokasgrāmata vides integrēšanaiKomisija slēdza līgumu ar konsultāciju firmu 1998. gadā uz 12 mēnešiem, bet 2001. gadā sagatavotā rokasgrāmata tika atzīta par prasībām neatbilstošu un netika oficiāli apstiprināta. Tādējādi rokasgrāmata bija tikai dokumenta projekta statusā. Rokasgrāmatu izmantoja maz, pirmkārt, tās projekta statusa dēļ, otrkārt, tāpēc, ka tā bija ļoti gara, un, treškārt, tāpēc, ka daļa personāla nemaz nezināja par tās eksistenci. Nozīmīgs rokasgrāmatas pārstrādāšanas darbs sākās tikai 2004. gada vidū, slēdzot līgumu ar citu konsultāciju firmu. Sakarā ar to, ka uzdevums bija sarežģīts, ka Komisija augstāku prioritāti piešķīra mācību programmas izveidei un ka Komisijas personāls, kas pārvaldīja līgumu, bieži mainījās, rokasgrāmatas pārstrādāšana 2005. gada beigās vēl nebija pabeigta.

| 22. | Integrēšanas stratēģija paredzēja, ka “katram ierēdnim galvenajās politikas jomās vai ar ģeogrāfisku atbildību centrālajos dienestos un delegācijās” jāpabeidz mācības līdz 2004. gada beigām. Faktiski mācību kursi sākās tikai 2004. gadā novembrī un nebija obligāti. Mācībās bija arī paredzēts lietot jauno rokasgrāmatu, bet tas nebija iespējams (sk. 21. punktu). Kursi Komisijas centrālajos dienestos bija vāji apmeklēti. Kaut arī kopumā delegācijās mācības bija labāk apmeklētas, to Komisijas darbinieku skaits, kuri tās ir apmeklējuši, joprojām ir ierobežots (sk. 4. izcēlumu).

  4. izcēlumsVides integrēšanas mācībasKursos Komisijas centrālajos dienestos vidējais dalībnieku skaits mācību programmā bija astoņi, salīdzinot ar piecpadsmit paredzētajiem. Vairākas nodarbības tika atceltas nepietiekama dalībnieku skaita dēļ. No RELEX ĢD 37 darbinieki apmeklēja pusi dienas garas mācības par vides integrēšanu programmu izstrādes posmā, tomēr tikai deviņi darbinieki apmeklēja pilnu divu dienu mācību programmu par šo tēmu, kaut arī 2005. gads RELEX ĢD bija galvenais gads valsts stratēģijas dokumentu sagatavošanai 2007.-2013. gadam. Delegācijām piešķirtais mācību budžets bija pietiekams tikai kursu rīkošanai 20 delegācijās (dalībnieki bija gan no delegācijām, gan no iestādēm saņēmējvalstīs). Vairumā delegāciju Āzijā, Latīņamerikā un Vidusjūras reģionā mācības rīkoja pārāk vēlu, lai tās noderētu jauno valsts stratēģijas dokumentu sagatavošanā. |
| --- | --- |

22.

Integrēšanas stratēģija paredzēja, ka “katram ierēdnim galvenajās politikas jomās vai ar ģeogrāfisku atbildību centrālajos dienestos un delegācijās” jāpabeidz mācības līdz 2004. gada beigām. Faktiski mācību kursi sākās tikai 2004. gadā novembrī un nebija obligāti. Mācībās bija arī paredzēts lietot jauno rokasgrāmatu, bet tas nebija iespējams (sk. 21. punktu). Kursi Komisijas centrālajos dienestos bija vāji apmeklēti. Kaut arī kopumā delegācijās mācības bija labāk apmeklētas, to Komisijas darbinieku skaits, kuri tās ir apmeklējuši, joprojām ir ierobežots (sk. 4. izcēlumu).

4. izcēlumsVides integrēšanas mācībasKursos Komisijas centrālajos dienestos vidējais dalībnieku skaits mācību programmā bija astoņi, salīdzinot ar piecpadsmit paredzētajiem. Vairākas nodarbības tika atceltas nepietiekama dalībnieku skaita dēļ. No RELEX ĢD 37 darbinieki apmeklēja pusi dienas garas mācības par vides integrēšanu programmu izstrādes posmā, tomēr tikai deviņi darbinieki apmeklēja pilnu divu dienu mācību programmu par šo tēmu, kaut arī 2005. gads RELEX ĢD bija galvenais gads valsts stratēģijas dokumentu sagatavošanai 2007.-2013. gadam. Delegācijām piešķirtais mācību budžets bija pietiekams tikai kursu rīkošanai 20 delegācijās (dalībnieki bija gan no delegācijām, gan no iestādēm saņēmējvalstīs). Vairumā delegāciju Āzijā, Latīņamerikā un Vidusjūras reģionā mācības rīkoja pārāk vēlu, lai tās noderētu jauno valsts stratēģijas dokumentu sagatavošanā.

| 23. | Viena iniciatīva, kuras rezultātā bija iespējams pilnveidot Komisijas iekšējo kompetenci vides aspektu pārvaldībā, īstenojot sadarbību attīstības jomā, bija “vides koordinācijas centru tīkla” izveide 2003. gadā. Tīkla mērķis bija izraudzīties vienu ierēdni no katras vienības un izveidot sakarus viņu starpā, lai apsvērtu, kā attīstības projektos labāk ņemt vērā vides jautājumus, un lai sekmētu labākās pieredzes apmaiņu. Tomēr, kaut arī šim tīklam līdz 2004. gada maijam bija četras sanāksmes, vēlāk sanāksmes vairs netika rīkotas. Tīkls arī pārsvarā apvienoja EuropeAid sadarbības biroja darbiniekus un nepietiekami iesaistīja citus Komisijas dienestus, jo īpaši delegācijas. Tādējādi tīkls līdz šim ir maz sekmējis iekšējās kompetences pilnveidošanu. |
| --- | --- |

23.

Viena iniciatīva, kuras rezultātā bija iespējams pilnveidot Komisijas iekšējo kompetenci vides aspektu pārvaldībā, īstenojot sadarbību attīstības jomā, bija “vides koordinācijas centru tīkla” izveide 2003. gadā. Tīkla mērķis bija izraudzīties vienu ierēdni no katras vienības un izveidot sakarus viņu starpā, lai apsvērtu, kā attīstības projektos labāk ņemt vērā vides jautājumus, un lai sekmētu labākās pieredzes apmaiņu. Tomēr, kaut arī šim tīklam līdz 2004. gada maijam bija četras sanāksmes, vēlāk sanāksmes vairs netika rīkotas. Tīkls arī pārsvarā apvienoja EuropeAid sadarbības biroja darbiniekus un nepietiekami iesaistīja citus Komisijas dienestus, jo īpaši delegācijas. Tādējādi tīkls līdz šim ir maz sekmējis iekšējās kompetences pilnveidošanu.

Komisijas attīstības atbalsta ekoloģisko raksturlielumu novērtēšanas sistēmas

| 24. | Komisija vērtē gan noteikumus un nozares (to organizē EuropeAid Vērtēšanas vienība), gan atsevišķus projektus (to organizē delegācijas). Komisijas pamatprincipi (sk. 16. punktu) paredzēja EK atbalsta ekoloģisko raksturlielumu neatkarīgu novērtēšanu 1996.-2000. gadā kā regulāra ekoloģisko raksturlielumu vērtēšanas procesa sastāvdaļu. Šo novērtēšanu varēja izmantot, lai noteiktu pamatdatus un pārbaudītu izpildes rādītājus (sk. 17. punktu). Turklāt tajā varēja apzināt no iepriekšējiem intervences pasākumiem gūto pieredzi un izmantot to, izstrādājot visaptverošu stratēģiju videi (sk. 11. punktu). Tomēr novērtēšana, kuru bija paredzēts pabeigt līdz 2002. gada vidum, vēl nav veikta (10). |
| --- | --- |

24.

Komisija vērtē gan noteikumus un nozares (to organizē EuropeAid Vērtēšanas vienība), gan atsevišķus projektus (to organizē delegācijas). Komisijas pamatprincipi (sk. 16. punktu) paredzēja EK atbalsta ekoloģisko raksturlielumu neatkarīgu novērtēšanu 1996.-2000. gadā kā regulāra ekoloģisko raksturlielumu vērtēšanas procesa sastāvdaļu. Šo novērtēšanu varēja izmantot, lai noteiktu pamatdatus un pārbaudītu izpildes rādītājus (sk. 17. punktu). Turklāt tajā varēja apzināt no iepriekšējiem intervences pasākumiem gūto pieredzi un izmantot to, izstrādājot visaptverošu stratēģiju videi (sk. 11. punktu). Tomēr novērtēšana, kuru bija paredzēts pabeigt līdz 2002. gada vidum, vēl nav veikta (10).

| 25. | Atsevišķu vides projektu līmenī Komisijas centrālajiem dienestiem nav sistēmas, kā iegūt un novērtēt Komisijas delegāciju organizēto novērtēšanu rezultātus. Līdz ar to nav arī izstrādātas procedūras, lai izplatītu gūto pieredzi un labāko praksi no pabeigtiem novērtēšanas projektiem. Tāpat arī nav sistēmas, kā iegūt un novērtēt informāciju par to, kā vidi ietekmē ar vidi nesaistīti projekti. |
| --- | --- |

25.

Atsevišķu vides projektu līmenī Komisijas centrālajiem dienestiem nav sistēmas, kā iegūt un novērtēt Komisijas delegāciju organizēto novērtēšanu rezultātus. Līdz ar to nav arī izstrādātas procedūras, lai izplatītu gūto pieredzi un labāko praksi no pabeigtiem novērtēšanas projektiem. Tāpat arī nav sistēmas, kā iegūt un novērtēt informāciju par to, kā vidi ietekmē ar vidi nesaistīti projekti.

| 26. | Lai uzraudzītu kārtējos attīstības projektus, kopš 2001. gada Komisija lieto “uz rezultātiem orientētu uzraudzības sistēmu”. Sistēma paredz, ka konsultāciju firmas, ar kurām Komisija šajā nolūkā noslēgusi līgumus, aptuveni reizi gadā nosūta uzraugus apmeklēt visus tos attīstības projektus, kas pārsniedz vienu miljonu euro. Uzraugi novērtē katru projektu un piešķir punktu skaitu, pamatojoties uz pieciem kritērijiem: atbilstība, produktivitāte, efektivitāte, ietekme, ilgtspējība un saistīti apakškritēriji, tostarp vides ilgtspējība. Tomēr šo ziņojumu kvantitatīvie un kvalitatīvie konstatējumi netiek regulāri analizēti Komisijas centrālajos dienestos, lai novērtētu vides projektu vispārējos rezultātus un to, kādā mērā vide ir integrēta citos attīstības projektos. |
| --- | --- |

26.

Lai uzraudzītu kārtējos attīstības projektus, kopš 2001. gada Komisija lieto “uz rezultātiem orientētu uzraudzības sistēmu”. Sistēma paredz, ka konsultāciju firmas, ar kurām Komisija šajā nolūkā noslēgusi līgumus, aptuveni reizi gadā nosūta uzraugus apmeklēt visus tos attīstības projektus, kas pārsniedz vienu miljonu euro. Uzraugi novērtē katru projektu un piešķir punktu skaitu, pamatojoties uz pieciem kritērijiem: atbilstība, produktivitāte, efektivitāte, ietekme, ilgtspējība un saistīti apakškritēriji, tostarp vides ilgtspējība. Tomēr šo ziņojumu kvantitatīvie un kvalitatīvie konstatējumi netiek regulāri analizēti Komisijas centrālajos dienestos, lai novērtētu vides projektu vispārējos rezultātus un to, kādā mērā vide ir integrēta citos attīstības projektos.

| 27. | Komisija izmanto ESAO Attīstības veicināšanas komitejas finanšu uzraudzības un ziņojumu sagatavošanas sistēmu, kas nav adekvāta, jo tā ļauj identificēt projektus, kuros ir veikti ar vidi saistīti izdevumi, bet ne šo izdevumu summu. Pasaules Bankas lietotā kodēšanas sistēma šo jautājumu risina (11). Turklāt tas, ka Komisija nekonsekventi lietoja atzīmēšanas sistēmu, kas izveidota, lai identificētu izdevumus daudzpusējo vides nolīgumu kontekstā, nozīmē, ka tā nav spējusi precīzi pildīt ziņojumu sagatavošanas prasības saistībā ar daudzpusējiem vides nolīgumiem. |
| --- | --- |

27.

Komisija izmanto ESAO Attīstības veicināšanas komitejas finanšu uzraudzības un ziņojumu sagatavošanas sistēmu, kas nav adekvāta, jo tā ļauj identificēt projektus, kuros ir veikti ar vidi saistīti izdevumi, bet ne šo izdevumu summu. Pasaules Bankas lietotā kodēšanas sistēma šo jautājumu risina (11). Turklāt tas, ka Komisija nekonsekventi lietoja atzīmēšanas sistēmu, kas izveidota, lai identificētu izdevumus daudzpusējo vides nolīgumu kontekstā, nozīmē, ka tā nav spējusi precīzi pildīt ziņojumu sagatavošanas prasības saistībā ar daudzpusējiem vides nolīgumiem.

KOMISIJAS VIDES INTEGRĒŠANAS EFEKTIVITĀTES NOVĒRTĒJUMS

Ievads

| 28. | Šajā ziņojuma daļā novērtēts, cik efektīvi Komisija ir integrējusi vidi, īstenojot sadarbību attīstības jomā. Novērtējums tika veikts trim dažādiem Komisijas intervences veidiem:






  a) | valstu stratēģijas dokumentiem; |
| --- | --- | --- |

28.

Šajā ziņojuma daļā novērtēts, cik efektīvi Komisija ir integrējusi vidi, īstenojot sadarbību attīstības jomā. Novērtējums tika veikts trim dažādiem Komisijas intervences veidiem:

a)

valstu stratēģijas dokumentiem;

| b) | budžeta atbalsta programmām; |
| --- | --- |

b)

budžeta atbalsta programmām;

| c) | ar vidi nesaistītiem projektiem. |
| --- | --- |

c)

ar vidi nesaistītiem projektiem.

Panākumi tika sasniegti 2005. gadā jaunattīstības valstu vides analīzē jauniem valstu stratēģijas dokumentiem, kaut arī to ietekmi vēl nevar novērtēt

| 29. | Komisija 2001. un 2002. gadā pirmo reizi sagatavoja valstu stratēģijas dokumentus katrai valstij un reģionam, kam tā sniedz attīstības atbalstu, lai norādītu, kādā veidā Komisijas palīdzība tiks piedāvāta laika posmā līdz 2006.-2007. gadam. Principā valstu stratēģijas dokumentos bija jāņem vērā katras valsts attīstības prioritātes tā, lai nodrošinātu valstu intereses, kā arī Komisijas politiku. Komisijas stratēģija tās attīstības atbalsta vides aspektiem – kā tas norādīts gan tās 2000. gada attīstības politikā, gan Komisijas personāla darba dokumentā par šo tēmu – vērsa uzmanību uz vides integrēšanu visās attīstības sadarbības jomās. Tādējādi, lai kopējā stratēģija būtu efektīva, bija ļoti svarīgi integrēt vidi valstu stratēģijas dokumentos. |
| --- | --- |

29.

Komisija 2001. un 2002. gadā pirmo reizi sagatavoja valstu stratēģijas dokumentus katrai valstij un reģionam, kam tā sniedz attīstības atbalstu, lai norādītu, kādā veidā Komisijas palīdzība tiks piedāvāta laika posmā līdz 2006.-2007. gadam. Principā valstu stratēģijas dokumentos bija jāņem vērā katras valsts attīstības prioritātes tā, lai nodrošinātu valstu intereses, kā arī Komisijas politiku. Komisijas stratēģija tās attīstības atbalsta vides aspektiem – kā tas norādīts gan tās 2000. gada attīstības politikā, gan Komisijas personāla darba dokumentā par šo tēmu – vērsa uzmanību uz vides integrēšanu visās attīstības sadarbības jomās. Tādējādi, lai kopējā stratēģija būtu efektīva, bija ļoti svarīgi integrēt vidi valstu stratēģijas dokumentos.

| 30. | Faktiski gan Palātai revīzijā caurlūkojot šīs “pirmās paaudzes” valstu stratēģijas dokumentus (2001-2007), gan pašas Komisijas dienestu veikto pārbaužu rezultātā tika konstatēts, ka vide valstu stratēģijas dokumentos nav apmierinoši integrēta. Kopumā vides jautājumu analīze valstu stratēģijas dokumentos bija vāja, un Komisijas atbildes stratēģijas adekvāti nerisināja vides apsvērumus finansējamajās prioritārajās jomās. Paraugā, kurā bija 60 valstu stratēģijas dokumenti, nevienā no tiem nebija minēti tūkstošgades attīstības mērķi par vides ilgtspējību, un tikai aptuveni ceturtdaļā bija atsauce uz daudzpusējiem vides nolīgumiem. |
| --- | --- |

30.

Faktiski gan Palātai revīzijā caurlūkojot šīs “pirmās paaudzes” valstu stratēģijas dokumentus (2001-2007), gan pašas Komisijas dienestu veikto pārbaužu rezultātā tika konstatēts, ka vide valstu stratēģijas dokumentos nav apmierinoši integrēta. Kopumā vides jautājumu analīze valstu stratēģijas dokumentos bija vāja, un Komisijas atbildes stratēģijas adekvāti nerisināja vides apsvērumus finansējamajās prioritārajās jomās. Paraugā, kurā bija 60 valstu stratēģijas dokumenti, nevienā no tiem nebija minēti tūkstošgades attīstības mērķi par vides ilgtspējību, un tikai aptuveni ceturtdaļā bija atsauce uz daudzpusējiem vides nolīgumiem.

| 31. | Vides neintegrēšana valstu stratēģijas dokumentos zināmā mērā atspoguļoja to, ka daudzās saņēmējvalstīs šim jautājumam bija piešķirta ierobežota prioritāte. Valstīs, kurās bija nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumenti (NSSD) (12), Komisijas politika bija saskaņot valsts stratēģijas dokumentu ar NSSD. Kā norāda Pasaules Bankas pētījums (13), kopumā vide nav integrēta NSSD, daļēji tāpēc, ka daudzas saņēmējvalstis neatzīst svarīgo saikni starp nabadzību un vidi. Vides ministrijām vajadzētu pirmkārt aizstāvēt vides jautājumus valsts politikā, bet praksē šīm ministrijām – pat attīstītākās valstīs ar nozīmīgām vides problēmām, tādās kā Brazīlija un Ķīna – nav tādu resursu un ietekmes kā citām, senāk nodibinātām ministrijām. |
| --- | --- |

31.

Vides neintegrēšana valstu stratēģijas dokumentos zināmā mērā atspoguļoja to, ka daudzās saņēmējvalstīs šim jautājumam bija piešķirta ierobežota prioritāte. Valstīs, kurās bija nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumenti (NSSD) (12), Komisijas politika bija saskaņot valsts stratēģijas dokumentu ar NSSD. Kā norāda Pasaules Bankas pētījums (13), kopumā vide nav integrēta NSSD, daļēji tāpēc, ka daudzas saņēmējvalstis neatzīst svarīgo saikni starp nabadzību un vidi. Vides ministrijām vajadzētu pirmkārt aizstāvēt vides jautājumus valsts politikā, bet praksē šīm ministrijām – pat attīstītākās valstīs ar nozīmīgām vides problēmām, tādās kā Brazīlija un Ķīna – nav tādu resursu un ietekmes kā citām, senāk nodibinātām ministrijām.

| 32. | Tomēr tas, ka vide nav integrēta attīstības atbalstā, norāda arī uz nepilnībām no Komisijas puses. Kaut arī Komisijas personāla darba dokumentā par vides integrēšanu bija norādīts, ka valstu vides apraksti ir svarīgs integrēšanas instruments programmu izstrādes posmā, Komisijas pārbaudēs 60 valstu stratēģijas dokumentu paraugam 2002. gadā konstatēja, ka – lai gan šāda valstu vides analīze ir bijusi labākā prakse kopš 1992. gada, kad ESAO Attīstības veicināšanas komiteja publicēja vadlīnijas par šo tēmu (14) – bija sagatavoti tikai seši valstu vides apraksti. |
| --- | --- |

32.

Tomēr tas, ka vide nav integrēta attīstības atbalstā, norāda arī uz nepilnībām no Komisijas puses. Kaut arī Komisijas personāla darba dokumentā par vides integrēšanu bija norādīts, ka valstu vides apraksti ir svarīgs integrēšanas instruments programmu izstrādes posmā, Komisijas pārbaudēs 60 valstu stratēģijas dokumentu paraugam 2002. gadā konstatēja, ka – lai gan šāda valstu vides analīze ir bijusi labākā prakse kopš 1992. gada, kad ESAO Attīstības veicināšanas komiteja publicēja vadlīnijas par šo tēmu (14) – bija sagatavoti tikai seši valstu vides apraksti.

| 33. | Komisija 2005. gadā spēra svarīgu soli, lai risinātu šo jautājumu, izveidojot valstu vides aprakstus Āzijas, Latīņamerikas un Vidusjūras reģiona atbalsta saņēmējvalstīm. Tas tika veikts, gatavojot nākamās paaudzes valsts stratēģijas dokumentus 2007.-2013. gadam. Līdzīgu pieeju ir pārņēmušas arī ĀKK valstis. Tā kā valstu stratēģijas dokumentus vēl gatavoja tad, kad revīzija jau bija pabeigta, bija pāragri novērtēt, ciktāl valstu vides apraksti bija uzlabojuši integrēšanu valsts stratēģijas dokumentos. Tas galu galā ir atkarīgs no tā, cik augstu prioritāti gan saņēmējvalstis, gan Komisijas dienesti piešķir tam, lai valstu stratēģijas dokumentos risinātu vides jautājumus, kas izskatīti valstu vides aprakstos. |
| --- | --- |

33.

Komisija 2005. gadā spēra svarīgu soli, lai risinātu šo jautājumu, izveidojot valstu vides aprakstus Āzijas, Latīņamerikas un Vidusjūras reģiona atbalsta saņēmējvalstīm. Tas tika veikts, gatavojot nākamās paaudzes valsts stratēģijas dokumentus 2007.-2013. gadam. Līdzīgu pieeju ir pārņēmušas arī ĀKK valstis. Tā kā valstu stratēģijas dokumentus vēl gatavoja tad, kad revīzija jau bija pabeigta, bija pāragri novērtēt, ciktāl valstu vides apraksti bija uzlabojuši integrēšanu valsts stratēģijas dokumentos. Tas galu galā ir atkarīgs no tā, cik augstu prioritāti gan saņēmējvalstis, gan Komisijas dienesti piešķir tam, lai valstu stratēģijas dokumentos risinātu vides jautājumus, kas izskatīti valstu vides aprakstos.

| 34. | Šajā ziņā Komisijai ir bijuši tikai ierobežoti panākumi, veidojot izpratni par vidi un palielinot integrēšanas resursus saņēmējvalstīs, kopš tika pieņemta tās integrēšanas stratēģija. Īpašs instruments, kas ir pieejams Komisijai, lai veicinātu vides integrēšanu, īstenojot sadarbību attīstības jomā, ir Regula (EK) Nr. 2493/2000 (15), kas paredz 93 miljonu EUR budžetu no 2000. līdz 2006. gadam. Tomēr instrumentam ir bijusi tikai ierobežota ietekme. Šis instruments varētu būtiski sekmēt resursu palielināšanu saistībā ar vidi jaunattīstības valstīs. Taču Komisija nav izveidojusi vispārēju pieeju pārvaldes resursu palielināšanai un ir tikai izstrādājusi atsevišķus ad hoc projektus. |
| --- | --- |

34.

Šajā ziņā Komisijai ir bijuši tikai ierobežoti panākumi, veidojot izpratni par vidi un palielinot integrēšanas resursus saņēmējvalstīs, kopš tika pieņemta tās integrēšanas stratēģija. Īpašs instruments, kas ir pieejams Komisijai, lai veicinātu vides integrēšanu, īstenojot sadarbību attīstības jomā, ir Regula (EK) Nr. 2493/2000 (15), kas paredz 93 miljonu EUR budžetu no 2000. līdz 2006. gadam. Tomēr instrumentam ir bijusi tikai ierobežota ietekme. Šis instruments varētu būtiski sekmēt resursu palielināšanu saistībā ar vidi jaunattīstības valstīs. Taču Komisija nav izveidojusi vispārēju pieeju pārvaldes resursu palielināšanai un ir tikai izstrādājusi atsevišķus ad hoc projektus.

| 35. | Ir satraucoši, ka no Komisijas puses ierēdņi, kuri atbild par valstu stratēģijas dokumentu izstrādi, 2005. gadā tikai daļēji izmantoja mācību iespējas vides integrēšanā (sk. 4. izcēlumu). Kaut arī gan Attīstības ĢD, gan Vides ĢD, gan EuropeAid sadarbības birojam ir speciālas vienības, kas pārskata valstu stratēģijas dokumentu vides aspektus, kopumā šī izskatīšana nebalstās uz padziļinātām zināšanām par attiecīgo valsti, un ierobežoto personāla resursu sadalīšana pa šiem trim ģenerāldirektorātiem arī nozīmē to, ka pārbaudes bieži ir virspusējas. |
| --- | --- |

35.

Ir satraucoši, ka no Komisijas puses ierēdņi, kuri atbild par valstu stratēģijas dokumentu izstrādi, 2005. gadā tikai daļēji izmantoja mācību iespējas vides integrēšanā (sk. 4. izcēlumu). Kaut arī gan Attīstības ĢD, gan Vides ĢD, gan EuropeAid sadarbības birojam ir speciālas vienības, kas pārskata valstu stratēģijas dokumentu vides aspektus, kopumā šī izskatīšana nebalstās uz padziļinātām zināšanām par attiecīgo valsti, un ierobežoto personāla resursu sadalīšana pa šiem trim ģenerāldirektorātiem arī nozīmē to, ka pārbaudes bieži ir virspusējas.

Maz ir darīts, lai integrētu vidi budžeta atbalsta programmās

| 36. | Komisijas un plašāka donoru politika ir tāda, ka budžeta atbalsts veido pieaugošu daļu no kopējā atbalsta. Tādējādi aptuveni 25 % no EAF finansējuma, kas piešķirts ĀKK valstīm saskaņā ar pašreizējiem valstu stratēģijas dokumentiem, ir piešķirts šādam atbalstam. Tomēr Komisija ir darījusi maz, lai integrētu vidi šajā jaunākā atbalsta formā, lai gan Padome 2001. gada 31. maija secinājumos par Komisijas vides integrēšanas stratēģiju noteica: “vides apsvērumi sistemātiski jāiestrādā visās.. strukturālo pielāgojumu programmās, visaptverošās nozaru reformās un atbalsta programmās” (16). |
| --- | --- |

36.

Komisijas un plašāka donoru politika ir tāda, ka budžeta atbalsts veido pieaugošu daļu no kopējā atbalsta. Tādējādi aptuveni 25 % no EAF finansējuma, kas piešķirts ĀKK valstīm saskaņā ar pašreizējiem valstu stratēģijas dokumentiem, ir piešķirts šādam atbalstam. Tomēr Komisija ir darījusi maz, lai integrētu vidi šajā jaunākā atbalsta formā, lai gan Padome 2001. gada 31. maija secinājumos par Komisijas vides integrēšanas stratēģiju noteica: “vides apsvērumi sistemātiski jāiestrādā visās.. strukturālo pielāgojumu programmās, visaptverošās nozaru reformās un atbalsta programmās” (16).

| 37. | Galvenais vides novērtēšanas instruments saistībā ar budžeta atbalsta programmām ir stratēģiskais vides novērtējums (SVN). Šajos novērtējumos skata vides aspektus saņēmējvalstu politikā, plānos un programmās, ko finansē no budžeta atbalsta, īpašu uzmanību pievēršot nabadzības samazināšanas stratēģijām. Padomes secinājumos minēts: “lai nodrošinātu vides integrēšanu, stratēģiskie vides novērtējumi izmantojami sistemātiski, jo īpaši, izstrādājot strukturālas un nozaru programmas, kā arī jaunai infrastruktūrai” (17). SVN nozīme ir atzīta arī Komisijas integrēšanas stratēģijā. Komisija līdz šim to ir ļoti maz izmantojusi; daļēji tāpēc, ka, atšķirībā no valstu vides aprakstiem un ekoloģiskajām analīzēm, tas ir samērā jauns instruments, kura izmantošanu donori vēl apgūst (18). Tomēr Komisija varēja izmantot savas plašās rokasgrāmatas par budžeta un nozaru atbalstu, lai uzsvērtu šāda atbalsta vides aspektus, taču tajās praktiski nav atsauces uz vidi. Tātad Komisijas personālam nebija vadlīnijas par to, kad un kā izmantot SVN un kā veikt mazāka mēroga vides analīzes gadījumos, kad SVN neuzskata par piemērotiem. |
| --- | --- |

37.

Galvenais vides novērtēšanas instruments saistībā ar budžeta atbalsta programmām ir stratēģiskais vides novērtējums (SVN). Šajos novērtējumos skata vides aspektus saņēmējvalstu politikā, plānos un programmās, ko finansē no budžeta atbalsta, īpašu uzmanību pievēršot nabadzības samazināšanas stratēģijām. Padomes secinājumos minēts: “lai nodrošinātu vides integrēšanu, stratēģiskie vides novērtējumi izmantojami sistemātiski, jo īpaši, izstrādājot strukturālas un nozaru programmas, kā arī jaunai infrastruktūrai” (17). SVN nozīme ir atzīta arī Komisijas integrēšanas stratēģijā. Komisija līdz šim to ir ļoti maz izmantojusi; daļēji tāpēc, ka, atšķirībā no valstu vides aprakstiem un ekoloģiskajām analīzēm, tas ir samērā jauns instruments, kura izmantošanu donori vēl apgūst (18). Tomēr Komisija varēja izmantot savas plašās rokasgrāmatas par budžeta un nozaru atbalstu, lai uzsvērtu šāda atbalsta vides aspektus, taču tajās praktiski nav atsauces uz vidi. Tātad Komisijas personālam nebija vadlīnijas par to, kad un kā izmantot SVN un kā veikt mazāka mēroga vides analīzes gadījumos, kad SVN neuzskata par piemērotiem.

| 38. | Šis vides novērtējuma procedūru trūkums atspoguļojas budžeta atbalsta programmu sagatavošanā:






  a) | Komisija nevienā valstī nebija veikusi novērtējumu par valdības politikas un programmu iespējamo ietekmi uz vidi, ko finansē no budžeta atbalsta; |
| --- | --- | --- |

38.

Šis vides novērtējuma procedūru trūkums atspoguļojas budžeta atbalsta programmu sagatavošanā:

a)

Komisija nevienā valstī nebija veikusi novērtējumu par valdības politikas un programmu iespējamo ietekmi uz vidi, ko finansē no budžeta atbalsta;

| b) | no 20 ĀKK valstīm, kas līdz 2005. gadam bija saņēmušas vispārējo budžeta atbalstu saskaņā ar devīto EAF, tikai vienā valstī (Tanzānijā) šis atbalsts bija pakļauts videi labvēlīgiem nosacījumiem;
  5. izcēlumsPiemērs vides integrēšanai budžeta atbalsta programmāsTanzānijā Nabadzības samazināšanas budžeta atbalsta programmā 2003.-2006. gadam (114 miljoni EUR) donori un Tanzānijas valdība izvirzīja vides tiesiskā regulējuma pieņemšanu par vienu no sešiem nabadzības samazināšanas stratēģijas mērķiem. Tādējādi tika sniegts būtisks atbalsts Vides pārvaldības likuma pieņemšanai 2005. gadā. |
| --- | --- |

b)

no 20 ĀKK valstīm, kas līdz 2005. gadam bija saņēmušas vispārējo budžeta atbalstu saskaņā ar devīto EAF, tikai vienā valstī (Tanzānijā) šis atbalsts bija pakļauts videi labvēlīgiem nosacījumiem;

| c) | neskatoties uz nozīmīgo saikni starp nabadzību un vidi, nabadzības samazināšanas rādītāji netika saistīti ar vides jautājumiem; |
| --- | --- |

c)

neskatoties uz nozīmīgo saikni starp nabadzību un vidi, nabadzības samazināšanas rādītāji netika saistīti ar vides jautājumiem;

| d) | netika izmantotas būtiskas iespējas integrēt vides jautājumus divās Komisijas budžeta atbalsta prioritārajās jomās – izglītībā un veselības aizsardzībā, jo īpaši attiecībā uz profilaktisko veselības aprūpi; |
| --- | --- |

d)

netika izmantotas būtiskas iespējas integrēt vides jautājumus divās Komisijas budžeta atbalsta prioritārajās jomās – izglītībā un veselības aizsardzībā, jo īpaši attiecībā uz profilaktisko veselības aprūpi;

| e) | Komisija aizvien vairāk cenšas sniegt atbalstu ceļu izbūvei ar nozaru politikas atbalsta programmu palīdzību, nevis atsevišķiem projektiem. Tas nozīmē, ka jo īpaši vajadzīgs stratēģiskais vides novērtējums, lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz vidi. |
| --- | --- |

e)

Komisija aizvien vairāk cenšas sniegt atbalstu ceļu izbūvei ar nozaru politikas atbalsta programmu palīdzību, nevis atsevišķiem projektiem. Tas nozīmē, ka jo īpaši vajadzīgs stratēģiskais vides novērtējums, lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz vidi.

Procedūras vides integrēšanai projektu līmenī nav bijušas pietiekami sistemātiskas

| 39. | Kaut arī aizvien lielāku atbalsta daļu sniedz budžeta atbalsta veidā, projektu finansēšana joprojām ir galvenais atbalsta sniegšanas mehānisms. Pirmais solis, lai veiktu vides novērtējumu projektiem, ir to skrīnings, lai novērtētu iespējamos riskus un iespējas attiecībā uz vidi. Vides integrēšanas rokasgrāmatas projekts 2001. gadā izveidoja šāda skrīninga principu ar “vides integrēšanas veidlapas” palīdzību. Tā bija jāaizpilda katram projektam saskaņā ar rokasgrāmatā iekļautajām vadlīnijām. Tā kā rokasgrāmata palika tikai projekta statusā (sk. 21. punktu), šo procedūru nesāka lietot regulāri, un daudzas delegācijas lietoja citas procedūras vai arī nelietoja nekādas vides skrīninga procedūras.

  6. izcēlumsVides skrīnings Komisijas delegācijā NikaragvāKomisijas reģionālā delegācija Nikaragvā, kurā strādā vairāk nekā 140 darbinieki, atbild par sešām valstīm. Revīzijā atklājās, ka delegācijā vides skrīningam netiek izmantotas nekādas vadlīnijas un ka projektiem un programmām 2002.-2006. gada valstu stratēģijas dokumentos netika veikts vides skrīnings, kas būtu pamatā tālākam detalizētam novērtējumam. Turklāt delegācijai nebija vides eksperta, kaut arī šāds eksperts būtu varējis pārraudzīt un atbalstīt vides skrīninga procedūras. |
| --- | --- |

39.

Kaut arī aizvien lielāku atbalsta daļu sniedz budžeta atbalsta veidā, projektu finansēšana joprojām ir galvenais atbalsta sniegšanas mehānisms. Pirmais solis, lai veiktu vides novērtējumu projektiem, ir to skrīnings, lai novērtētu iespējamos riskus un iespējas attiecībā uz vidi. Vides integrēšanas rokasgrāmatas projekts 2001. gadā izveidoja šāda skrīninga principu ar “vides integrēšanas veidlapas” palīdzību. Tā bija jāaizpilda katram projektam saskaņā ar rokasgrāmatā iekļautajām vadlīnijām. Tā kā rokasgrāmata palika tikai projekta statusā (sk. 21. punktu), šo procedūru nesāka lietot regulāri, un daudzas delegācijas lietoja citas procedūras vai arī nelietoja nekādas vides skrīninga procedūras.

6. izcēlumsVides skrīnings Komisijas delegācijā NikaragvāKomisijas reģionālā delegācija Nikaragvā, kurā strādā vairāk nekā 140 darbinieki, atbild par sešām valstīm. Revīzijā atklājās, ka delegācijā vides skrīningam netiek izmantotas nekādas vadlīnijas un ka projektiem un programmām 2002.-2006. gada valstu stratēģijas dokumentos netika veikts vides skrīnings, kas būtu pamatā tālākam detalizētam novērtējumam. Turklāt delegācijai nebija vides eksperta, kaut arī šāds eksperts būtu varējis pārraudzīt un atbalstīt vides skrīninga procedūras.

| 40. | Praksē galvenā procedūra, kuru Komisija izmanto, lai kontrolētu vides skrīningu, ir projekta identifikācijas veidlapu sagatavošana. Delegācijas šīs veidlapas sagatavo projekta cikla sākumā un iesniedz tās EuropeAid sadarbības biroja Kvalitātes atbalsta grupai. Tomēr vide ir tikai viens no daudzajiem jautājumiem, kas šajās veidlapās risināti, un 20 projekta identifikācijas veidlapu revīzijā, kuru Kvalitātes atbalsta grupa veica 2005. gadā, atklājās, ka vides jautājumi tajās nebija pienācīgi risināti:






  a) | kaut arī projekti bija jāklasificē pēc to ietekmes uz vidi (19), tas nebija darīts nevienā no divdesmit gadījumiem; |
| --- | --- | --- |

40.

Praksē galvenā procedūra, kuru Komisija izmanto, lai kontrolētu vides skrīningu, ir projekta identifikācijas veidlapu sagatavošana. Delegācijas šīs veidlapas sagatavo projekta cikla sākumā un iesniedz tās EuropeAid sadarbības biroja Kvalitātes atbalsta grupai. Tomēr vide ir tikai viens no daudzajiem jautājumiem, kas šajās veidlapās risināti, un 20 projekta identifikācijas veidlapu revīzijā, kuru Kvalitātes atbalsta grupa veica 2005. gadā, atklājās, ka vides jautājumi tajās nebija pienācīgi risināti:

a)

kaut arī projekti bija jāklasificē pēc to ietekmes uz vidi (19), tas nebija darīts nevienā no divdesmit gadījumiem;

| b) | kaut arī bija jāizskaidro, kā vide tiks integrēta projekta koncepcijā, tas nebija darīts sešpadsmit gadījumos. |
| --- | --- |

b)

kaut arī bija jāizskaidro, kā vide tiks integrēta projekta koncepcijā, tas nebija darīts sešpadsmit gadījumos.

| 41. | Viens no šo nepilnību iemesliem ir tas, ka vides eksperti nav iesaistīti ar vidi nesaistīto projektu skrīningā. Delegācijās vides ekspertīze lielākoties ir orientēta uz valstīm, kurās vide ir prioritāra joma, un jebkurā gadījumā šādu ekspertīzi nelieto, lai pārbaudītu vides aspektus projekta identifikācijas veidlapās ar vidi nesaistītiem projektiem. Līdzīgi EuropeAid sadarbības birojā vides ekspertu skaits ir tāds, ka ir iespējams pārbaudīt tikai vides un dabas resursu projektu kvalitāti, bet ne to, vai vide ir integrēta ar vidi nesaistītos projektos. |
| --- | --- |

41.

Viens no šo nepilnību iemesliem ir tas, ka vides eksperti nav iesaistīti ar vidi nesaistīto projektu skrīningā. Delegācijās vides ekspertīze lielākoties ir orientēta uz valstīm, kurās vide ir prioritāra joma, un jebkurā gadījumā šādu ekspertīzi nelieto, lai pārbaudītu vides aspektus projekta identifikācijas veidlapās ar vidi nesaistītiem projektiem. Līdzīgi EuropeAid sadarbības birojā vides ekspertu skaits ir tāds, ka ir iespējams pārbaudīt tikai vides un dabas resursu projektu kvalitāti, bet ne to, vai vide ir integrēta ar vidi nesaistītos projektos.

| 42. | Tā kā izskatīšanas process bija nepilnīgs, bija vēl grūtāk noteikt, kad jāveic ekoloģiskās analīzes. Ekoloģiskās analīzes ir sen iedibināts instruments, lai ex-ante noteiktu projekta iespējamo ietekmi uz vidi un ieteiktu pielāgošanas pasākumus izstrādes un īstenošanas posmam. Eiropas Savienībai ekoloģisko analīžu tiesiskais regulējums iekšējā nozaru politikā ir pastāvējis kopš 1985. gada (20). Saskaņā ar Ceturto Konvenciju, kas parakstīta Lomē 1990. gadā, ekoloģiskā analīze jāveic lieliem projektiem un tādiem projektiem, kas būtiski apdraud vidi (21). ESAO Attīstības veicināšanas komiteja 1992. gadā publicēja labākās prakses vadlīnijas, kas jāievēro visiem tās locekļiem, saistībā ar ekoloģiskajām analīzēm attīstības projektiem (22). |
| --- | --- |

42.

Tā kā izskatīšanas process bija nepilnīgs, bija vēl grūtāk noteikt, kad jāveic ekoloģiskās analīzes. Ekoloģiskās analīzes ir sen iedibināts instruments, lai ex-ante noteiktu projekta iespējamo ietekmi uz vidi un ieteiktu pielāgošanas pasākumus izstrādes un īstenošanas posmam. Eiropas Savienībai ekoloģisko analīžu tiesiskais regulējums iekšējā nozaru politikā ir pastāvējis kopš 1985. gada (20). Saskaņā ar Ceturto Konvenciju, kas parakstīta Lomē 1990. gadā, ekoloģiskā analīze jāveic lieliem projektiem un tādiem projektiem, kas būtiski apdraud vidi (21). ESAO Attīstības veicināšanas komiteja 1992. gadā publicēja labākās prakses vadlīnijas, kas jāievēro visiem tās locekļiem, saistībā ar ekoloģiskajām analīzēm attīstības projektiem (22).

| 43. | Ekoloģiskā analīze ir jo īpaši svarīga infrastruktūras un kalnrūpniecības projektiem, jo tiem parasti ir augsta ietekme uz vidi. Līdz 35 % no devītā EAF finansējuma pašreizējos valstu stratēģijas dokumentos ir piešķirts tikai ceļu projektiem. Tomēr Palātas revīzijā atklājās, ka dažiem šādiem projektiem ekoloģiskā analīze nebija izstrādāta. Komisijas novērtējumā 2004. gadā “EK intervences pasākumi transporta nozarē trešās valstīs” tika konstatēts, ka ekoloģiskā analīze bija veikta četriem no piecpadsmit novērtētajiem projektiem. Pat gadījumos, kad bija veikta būtiska ekoloģiskā analīze, uzsvars galvenokārt bija uz ceļu projekta tiešo ietekmi uz vidi, nevis to, kā vidi ietekmēs jaunās saimnieciskās darbības, kuras veiks, pateicoties labākai piekļuvei. Šī nepilnība ir jo īpaši nozīmīga ceļiem, kas šķērso jutīgas zonas, piemēram, tropu mežus, kur ir tieša saikne starp uzlabotu piekļuvi un pastiprinātu mežu izciršanu un nelikumīgām medībām.

  7. izcēlumsEkoloģiskās analīzes lieliem infrastruktūras un kalnrūpniecības projektiemTanzānijā Mvanzas robežas – Tinte un Isaka – Nzga ceļu rehabilitācijai un modernizēšanai (astotais EAF, 85 miljoni EUR) ekoloģiskā analīze, kas bija iekļauta finansējuma priekšlikumā, bija tikai vienu lappusi gara pirmsizpēte.Botsvānā ekoloģisko analīzi neveica Sysmin projektam (astotais EAF, 30 miljoni EUR), kas palīdzēja pagarināt Selebi Phikwe vara/niķeļa raktuvju darbību, nekavējoties nenovēršot nopietnu risku, ka varētu sabrukt izbiru aizsprosts, vai arī to, ka sēra dioksīda emisija no metāllietuves ir nepieļaujami augsta.Gvatemalā ekoloģisko analīzi neveica projektam saistībā ar bēgļu dzīvesvietas maiņu (12 miljoni EUR), kaut arī automātiski var uzskatīt, ka dzīvesvietas maiņas projektiem potenciāli var būt būtiska ietekme uz vidi. Pārcelšanās izraisīja nozīmīgu kaitējumu vietējām ekosistēmām. |
| --- | --- |

43.

Ekoloģiskā analīze ir jo īpaši svarīga infrastruktūras un kalnrūpniecības projektiem, jo tiem parasti ir augsta ietekme uz vidi. Līdz 35 % no devītā EAF finansējuma pašreizējos valstu stratēģijas dokumentos ir piešķirts tikai ceļu projektiem. Tomēr Palātas revīzijā atklājās, ka dažiem šādiem projektiem ekoloģiskā analīze nebija izstrādāta. Komisijas novērtējumā 2004. gadā “EK intervences pasākumi transporta nozarē trešās valstīs” tika konstatēts, ka ekoloģiskā analīze bija veikta četriem no piecpadsmit novērtētajiem projektiem. Pat gadījumos, kad bija veikta būtiska ekoloģiskā analīze, uzsvars galvenokārt bija uz ceļu projekta tiešo ietekmi uz vidi, nevis to, kā vidi ietekmēs jaunās saimnieciskās darbības, kuras veiks, pateicoties labākai piekļuvei. Šī nepilnība ir jo īpaši nozīmīga ceļiem, kas šķērso jutīgas zonas, piemēram, tropu mežus, kur ir tieša saikne starp uzlabotu piekļuvi un pastiprinātu mežu izciršanu un nelikumīgām medībām.

7. izcēlumsEkoloģiskās analīzes lieliem infrastruktūras un kalnrūpniecības projektiemTanzānijā Mvanzas robežas – Tinte un Isaka – Nzga ceļu rehabilitācijai un modernizēšanai (astotais EAF, 85 miljoni EUR) ekoloģiskā analīze, kas bija iekļauta finansējuma priekšlikumā, bija tikai vienu lappusi gara pirmsizpēte.Botsvānā ekoloģisko analīzi neveica Sysmin projektam (astotais EAF, 30 miljoni EUR), kas palīdzēja pagarināt Selebi Phikwe vara/niķeļa raktuvju darbību, nekavējoties nenovēršot nopietnu risku, ka varētu sabrukt izbiru aizsprosts, vai arī to, ka sēra dioksīda emisija no metāllietuves ir nepieļaujami augsta.Gvatemalā ekoloģisko analīzi neveica projektam saistībā ar bēgļu dzīvesvietas maiņu (12 miljoni EUR), kaut arī automātiski var uzskatīt, ka dzīvesvietas maiņas projektiem potenciāli var būt būtiska ietekme uz vidi. Pārcelšanās izraisīja nozīmīgu kaitējumu vietējām ekosistēmām.

| 44. | Papildus lielajiem infrastruktūras, lauksaimniecības un kalnrūpniecības projektiem, kuriem ekoloģiskā analīze jāveic obligāti, ir daudz citu veidu projektu, kuriem ekoloģiskā analīze būtu vēlama vai pat būtiska. Tomēr, tā kā nav skaidru vadlīniju vai prasību par to, kuriem projektiem ekoloģiskā analīze jāveic, bija ievērojams risks, ka tā netiek veikts pat tad, kad tā ir jāveic.

  8. izcēlumsEkoloģiskās analīzes citu veidu projektiemKlusā okeāna reģionā vismaz četriem revidētajiem projektiem būtu bijis lietderīgi veikt ekoloģisko analīzi. Piemēram, Kiribati jūras aļģu attīstības projektam (septītais un devītais EAF, 2,8 miljoni EUR) koka balsti, kas bija vajadzīgi jūras aļģu audzēšanai, tika iegūti no apkārtējās veģetācijas, tostarp tika izcirsti mangroves koki, kas ir svarīgi jūras ekosistēmām un krastu aizsardzībai. Turklāt jūras aļģu audzētāji nogalina aizsargājamos bruņrupučus, kas ēd jūras aļģu plantācijas. Ekoloģiskā analīze būtu identificējusi šādus jautājumus pirms projekta, un būtu izstrādāti ieteikumi, kā tos risināt. |
| --- | --- |

44.

Papildus lielajiem infrastruktūras, lauksaimniecības un kalnrūpniecības projektiem, kuriem ekoloģiskā analīze jāveic obligāti, ir daudz citu veidu projektu, kuriem ekoloģiskā analīze būtu vēlama vai pat būtiska. Tomēr, tā kā nav skaidru vadlīniju vai prasību par to, kuriem projektiem ekoloģiskā analīze jāveic, bija ievērojams risks, ka tā netiek veikts pat tad, kad tā ir jāveic.

8. izcēlumsEkoloģiskās analīzes citu veidu projektiemKlusā okeāna reģionā vismaz četriem revidētajiem projektiem būtu bijis lietderīgi veikt ekoloģisko analīzi. Piemēram, Kiribati jūras aļģu attīstības projektam (septītais un devītais EAF, 2,8 miljoni EUR) koka balsti, kas bija vajadzīgi jūras aļģu audzēšanai, tika iegūti no apkārtējās veģetācijas, tostarp tika izcirsti mangroves koki, kas ir svarīgi jūras ekosistēmām un krastu aizsardzībai. Turklāt jūras aļģu audzētāji nogalina aizsargājamos bruņrupučus, kas ēd jūras aļģu plantācijas. Ekoloģiskā analīze būtu identificējusi šādus jautājumus pirms projekta, un būtu izstrādāti ieteikumi, kā tos risināt.

| 45. | Ja ekoloģisko analīzi veica un ietekmes mazināšanas pasākumus identificēja, tad nebija sistēmas, kas nodrošinātu, ka šie pasākumi tiek noteikti vides pārvaldības plānā, kas jāīsteno projekta izpildes gaitā. Tāpat arī nebija paredzēta, ja vajadzīgs, sistemātiska ekoloģiskās analīzes ieteikumu iekļaušana darbu līgumu tehniskajās specifikācijās. Ja ekoloģiskās analīzes ieteikumus līgumā iekļāva, ne vienmēr bija noteiktas sankcijas par līguma vides noteikumu neievērošanu.

  9. izcēlumsEkoloģisko analīžu pēcpārbaudeZiemeļu līdzenumu apūdeņošanas projektā Maurīcijā (septītais EAF, 9 miljoni EUR), kaut arī bija veikta detalizēta ekoloģiskā analīze cauruļvada nomaiņai un īpaši nosacījumi finansēšanas nolīgumā paredzēja “sistemātisku ietekmes uz vidi uzraudzību, lai nodrošinātu, ka tiek īstenoti ekoloģiskajā analīzē paredzētie ietekmes mazināšanas pasākumi”, par to netika atrasti pierādījumi.Mali projektam “Atbalsts rīsu nozarei” (astotais EAF, 15,4 miljoni EUR) ekoloģiskajā analīzē tika ieteikts pārstādīt kokus ap ciematiem, uzraudzīt ūdens piesārņojuma līmeni un veikt pētījumu par eļļas pārstrādi, bet šie noteikumi netika iekļauti līguma tehniskajās specifikācijās.Rewa tilta projektam Fidži (septītais un astotais EAF, 11 miljoni EUR) sakarā ar iespējamo ietekmi uz kai zivsaimniecību līgumā tika iekļauta prasība uzraudzīt ūdens kvalitāti. Līgumslēdzējs šo prasību neievēroja, bet līgumā nebija paredzētas soda sankcijas neizpildes gadījumā. |
| --- | --- |

45.

Ja ekoloģisko analīzi veica un ietekmes mazināšanas pasākumus identificēja, tad nebija sistēmas, kas nodrošinātu, ka šie pasākumi tiek noteikti vides pārvaldības plānā, kas jāīsteno projekta izpildes gaitā. Tāpat arī nebija paredzēta, ja vajadzīgs, sistemātiska ekoloģiskās analīzes ieteikumu iekļaušana darbu līgumu tehniskajās specifikācijās. Ja ekoloģiskās analīzes ieteikumus līgumā iekļāva, ne vienmēr bija noteiktas sankcijas par līguma vides noteikumu neievērošanu.

9. izcēlumsEkoloģisko analīžu pēcpārbaudeZiemeļu līdzenumu apūdeņošanas projektā Maurīcijā (septītais EAF, 9 miljoni EUR), kaut arī bija veikta detalizēta ekoloģiskā analīze cauruļvada nomaiņai un īpaši nosacījumi finansēšanas nolīgumā paredzēja “sistemātisku ietekmes uz vidi uzraudzību, lai nodrošinātu, ka tiek īstenoti ekoloģiskajā analīzē paredzētie ietekmes mazināšanas pasākumi”, par to netika atrasti pierādījumi.Mali projektam “Atbalsts rīsu nozarei” (astotais EAF, 15,4 miljoni EUR) ekoloģiskajā analīzē tika ieteikts pārstādīt kokus ap ciematiem, uzraudzīt ūdens piesārņojuma līmeni un veikt pētījumu par eļļas pārstrādi, bet šie noteikumi netika iekļauti līguma tehniskajās specifikācijās.Rewa tilta projektam Fidži (septītais un astotais EAF, 11 miljoni EUR) sakarā ar iespējamo ietekmi uz kai zivsaimniecību līgumā tika iekļauta prasība uzraudzīt ūdens kvalitāti. Līgumslēdzējs šo prasību neievēroja, bet līgumā nebija paredzētas soda sankcijas neizpildes gadījumā.

| 46. | Komisijai nav centrāla to ekoloģisko analīžu reģistra, kas veikti tās finansētajiem attīstības projektiem. Tā ir nepilnība iekšējā vadības informācijā. Reģistrs arī atvieglotu sabiedrības piekļuvi šai informācijai. |
| --- | --- |

46.

Komisijai nav centrāla to ekoloģisko analīžu reģistra, kas veikti tās finansētajiem attīstības projektiem. Tā ir nepilnība iekšējā vadības informācijā. Reģistrs arī atvieglotu sabiedrības piekļuvi šai informācijai.

VIDES PROJEKTU EFEKTIVITĀTES UN EFEKTIVITĀTI IETEKMĒJOŠO FAKTORU NOVĒRTĒJUMS

Ievads

| 47. | Papildus iepriekšējā iedaļā apskatītajiem pasākumiem, kas paredzēti, lai integrētu vidi, īstenojot sadarbību attīstības jomā, Komisija ir arī centusies risināt vides jautājumus, finansējot programmas un projektus vides nozarē. Kaut arī šī nozare nebija prioritāra joma 2000. gadā pieņemtajā attīstības politikā (sk. 9. punktu) un saistības šajā jomā – kā daļa no kopējā atbalsta finansējuma – ir bijušas samērā zemas (sk. tabulu), Komisija ir bijusi aktīva šajā jomā, un ir iespējams, ka tā savu darbību pastiprinās, pieņemot jauno attīstības politiku, kurā vides un dabas resursi būs prioritāra joma (sk. 12. punktu). Revīzija tiecās:






  a) | novērtēt Komisijas finansēto vides projektu efektivitāti; |
| --- | --- | --- |

47.

Papildus iepriekšējā iedaļā apskatītajiem pasākumiem, kas paredzēti, lai integrētu vidi, īstenojot sadarbību attīstības jomā, Komisija ir arī centusies risināt vides jautājumus, finansējot programmas un projektus vides nozarē. Kaut arī šī nozare nebija prioritāra joma 2000. gadā pieņemtajā attīstības politikā (sk. 9. punktu) un saistības šajā jomā – kā daļa no kopējā atbalsta finansējuma – ir bijušas samērā zemas (sk. tabulu), Komisija ir bijusi aktīva šajā jomā, un ir iespējams, ka tā savu darbību pastiprinās, pieņemot jauno attīstības politiku, kurā vides un dabas resursi būs prioritāra joma (sk. 12. punktu). Revīzija tiecās:

a)

novērtēt Komisijas finansēto vides projektu efektivitāti;

| b) | identificēt galvenos faktorus, kas ietekmē efektivitāti. |
| --- | --- |

b)

identificēt galvenos faktorus, kas ietekmē efektivitāti.

Projektu efektivitātes novērtējums

| 48. | Palāta pārbaudīja 65 projektus, kuru saistības bija 560 miljoni EUR 16 valstīs. Projektus finansēja no vispārējā budžeta no 1995. līdz 2005. gadam no septītā, astotā un devītā EAF. Palāta pārbaudīja divu galveno veidu projektus:






  a) | no pārbaudītajiem projektiem 30 – tiem tika izlietoti aptuveni 15 % no 560 miljonu EUR finansējuma – finansēja no īpašām vides budžeta pozīcijām, proti, no vides un mežu budžeta pozīcijas (sk. 10. un 34. punktu). Projekti, ko finansēja no šīs budžeta pozīcijas, bija samērā mazi (parasti no 1 līdz 2,5 miljoniem EUR), un tos galvenokārt īstenoja NVO, sekojot Komisijas aicinājumam iesniegt projektu priekšlikumus. Šos līdzekļus nepiešķīra vienlīdzīgi visām valstīm, bet gan atkarībā no Komisijas vērtējuma par labākajiem priekšlikumiem; |
| --- | --- | --- |

48.

Palāta pārbaudīja 65 projektus, kuru saistības bija 560 miljoni EUR 16 valstīs. Projektus finansēja no vispārējā budžeta no 1995. līdz 2005. gadam no septītā, astotā un devītā EAF. Palāta pārbaudīja divu galveno veidu projektus:

a)

no pārbaudītajiem projektiem 30 – tiem tika izlietoti aptuveni 15 % no 560 miljonu EUR finansējuma – finansēja no īpašām vides budžeta pozīcijām, proti, no vides un mežu budžeta pozīcijas (sk. 10. un 34. punktu). Projekti, ko finansēja no šīs budžeta pozīcijas, bija samērā mazi (parasti no 1 līdz 2,5 miljoniem EUR), un tos galvenokārt īstenoja NVO, sekojot Komisijas aicinājumam iesniegt projektu priekšlikumus. Šos līdzekļus nepiešķīra vienlīdzīgi visām valstīm, bet gan atkarībā no Komisijas vērtējuma par labākajiem priekšlikumiem;

| b) | no pārbaudītajiem projektiem 34 – tiem izlietoja aptuveni 80 % no 560 miljonu EUR finansējuma – finansēja no Komisijas piešķirtā divpusējā atbalsta valstīm no EAF un Āzijas, Latīņamerikas un Vidusjūras reģiona sadarbības budžeta pozīcijām. Šo projektu lielums būtiski atšķīrās, bet vidēji tas bija no 10 līdz 15 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

b)

no pārbaudītajiem projektiem 34 – tiem izlietoja aptuveni 80 % no 560 miljonu EUR finansējuma – finansēja no Komisijas piešķirtā divpusējā atbalsta valstīm no EAF un Āzijas, Latīņamerikas un Vidusjūras reģiona sadarbības budžeta pozīcijām. Šo projektu lielums būtiski atšķīrās, bet vidēji tas bija no 10 līdz 15 miljoniem EUR.

Turklāt viens no pārbaudītajiem intervences pasākumiem bija budžeta atbalsta programma, nevis tradicionāls projekts – nozares politikas atbalsta programma notekūdeņu attīrīšanai Maurīcijā (devītais EAF, 29,8 miljoni EUR). Tas norāda, ka šādas programmas vides un dabas resursu nozarē tiek izmantotas ierobežoti.

| 49. | Projektu efektivitātes novērtēšanā tika izmantoti pieci kritēriji:






  a) | atbilstība – vai projekta mērķi risināja saņēmējvalstu vajadzības; |
| --- | --- | --- |

49.

Projektu efektivitātes novērtēšanā tika izmantoti pieci kritēriji:

a)

atbilstība – vai projekta mērķi risināja saņēmējvalstu vajadzības;

| b) | fiziskie rezultāti – vai projekts sniedza tādu infrastruktūru, pakalpojumus un iekārtas, kā bija norādīts projekta plānošanā; |
| --- | --- |

b)

fiziskie rezultāti – vai projekts sniedza tādu infrastruktūru, pakalpojumus un iekārtas, kā bija norādīts projekta plānošanā;

| c) | vispārējie rezultāti – vai projekts bija radījis paredzētās pozitīvās pārmaiņas saņēmējiem; |
| --- | --- |

c)

vispārējie rezultāti – vai projekts bija radījis paredzētās pozitīvās pārmaiņas saņēmējiem;

| d) | ietekme – vai projektam bija pozitīvas sekas ārpus projekta; |
| --- | --- |

d)

ietekme – vai projektam bija pozitīvas sekas ārpus projekta;

| e) | ilgtspējība – vai projekta sasniegtie rezultāti spēs pastāvēt pēc tam, kad beigsies Komisijas atbalsts. |
| --- | --- |

e)

ilgtspējība – vai projekta sasniegtie rezultāti spēs pastāvēt pēc tam, kad beigsies Komisijas atbalsts.

| 50. | Palātas vispārējais vērtējums par katru no šiem pieciem kritērijiem ir turpmāk sniegts diagrammā. Detalizēta tabula, kurā atspoguļots Palātas vērtējums par katru projektu, ņemot vērā šos piecus kritērijus, ir sniegts II pielikumā, bet III pielikumā apkopots rakstisks kopsavilkums par projektu efektivitāti katrā valstī. Tā kā revīzijas laikā ne visi projekti bija pabeigti un galīgos secinājumus par ietekmi un ilgtspējību var izdarīt tikai pēc ilgāka laika, kad projekts ir pabeigts, vērtējumu var uzskatīt tikai par indikatīvu. |
| --- | --- |

50.

Palātas vispārējais vērtējums par katru no šiem pieciem kritērijiem ir turpmāk sniegts diagrammā. Detalizēta tabula, kurā atspoguļots Palātas vērtējums par katru projektu, ņemot vērā šos piecus kritērijus, ir sniegts II pielikumā, bet III pielikumā apkopots rakstisks kopsavilkums par projektu efektivitāti katrā valstī. Tā kā revīzijas laikā ne visi projekti bija pabeigti un galīgos secinājumus par ietekmi un ilgtspējību var izdarīt tikai pēc ilgāka laika, kad projekts ir pabeigts, vērtējumu var uzskatīt tikai par indikatīvu.

Image

| 51. | Revidenti konstatēja, ka praktiski visos gadījumos projekti lielākā vai mazākā mērā atbilda saņēmējvalstu vajadzībām un bieži arī risināja globālās vides saglabāšanas vajadzības, jo īpaši saistībā ar mežu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu. Tā kā nebija visaptverošu vērtējumu par vidi, nebija iespējams noteikt, vai finansētie projekti visvairāk atbilda saņēmēju vajadzībām. Tomēr, tā kā Komisija kopš 2005. gada arvien sistemātiskāk lietoja valstu vides aprakstus (sk. 33. punktu), kas ir paredzēti pilnīga vides jautājumu novērtējuma sniegšanai katrā saņēmējvalstī, Komisijai vajadzētu būt labākām iespējām identificēt augstākās prioritātes projektus. |
| --- | --- |

51.

Revidenti konstatēja, ka praktiski visos gadījumos projekti lielākā vai mazākā mērā atbilda saņēmējvalstu vajadzībām un bieži arī risināja globālās vides saglabāšanas vajadzības, jo īpaši saistībā ar mežu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu. Tā kā nebija visaptverošu vērtējumu par vidi, nebija iespējams noteikt, vai finansētie projekti visvairāk atbilda saņēmēju vajadzībām. Tomēr, tā kā Komisija kopš 2005. gada arvien sistemātiskāk lietoja valstu vides aprakstus (sk. 33. punktu), kas ir paredzēti pilnīga vides jautājumu novērtējuma sniegšanai katrā saņēmējvalstī, Komisijai vajadzētu būt labākām iespējām identificēt augstākās prioritātes projektus.

| 52. | Saskaņā ar Palātas novērtējumu 63 % projektu fiziskie rezultāti bija vai nu pilnībā sasniegti, vai arī bija pārliecība par to, ka tie būs pilnībā sasniegti. Fiziskie rezultāti bija daļēji sasniegti vai bija pārliecība par to, ka tie tiks tikai daļēji sasniegti projekta termiņā, 37 % gadījumu. |
| --- | --- |

52.

Saskaņā ar Palātas novērtējumu 63 % projektu fiziskie rezultāti bija vai nu pilnībā sasniegti, vai arī bija pārliecība par to, ka tie būs pilnībā sasniegti. Fiziskie rezultāti bija daļēji sasniegti vai bija pārliecība par to, ka tie tiks tikai daļēji sasniegti projekta termiņā, 37 % gadījumu.

| 53. | Lielākā daļa vispārējo rezultātu bija sasniegti 58 % projektu, 21 % projektu bija sasniegti daži vispārējie rezultāti un 21 % projektu vispārējo rezultātu sasniegums bija neliels. Ir skaidrs, ka principā vispārēji rezultāti nebūs sasniegti bez fiziskajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

53.

Lielākā daļa vispārējo rezultātu bija sasniegti 58 % projektu, 21 % projektu bija sasniegti daži vispārējie rezultāti un 21 % projektu vispārējo rezultātu sasniegums bija neliels. Ir skaidrs, ka principā vispārēji rezultāti nebūs sasniegti bez fiziskajiem rezultātiem.

| 54. | 42 % projektu ietekme bija novērtēta kā faktiski vai potenciāli vidēja līdz augsta, bet 58 % gadījumu ietekme bija novērtēta kā zema. Lai gan ietekme vienmēr ir svarīgs jautājums, tas bija īpaši svarīgs jautājums daudziem pārbaudītajiem vides projektiem, jo tie bija iecerēti kā pilotprojekti jeb paraugprojekti, kurus varētu vēlāk replicēt citos saņēmējvalsts reģionos. |
| --- | --- |

54.

42 % projektu ietekme bija novērtēta kā faktiski vai potenciāli vidēja līdz augsta, bet 58 % gadījumu ietekme bija novērtēta kā zema. Lai gan ietekme vienmēr ir svarīgs jautājums, tas bija īpaši svarīgs jautājums daudziem pārbaudītajiem vides projektiem, jo tie bija iecerēti kā pilotprojekti jeb paraugprojekti, kurus varētu vēlāk replicēt citos saņēmējvalsts reģionos.

| 55. | 45 % projektu ilgtspējības prognozes tika uzskatītas par labām, bet 55 % gadījumu tās tika uzskatītas par ierobežotām. Finansiālā dzīvotspēja ir ilgtspējības īpaši svarīgs aspekts, jo ciktāl vides projekti vairāk koncentrējas uz vides saglabāšanu, nevis attīstību, tiem var būt vajadzīgs finansiāls atbalsts no saņēmējvalstīm, lai turpinātu vides saglabāšanas pasākumus pēc tam, kad būs beigusies donoru palīdzība, tajā pašā laikā atsakoties no potenciāliem saimnieciskiem labumiem. |
| --- | --- |

55.

45 % projektu ilgtspējības prognozes tika uzskatītas par labām, bet 55 % gadījumu tās tika uzskatītas par ierobežotām. Finansiālā dzīvotspēja ir ilgtspējības īpaši svarīgs aspekts, jo ciktāl vides projekti vairāk koncentrējas uz vides saglabāšanu, nevis attīstību, tiem var būt vajadzīgs finansiāls atbalsts no saņēmējvalstīm, lai turpinātu vides saglabāšanas pasākumus pēc tam, kad būs beigusies donoru palīdzība, tajā pašā laikā atsakoties no potenciāliem saimnieciskiem labumiem.

| 56. | Galvenā tendence, kas izriet no šiem skaitļiem, ir tā, ka, kaut arī projekti gandrīz vienmēr ir atbilstīgi, tie ne vienmēr sasniedz plānotos fiziskos rezultātus. Nedaudz vairāk nekā puse pilnībā sasniedz plānotos vispārējos rezultātus, un nedaudz mazāk nekā pusei ir būtiska ietekme ārpus projekta, tādējādi tie varētu izvērsties par ilgtspējīgiem. Piemērs 10. izcēlumā ilustrē šos projektu efektivitātes dažādos aspektus saistībā ar vienu no svarīgākajiem Komisijas finansētajiem projektiem.

  10. izcēlumsNovērtēšanas kritēriju piemērs – reģionāla programma Centrālāfrikas mežsaimniecības ekosistēmu saglabāšanai un attīstībai (ECOFAC)Kopš 1992. gada Komisija ir bijusi vadošā iniciatore darbībām, kuru mērķis ir Centrālāfrikas mežsaimniecības ekosistēmu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana, galvenokārt, īstenojot reģionālo programmu Centrālāfrikas mežsaimniecības ekosistēmu saglabāšanai un attīstībai (ECOFAC) (sestais, septītais, astotais un devītais EAF; 72,45 miljoni EUR).Programmas atbilstība ir augsta, jo šī programma palīdz saglabāt otro lielāko lietusmežu platību pēc Amazones, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un novērstu klimata izmaiņas globālās interesēs. Reģionālā un valstu līmenī meži Centrālāfrikas valstīs ir svarīgs ieņēmumu avots, gan rūpnieciski izmantojot kokmateriālus un citus mežsaimniecības produktus, gan medījamo dzīvnieku gaļu.Programmas fiziskie rezultāti ir plaša spektra infrastruktūra (piebraucamie ceļi, sliežu ceļi, tilti, pētniecības centri, uzņemšanas centri, tūrisma centri, skatu vietas, vietējās lidostas, iekārtas mežziņiem un personālam) aizsargājamo teritoriju pārvaldībai.Programmas vispārējie rezultāti: tā ir veicinājusi izpratni par to, ka ir jāsaglabā mežsaimniecības ekosistēmas Centrālāfrikā, un sekmējusi tādu svarīgu aizsargājamo teritoriju izveidošanu, attīstību un aizsardzību, kas ir būtiskas reģiona unikālās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai. Programma arī ir radījusi iespēju veikt plašus zinātniskos pētījumus. Tomēr šo aizsargājamo teritoriju dabas un kultūras mantojuma veicināšana, attīstot tūrismu, ir bijusi ierobežota vairāku faktoru dēļ (aviopārvadājumu izmaksas, Ebola vīrusa epidēmija, neveiksmīgs mēģinājums pieradināt gorillas pie cilvēku klātbūtnes Lopé rezervātā Gabonā, vietējo varas iestāžu neiesaistīšana un privāto ieguldītāju intereses trūkums).Programmai bija maz ietekmes ārpus aizsargājamajām teritorijām. Tā ir vērsusi maz uzmanības uz tādiem svarīgiem jautājumiem kā likumīga un nelikumīga mežizstrāde un nelikumīgas medības ārpus aizsargājamajām teritorijām. Programmas ieguldījums mežu iedzīvotāju nabadzības novēršanā ir bijis zems, daļēji sakarā ar neveiksmīgu lauku attīstības pasākumu īstenošanu.Aizsargājamās teritorijas vēl nav finansiāli ilgtspējīgas, un tās joprojām lielā mērā ir atkarīgas no ārēja finansējuma. Tādēļ ECOFAC ir atkārtoti pagarināta kopš 1992. gada. Kopā ar iestādēm un administrāciju, kas atbild par aizsargājamo teritoriju pārvaldību, cita starpā COMIFAC (Conférence Ministérielle des Forêts d’Afrique Centrale), programmai izdevās izveidot Centrālāfrikas aizsargājamo teritoriju tīklu (RAPAC). Šis bija labs solis, lai nodrošinātu valsts iestāžu aktīvāku iesaistīšanos, taču finanšu līdzekļi šim nolūkam nav piešķirti. |
| --- | --- |

56.

Galvenā tendence, kas izriet no šiem skaitļiem, ir tā, ka, kaut arī projekti gandrīz vienmēr ir atbilstīgi, tie ne vienmēr sasniedz plānotos fiziskos rezultātus. Nedaudz vairāk nekā puse pilnībā sasniedz plānotos vispārējos rezultātus, un nedaudz mazāk nekā pusei ir būtiska ietekme ārpus projekta, tādējādi tie varētu izvērsties par ilgtspējīgiem. Piemērs 10. izcēlumā ilustrē šos projektu efektivitātes dažādos aspektus saistībā ar vienu no svarīgākajiem Komisijas finansētajiem projektiem.

10. izcēlumsNovērtēšanas kritēriju piemērs – reģionāla programma Centrālāfrikas mežsaimniecības ekosistēmu saglabāšanai un attīstībai (ECOFAC)Kopš 1992. gada Komisija ir bijusi vadošā iniciatore darbībām, kuru mērķis ir Centrālāfrikas mežsaimniecības ekosistēmu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana, galvenokārt, īstenojot reģionālo programmu Centrālāfrikas mežsaimniecības ekosistēmu saglabāšanai un attīstībai (ECOFAC) (sestais, septītais, astotais un devītais EAF; 72,45 miljoni EUR).Programmas atbilstība ir augsta, jo šī programma palīdz saglabāt otro lielāko lietusmežu platību pēc Amazones, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un novērstu klimata izmaiņas globālās interesēs. Reģionālā un valstu līmenī meži Centrālāfrikas valstīs ir svarīgs ieņēmumu avots, gan rūpnieciski izmantojot kokmateriālus un citus mežsaimniecības produktus, gan medījamo dzīvnieku gaļu.Programmas fiziskie rezultāti ir plaša spektra infrastruktūra (piebraucamie ceļi, sliežu ceļi, tilti, pētniecības centri, uzņemšanas centri, tūrisma centri, skatu vietas, vietējās lidostas, iekārtas mežziņiem un personālam) aizsargājamo teritoriju pārvaldībai.Programmas vispārējie rezultāti: tā ir veicinājusi izpratni par to, ka ir jāsaglabā mežsaimniecības ekosistēmas Centrālāfrikā, un sekmējusi tādu svarīgu aizsargājamo teritoriju izveidošanu, attīstību un aizsardzību, kas ir būtiskas reģiona unikālās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai. Programma arī ir radījusi iespēju veikt plašus zinātniskos pētījumus. Tomēr šo aizsargājamo teritoriju dabas un kultūras mantojuma veicināšana, attīstot tūrismu, ir bijusi ierobežota vairāku faktoru dēļ (aviopārvadājumu izmaksas, Ebola vīrusa epidēmija, neveiksmīgs mēģinājums pieradināt gorillas pie cilvēku klātbūtnes Lopé rezervātā Gabonā, vietējo varas iestāžu neiesaistīšana un privāto ieguldītāju intereses trūkums).Programmai bija maz ietekmes ārpus aizsargājamajām teritorijām. Tā ir vērsusi maz uzmanības uz tādiem svarīgiem jautājumiem kā likumīga un nelikumīga mežizstrāde un nelikumīgas medības ārpus aizsargājamajām teritorijām. Programmas ieguldījums mežu iedzīvotāju nabadzības novēršanā ir bijis zems, daļēji sakarā ar neveiksmīgu lauku attīstības pasākumu īstenošanu.Aizsargājamās teritorijas vēl nav finansiāli ilgtspējīgas, un tās joprojām lielā mērā ir atkarīgas no ārēja finansējuma. Tādēļ ECOFAC ir atkārtoti pagarināta kopš 1992. gada. Kopā ar iestādēm un administrāciju, kas atbild par aizsargājamo teritoriju pārvaldību, cita starpā COMIFAC (Conférence Ministérielle des Forêts d’Afrique Centrale), programmai izdevās izveidot Centrālāfrikas aizsargājamo teritoriju tīklu (RAPAC). Šis bija labs solis, lai nodrošinātu valsts iestāžu aktīvāku iesaistīšanos, taču finanšu līdzekļi šim nolūkam nav piešķirti.

Vides projektu efektivitāti ietekmējošo faktoru analīze

| 57. | Šajā ziņojuma iedaļā identificēti galvenie faktori, kas ir ietekmējuši projektu efektivitāti. Ņemot vērā to, ka Komisija attīstības atbalstu īsteno partnerībā ar saņēmējvalstīm, dažu apzināto problēmu iemesls vismaz daļēji bija nepilnības no saņēmējvalstu puses. Tomēr arī Komisijai, cik vien tas iespējams, ir atbildība risināt šādus jautājumus. |
| --- | --- |

57.

Šajā ziņojuma iedaļā identificēti galvenie faktori, kas ir ietekmējuši projektu efektivitāti. Ņemot vērā to, ka Komisija attīstības atbalstu īsteno partnerībā ar saņēmējvalstīm, dažu apzināto problēmu iemesls vismaz daļēji bija nepilnības no saņēmējvalstu puses. Tomēr arī Komisijai, cik vien tas iespējams, ir atbildība risināt šādus jautājumus.

Pārāk ambicioza projektu koncepcija

| 58. | Lielāku divpusēju projektu koncepciju kopīgi izstrādā Komisija un saņēmējvalstu valdības ar konsultantu palīdzību, un Komisijas atbildība ir veikt projektu galīgo novērtējumu, pirms tiek pieņemts lēmums par finansējumu. Mazāku, no vides un mežu budžeta pozīcijas finansētu projektu koncepciju izstrādā NVO, kaut gan Komisija ir arī atbildīga par šo projektu novērtējumu. Aptuveni pusei pārbaudīto projektu bija pārāk ambicioza koncepcija, jo īpaši tādēļ, ka tie tiecās sasniegt pārāk daudz konkrētajā termiņā. Šādos gadījumos projektu koncepcijā dažkārt nebija ņemts vērā tas, ka, lai vides projekts būtu efektīvs, ievērojami daudz laika jāvelta konsultācijām ar vietējām kopienām un jānodrošina to aktīva iesaistīšanās. |
| --- | --- |

58.

Lielāku divpusēju projektu koncepciju kopīgi izstrādā Komisija un saņēmējvalstu valdības ar konsultantu palīdzību, un Komisijas atbildība ir veikt projektu galīgo novērtējumu, pirms tiek pieņemts lēmums par finansējumu. Mazāku, no vides un mežu budžeta pozīcijas finansētu projektu koncepciju izstrādā NVO, kaut gan Komisija ir arī atbildīga par šo projektu novērtējumu. Aptuveni pusei pārbaudīto projektu bija pārāk ambicioza koncepcija, jo īpaši tādēļ, ka tie tiecās sasniegt pārāk daudz konkrētajā termiņā. Šādos gadījumos projektu koncepcijā dažkārt nebija ņemts vērā tas, ka, lai vides projekts būtu efektīvs, ievērojami daudz laika jāvelta konsultācijām ar vietējām kopienām un jānodrošina to aktīva iesaistīšanās.

| 59. | Saskaņā ar vides un mežu budžeta pozīciju projekti bija jāīsteno maksimāli 36 mēnešos un dažreiz pat tikai 24 mēnešos. Vairumā gadījumu tas nebija reāli iespējams. Tā kā finansējumam iesniegtie projektu priekšlikumi savā starpā konkurē, ir risks, ka projektu mērķi ir pārāk ambiciozi, jo projektiem, kas sola sniegt vairāk, var būt lielākas izredzes saņemt finansējumu. |
| --- | --- |

59.

Saskaņā ar vides un mežu budžeta pozīciju projekti bija jāīsteno maksimāli 36 mēnešos un dažreiz pat tikai 24 mēnešos. Vairumā gadījumu tas nebija reāli iespējams. Tā kā finansējumam iesniegtie projektu priekšlikumi savā starpā konkurē, ir risks, ka projektu mērķi ir pārāk ambiciozi, jo projektiem, kas sola sniegt vairāk, var būt lielākas izredzes saņemt finansējumu.

| 60. | Kopš 2002. gada saskaņā ar Finanšu regulu līgumi visiem projektiem pilnībā jānoslēdz trīs gados pēc budžeta saistību izveidošanas projektam. Šī prasība uzliek jaunu ierobežojumu, kuru var būt īpaši grūti ievērot, izstrādājot koncepciju lieliem, no divpusēja atbalsta finansētiem vides projektiem. |
| --- | --- |

60.

Kopš 2002. gada saskaņā ar Finanšu regulu līgumi visiem projektiem pilnībā jānoslēdz trīs gados pēc budžeta saistību izveidošanas projektam. Šī prasība uzliek jaunu ierobežojumu, kuru var būt īpaši grūti ievērot, izstrādājot koncepciju lieliem, no divpusēja atbalsta finansētiem vides projektiem.

| 61. | Daudzus vides projektus īsteno plašos un attālos ģeogrāfiskos apvidos. Tomēr dažkārt vienā projektā nevajadzīgi iekļauj vairākus reģionus, lai gan labāk būtu koncentrēties uz vienu. Tādos gadījumos pārāk ambicioza pieeja rodas tādēļ, ka nav pietiekami ņemti vērā vietējie apstākļi. Indonēzijā divu revidēto projektu ģeogrāfiskais tvērums īstenošanā bija jāsašaurina, jo koncepcija bija pārāk ambicioza. |
| --- | --- |

61.

Daudzus vides projektus īsteno plašos un attālos ģeogrāfiskos apvidos. Tomēr dažkārt vienā projektā nevajadzīgi iekļauj vairākus reģionus, lai gan labāk būtu koncentrēties uz vienu. Tādos gadījumos pārāk ambicioza pieeja rodas tādēļ, ka nav pietiekami ņemti vērā vietējie apstākļi. Indonēzijā divu revidēto projektu ģeogrāfiskais tvērums īstenošanā bija jāsašaurina, jo koncepcija bija pārāk ambicioza.

| 62. | Ārējiem konsultantiem un NVO, kas principā izstrādā detalizētās projektu koncepcijas, ne vienmēr ir padziļinātas zināšanas par Komisijas īstenošanas procedūrām, kas – pat ja tās īsteno bez kavēšanās – ir samērā garas. Tas, ka netiek pietiekami novērtēts, cik laika vajadzēs šo procedūru izpildei, ir vēl viens iemesls, kāpēc daži projektu mērķi bija pārāk ambiciozi. |
| --- | --- |

62.

Ārējiem konsultantiem un NVO, kas principā izstrādā detalizētās projektu koncepcijas, ne vienmēr ir padziļinātas zināšanas par Komisijas īstenošanas procedūrām, kas – pat ja tās īsteno bez kavēšanās – ir samērā garas. Tas, ka netiek pietiekami novērtēts, cik laika vajadzēs šo procedūru izpildei, ir vēl viens iemesls, kāpēc daži projektu mērķi bija pārāk ambiciozi.

| 63. | Kopš 2002. gada EuropeAid, konkrēti, Biroja kvalitātes atbalsta grupa, ir daudz strādājis pie tā, lai uzlabotu projektu novērtēšanas procedūras. Taču papildus šīm izskatīšanas procedūrām Komisijas centrālajos dienestos ir jānodrošina, ka pietiekamus līdzekļus piešķir tam, lai Komisijas personāla komandas, kurām ir pietiekamas zināšanas par vidi un izpratne par vietējiem apstākļiem un Komisijas procedūrām, veiktu projektu novērtēšanu uz vietas.

  11. izcēlumsPārāk ambiciozas projekta koncepcijas piemērsDabisko mežu apsaimniekošanas projekts Ķīnā (16,9 miljoni EUR) tiecas piecos gados ieviest pilnīgi jaunu pieeju mežu apsaimniekošanai, līdzdarbojoties valsts mežu ciematu iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Tas, kā šai “līdzpārvaldībai” jāizpaužas Ķīnas kontekstā, joprojām nav definēts. Projekts aptver trīs provinces Ķīnas dienvidrietumos (Sichian, Hunan, Hainan) un paredz intervences šo trīs provinču sešos apgabalos, 11 pilsētās un 58 ciematos. Papildus līdzpārvaldības pamatdarbam projektā paredzēti vismaz 290 mazi sabiedriskās infrastruktūras projekti ciematos sakarā ar nabadzības mazināšanas komponentu. Katrā projektā iesaistītajā apgabalā un pilsētā ir jādibina jaunas iestādes, piemēram, ciematu–pilsētu līdzpārvaldības komitejas un mikrofinansēšanas vienības. Turklāt provinču un apgabalu līmenī, kur kapacitāte ir vāja, būtisks iestāžu darbības uzlabošanas atbalsts būs jāsniedz Valsts mežsaimniecības pārvaldei, lai tā varētu pildīt savu lomu projektā. Projekta pirmie 18 mēneši tika zaudēti, jo atcēla tehniskās palīdzības konkursu. |
| --- | --- |

63.

Kopš 2002. gada EuropeAid, konkrēti, Biroja kvalitātes atbalsta grupa, ir daudz strādājis pie tā, lai uzlabotu projektu novērtēšanas procedūras. Taču papildus šīm izskatīšanas procedūrām Komisijas centrālajos dienestos ir jānodrošina, ka pietiekamus līdzekļus piešķir tam, lai Komisijas personāla komandas, kurām ir pietiekamas zināšanas par vidi un izpratne par vietējiem apstākļiem un Komisijas procedūrām, veiktu projektu novērtēšanu uz vietas.

11. izcēlumsPārāk ambiciozas projekta koncepcijas piemērsDabisko mežu apsaimniekošanas projekts Ķīnā (16,9 miljoni EUR) tiecas piecos gados ieviest pilnīgi jaunu pieeju mežu apsaimniekošanai, līdzdarbojoties valsts mežu ciematu iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Tas, kā šai “līdzpārvaldībai” jāizpaužas Ķīnas kontekstā, joprojām nav definēts. Projekts aptver trīs provinces Ķīnas dienvidrietumos (Sichian, Hunan, Hainan) un paredz intervences šo trīs provinču sešos apgabalos, 11 pilsētās un 58 ciematos. Papildus līdzpārvaldības pamatdarbam projektā paredzēti vismaz 290 mazi sabiedriskās infrastruktūras projekti ciematos sakarā ar nabadzības mazināšanas komponentu. Katrā projektā iesaistītajā apgabalā un pilsētā ir jādibina jaunas iestādes, piemēram, ciematu–pilsētu līdzpārvaldības komitejas un mikrofinansēšanas vienības. Turklāt provinču un apgabalu līmenī, kur kapacitāte ir vāja, būtisks iestāžu darbības uzlabošanas atbalsts būs jāsniedz Valsts mežsaimniecības pārvaldei, lai tā varētu pildīt savu lomu projektā. Projekta pirmie 18 mēneši tika zaudēti, jo atcēla tehniskās palīdzības konkursu.

Kavējumi projektu sagatavošanā un īstenošanā

| 64. | Komisija kopumā atbild par procedūru izveidi projektu sagatavošanai un īstenošanai. Saņēmējvalstu iestādes vai NVO tad parasti īsteno projektus, Komisijas dienestiem veicot detalizētas pārbaudes katrā posmā. Ne vien projektu mērķi bieži ir nereāli, jo tajos netiek ņemts vērā laiks, kas vajadzīgs projektu īstenošanai saskaņā ar Komisijas procedūrām, bet arī vairumam pārbaudīto projektu bija būtiski neparedzēti kavējumi sagatavošanā un īstenošanā. Vairumā gadījumu konstatētās problēmas nebija tādas, kas ir raksturīgas tieši vides nozarei, bet gan tādas, kuras var sastapt arī citu nozaru projektos. Atbildība par šiem kavējumiem gulstas gan uz Komisiju, gan saņēmējvalstu iestādēm (vai NVO). |
| --- | --- |

64.

Komisija kopumā atbild par procedūru izveidi projektu sagatavošanai un īstenošanai. Saņēmējvalstu iestādes vai NVO tad parasti īsteno projektus, Komisijas dienestiem veicot detalizētas pārbaudes katrā posmā. Ne vien projektu mērķi bieži ir nereāli, jo tajos netiek ņemts vērā laiks, kas vajadzīgs projektu īstenošanai saskaņā ar Komisijas procedūrām, bet arī vairumam pārbaudīto projektu bija būtiski neparedzēti kavējumi sagatavošanā un īstenošanā. Vairumā gadījumu konstatētās problēmas nebija tādas, kas ir raksturīgas tieši vides nozarei, bet gan tādas, kuras var sastapt arī citu nozaru projektos. Atbildība par šiem kavējumiem gulstas gan uz Komisiju, gan saņēmējvalstu iestādēm (vai NVO).

| 65. | Projektiem bieži bija gari sagatavošanas posmi no to definēšanas līdz apstiprināšanai. Atšķirībā no īstenošanas fāzes nav ierobežojumu tam, cik gara šī fāze drīkst būt. Projektiem, kas finansēti no vides un mežsaimniecības budžeta pozīcijas, laiks, kas Komisijai bija vajadzīgs, kopš tika izsludināts uzaicinājums iesniegt projektu priekšlikumus līdz līguma parakstīšanai, bija pārāk garš. Uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus, kas tika izsludināts 2001. gada janvārī, aptuveni 50 % projektu, kuriem bija apstiprināts finansējums, līgumi netika noslēgti līdz 2002. gada otrajai pusei, bet atlikušajiem 50 % projektu līgumi netika noslēgti līdz 2003. gada otrajai pusei. Šādi kavējumi dažkārt ir samazinājuši projektu atbilstību, jo projekta konteksts bija mainījies kopš tā laika, kad tika iesniegts oriģinālais projekta priekšlikums (sk. 12. izcēlumu). |
| --- | --- |

65.

Projektiem bieži bija gari sagatavošanas posmi no to definēšanas līdz apstiprināšanai. Atšķirībā no īstenošanas fāzes nav ierobežojumu tam, cik gara šī fāze drīkst būt. Projektiem, kas finansēti no vides un mežsaimniecības budžeta pozīcijas, laiks, kas Komisijai bija vajadzīgs, kopš tika izsludināts uzaicinājums iesniegt projektu priekšlikumus līdz līguma parakstīšanai, bija pārāk garš. Uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus, kas tika izsludināts 2001. gada janvārī, aptuveni 50 % projektu, kuriem bija apstiprināts finansējums, līgumi netika noslēgti līdz 2002. gada otrajai pusei, bet atlikušajiem 50 % projektu līgumi netika noslēgti līdz 2003. gada otrajai pusei. Šādi kavējumi dažkārt ir samazinājuši projektu atbilstību, jo projekta konteksts bija mainījies kopš tā laika, kad tika iesniegts oriģinālais projekta priekšlikums (sk. 12. izcēlumu).

| 66. | Bieži pēc projektu apstiprināšanas kavējās to darbības uzsākšana. Divi visbiežāk sastopamie iemesli bija kavējumi līdzekļu sākotnējā pārskaitīšanā un projektu tehniskās palīdzības iepirkšanā. Īstenošanā vides projektiem – izņemot mazos projektus, ko finansē no vides un mežsaimniecības budžeta pozīcijas, – ir vajadzīgi daudzi un dažādi (infrastruktūras, pakalpojumu, iekārtu) iepirkuma līgumi, dotāciju līgumi, kā arī darba programmu sagatavošana un apstiprināšana, lai sasniegtu fiziskos un vispārējos rezultātus. Tādējādi, salīdzinot ar projektiem citās nozarēs, ir lielāka iespēja, ka vides projekti iekavēsies. Īpašas grūtības bija tad, kad iekārtu, kurai bija jābūt pieejamai projekta agrā stadijā – gan tāpēc, lai sasniegtu projekta rezultātus, gan tāpēc, lai saņēmējvalsts personālam, kam ar šo iekārtu jāstrādā, būtu pietiekami ilgs laiks mācībām, ko sniedz tehniskā palīdzība –, piegādā tikai projekta beigās. Piemēram, Liaoning integrētais vides projekts Ķīnā cieta no tā, ka iekārtas trīs dažādiem komponentiem – ūdens resursiem, gaisa kvalitātei un enerģijai – visas tika saņemtas gandrīz projekta beigās. |
| --- | --- |

66.

Bieži pēc projektu apstiprināšanas kavējās to darbības uzsākšana. Divi visbiežāk sastopamie iemesli bija kavējumi līdzekļu sākotnējā pārskaitīšanā un projektu tehniskās palīdzības iepirkšanā. Īstenošanā vides projektiem – izņemot mazos projektus, ko finansē no vides un mežsaimniecības budžeta pozīcijas, – ir vajadzīgi daudzi un dažādi (infrastruktūras, pakalpojumu, iekārtu) iepirkuma līgumi, dotāciju līgumi, kā arī darba programmu sagatavošana un apstiprināšana, lai sasniegtu fiziskos un vispārējos rezultātus. Tādējādi, salīdzinot ar projektiem citās nozarēs, ir lielāka iespēja, ka vides projekti iekavēsies. Īpašas grūtības bija tad, kad iekārtu, kurai bija jābūt pieejamai projekta agrā stadijā – gan tāpēc, lai sasniegtu projekta rezultātus, gan tāpēc, lai saņēmējvalsts personālam, kam ar šo iekārtu jāstrādā, būtu pietiekami ilgs laiks mācībām, ko sniedz tehniskā palīdzība –, piegādā tikai projekta beigās. Piemēram, Liaoning integrētais vides projekts Ķīnā cieta no tā, ka iekārtas trīs dažādiem komponentiem – ūdens resursiem, gaisa kvalitātei un enerģijai – visas tika saņemtas gandrīz projekta beigās.

| 67. | Diviem projektiem Brazīlijā, vienam Gvatemalā un vienam Marokā projekta īstenošana kavējās, jo projekti bija jāaptur, kamēr tika izmeklēti finanšu pārkāpumi. Projektiem Brazīlijā darbību atsāka pēc tam, kad pārkāpumi bija novērsti. Gvatemalā un Marokā nolēma projektus slēgt.

  12. izcēlumsPiemēri tam, kā kavējumi samazina projekta atbilstībuAtbildīgu kafijas patēriņa un ražošanas projektu Nikaragvā (1,2 miljoni EUR) apstiprināja tikai divus gadus pēc tā iesniegšanas. Tā rezultātā saņēmējs galvenās darbības, piemēram, organiskās kafijas programmu un tirgus atvēršanu, īstenoja ar citu finanšu līdzekļu palīdzību.Ekoloģiski ilgtspējīgas, sociāli taisnīgas un ekonomiski dzīvotspējīgas mežu apsaimniekošanas veicināšana, īstenojot Ticamu sertificēšanas sistēmu projektu Indonēzijā (0,9 miljoni EUR), arī tika apstiprināta divus gadus pēc iesniegšanas. Tā rezultātā, kā arī tāpēc, ka paredzētais projekta termiņš bija tikai divi gadi, mērķa reģionu skaits tika samazināts no sākotnēji paredzētajiem pieciem uz trim.Ilgtspējīgas attīstības projekts Cuiabá-Santarem ekonomiskajam koridoram Brazīlijā (1,5 miljoni EUR) arī tika apstiprināts divus gadus pēc tā iesniegšanas. Pa šo laiku reģionā, kurā projekti bija jāīsteno, stāvokli apdraudēja interešu konflikti un vardarbība, kas ietekmēja projekta īstenotājas NVO darbību. |
| --- | --- |

67.

Diviem projektiem Brazīlijā, vienam Gvatemalā un vienam Marokā projekta īstenošana kavējās, jo projekti bija jāaptur, kamēr tika izmeklēti finanšu pārkāpumi. Projektiem Brazīlijā darbību atsāka pēc tam, kad pārkāpumi bija novērsti. Gvatemalā un Marokā nolēma projektus slēgt.

12. izcēlumsPiemēri tam, kā kavējumi samazina projekta atbilstībuAtbildīgu kafijas patēriņa un ražošanas projektu Nikaragvā (1,2 miljoni EUR) apstiprināja tikai divus gadus pēc tā iesniegšanas. Tā rezultātā saņēmējs galvenās darbības, piemēram, organiskās kafijas programmu un tirgus atvēršanu, īstenoja ar citu finanšu līdzekļu palīdzību.Ekoloģiski ilgtspējīgas, sociāli taisnīgas un ekonomiski dzīvotspējīgas mežu apsaimniekošanas veicināšana, īstenojot Ticamu sertificēšanas sistēmu projektu Indonēzijā (0,9 miljoni EUR), arī tika apstiprināta divus gadus pēc iesniegšanas. Tā rezultātā, kā arī tāpēc, ka paredzētais projekta termiņš bija tikai divi gadi, mērķa reģionu skaits tika samazināts no sākotnēji paredzētajiem pieciem uz trim.Ilgtspējīgas attīstības projekts Cuiabá-Santarem ekonomiskajam koridoram Brazīlijā (1,5 miljoni EUR) arī tika apstiprināts divus gadus pēc tā iesniegšanas. Pa šo laiku reģionā, kurā projekti bija jāīsteno, stāvokli apdraudēja interešu konflikti un vardarbība, kas ietekmēja projekta īstenotājas NVO darbību.

Ierobežota virzība iestāžu pārvaldes resursu palielināšanā

| 68. | Kaut arī iestāžu pārvaldes resursu palielināšana ir ļoti svarīgs elements visā sadarbībā attīstības jomā, kā jau minēts (sk. 34. punktu), vides ministrijas un citas ar vidi saistītas iestādes bieži ir samērā jaunas, un tāpēc tām jo īpaši vajadzīga šāda palīdzība. Tas vēl jo vairāk attiecas uz valstīm, kurās nesenas decentralizācijas rezultātā vairāk ar vidi saistītu funkciju ir pārcelts uz reģionālo un vietējo līmeni. Projektiem bez efektīva iestāžu pārvaldes resursu palielināšanas atbalsta ir mazākas iespējas kļūt ilgtspējīgiem pat tad, ja tie sasniedz tūlītējos tehniskos rezultātus. |
| --- | --- |

68.

Kaut arī iestāžu pārvaldes resursu palielināšana ir ļoti svarīgs elements visā sadarbībā attīstības jomā, kā jau minēts (sk. 34. punktu), vides ministrijas un citas ar vidi saistītas iestādes bieži ir samērā jaunas, un tāpēc tām jo īpaši vajadzīga šāda palīdzība. Tas vēl jo vairāk attiecas uz valstīm, kurās nesenas decentralizācijas rezultātā vairāk ar vidi saistītu funkciju ir pārcelts uz reģionālo un vietējo līmeni. Projektiem bez efektīva iestāžu pārvaldes resursu palielināšanas atbalsta ir mazākas iespējas kļūt ilgtspējīgiem pat tad, ja tie sasniedz tūlītējos tehniskos rezultātus.

| 69. | Kad Komisija ir sniegusi iestāžu pārvaldes resursu palielināšanas atbalstu, tā ne vienmēr ir nodrošinājusi, ka saņēmējvalstī ir pietiekama apņemšanās augstā līmenī, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir efektīvs. Botsvānā liels projekts (14 miljoni EUR), kas lielā mērā koncentrējās uz iestāžu pārvaldes resursu palielināšanu Dabas un nacionālo parku departamentā (DNPD), tika īstenots bez pietiekamas līdzdalības un apņemšanās no Dzīvās dabas, vides un tūrisma ministrijas puses, kurai DNPD bija pakļauta (sk. 13. izcēlumu). Kaut arī iestāžu pārvaldes resursu palielināšanas galvenais instruments ir tehniskā palīdzība, tā spēj pilnveidot pārvaldes resursus tikai tad, kad saņēmējinstitūcija piedāvā pietiekamu skaitu partneru atbilstīgā hierarhijas pakāpē, lai ar to strādātu. Praksē tas bieži nenotiek, bet sakarā ar raksturīgo augsto kadru mainību organizācija zaudē guvumu no mācībām, kas sniegtas kā tehniskā palīdzība. |
| --- | --- |

69.

Kad Komisija ir sniegusi iestāžu pārvaldes resursu palielināšanas atbalstu, tā ne vienmēr ir nodrošinājusi, ka saņēmējvalstī ir pietiekama apņemšanās augstā līmenī, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir efektīvs. Botsvānā liels projekts (14 miljoni EUR), kas lielā mērā koncentrējās uz iestāžu pārvaldes resursu palielināšanu Dabas un nacionālo parku departamentā (DNPD), tika īstenots bez pietiekamas līdzdalības un apņemšanās no Dzīvās dabas, vides un tūrisma ministrijas puses, kurai DNPD bija pakļauta (sk. 13. izcēlumu). Kaut arī iestāžu pārvaldes resursu palielināšanas galvenais instruments ir tehniskā palīdzība, tā spēj pilnveidot pārvaldes resursus tikai tad, kad saņēmējinstitūcija piedāvā pietiekamu skaitu partneru atbilstīgā hierarhijas pakāpē, lai ar to strādātu. Praksē tas bieži nenotiek, bet sakarā ar raksturīgo augsto kadru mainību organizācija zaudē guvumu no mācībām, kas sniegtas kā tehniskā palīdzība.

| 70. | Atbilstīga vietējā personāla trūkuma dēļ saņēmējiestādēs tehniskajai palīdzībai pārāk bieži ir bijusi izpildu, nevis konsultatīva loma, lai censtos nodrošināt projekta rezultātu sasniegšanu, taču uz ilgtermiņa ilgtspējības izveidošanas rēķina. Cita novirze no ilgtspējības jautājumiem ir laiks, kas augsti kvalificētam tehniskās palīdzības personālam ir jāpavada, kārtojot iepirkuma un administratīvus jautājumus. Turklāt projektos bieži ir bijušas viena vai vairākas izmaiņas tehniskās palīdzības personāla sastāvā tā līguma termiņa laikā, kurā tie ir iesaistīti un kas parasti ir trīs līdz četri gadi.

  13. izcēlumsPiemērs problēmām, kas ietekmē iestāžu pārvaldes resursu palielināšanas projektusAstotā EAF Dabas saglabāšanas un pārvaldības programma Botsvānā (14 miljoni EUR) ilustrē daudzas problēmas, ar kurām nākas sastapties iestāžu pārvaldes resursu palielināšanas projektos. Septītā EAF projekts finansēja atbalstu dzīvās dabas nozarei, bet tas veica maz, lai risinātu iestāžu pārvaldes resursu palielināšanas jautājumus. Šā astotā EAF projekta mērķis bija risināt šo nepilnību. Dabas un nacionālo parku departamenta (DNPD) statuss bija neskaidrs, bija iespējams, ka to pārveidos daļēji par valsts organizāciju. Tas apgrūtināja projekta sagatavošanu un īstenošanu. Tehniskās palīdzības grupas vadītājs nestrādāja augstākajā līmenī DNPD, bet bija tikai vidējās vadības līmenī. Viņa partneris nebija DNPD ierēdnis. Tā vietā DNPD norīkoja citu ārvalstu tehnisko palīgu. Pirmais tehniskās palīdzības grupas vadītājs bija jānomaina pēc 11 mēnešiem, un viņu nomainīja tikai piecus mēnešus vēlāk. Tehniskās palīdzības grupas vadītājs daudz laika veltīja projekta pārvaldei, un tā nav rentabla viņa laika izmantošana. Svarīga projekta daļa bija veikt pārvaldības revīziju DNPD, bet, kad bija īstenota puse projekta, tā nebija veikta, jo nebija atbalsta no DNPD un ministrijas iesaistīšanās. Kaut arī bija paredzēts iestāžu stiprināšanas tehniskās palīdzības padomnieks, šo amata vietu aizpildīja tikai projekta vidū. |
| --- | --- |

70.

Atbilstīga vietējā personāla trūkuma dēļ saņēmējiestādēs tehniskajai palīdzībai pārāk bieži ir bijusi izpildu, nevis konsultatīva loma, lai censtos nodrošināt projekta rezultātu sasniegšanu, taču uz ilgtermiņa ilgtspējības izveidošanas rēķina. Cita novirze no ilgtspējības jautājumiem ir laiks, kas augsti kvalificētam tehniskās palīdzības personālam ir jāpavada, kārtojot iepirkuma un administratīvus jautājumus. Turklāt projektos bieži ir bijušas viena vai vairākas izmaiņas tehniskās palīdzības personāla sastāvā tā līguma termiņa laikā, kurā tie ir iesaistīti un kas parasti ir trīs līdz četri gadi.

13. izcēlumsPiemērs problēmām, kas ietekmē iestāžu pārvaldes resursu palielināšanas projektusAstotā EAF Dabas saglabāšanas un pārvaldības programma Botsvānā (14 miljoni EUR) ilustrē daudzas problēmas, ar kurām nākas sastapties iestāžu pārvaldes resursu palielināšanas projektos. Septītā EAF projekts finansēja atbalstu dzīvās dabas nozarei, bet tas veica maz, lai risinātu iestāžu pārvaldes resursu palielināšanas jautājumus. Šā astotā EAF projekta mērķis bija risināt šo nepilnību. Dabas un nacionālo parku departamenta (DNPD) statuss bija neskaidrs, bija iespējams, ka to pārveidos daļēji par valsts organizāciju. Tas apgrūtināja projekta sagatavošanu un īstenošanu. Tehniskās palīdzības grupas vadītājs nestrādāja augstākajā līmenī DNPD, bet bija tikai vidējās vadības līmenī. Viņa partneris nebija DNPD ierēdnis. Tā vietā DNPD norīkoja citu ārvalstu tehnisko palīgu. Pirmais tehniskās palīdzības grupas vadītājs bija jānomaina pēc 11 mēnešiem, un viņu nomainīja tikai piecus mēnešus vēlāk. Tehniskās palīdzības grupas vadītājs daudz laika veltīja projekta pārvaldei, un tā nav rentabla viņa laika izmantošana. Svarīga projekta daļa bija veikt pārvaldības revīziju DNPD, bet, kad bija īstenota puse projekta, tā nebija veikta, jo nebija atbalsta no DNPD un ministrijas iesaistīšanās. Kaut arī bija paredzēts iestāžu stiprināšanas tehniskās palīdzības padomnieks, šo amata vietu aizpildīja tikai projekta vidū.

Vietējām kopienām vairāk jāvērš uzmanība uz dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu

| 71. | Galvenā prasība, lai nodrošinātu, ka vides projekti pilnībā sasniedz mērķus un kļūst ilgtspējīgi, ir vietējo kopienu līdzdalība projektu sagatavošanā un īstenošanā. Komisija ir pastāvīgi palielinājusi uzmanību, ko tā velta šim aspektam, daļēji tas noticis, pateicoties 2000. gadā pieņemtajai attīstības politikai, kas koncentrējās uz nabadzības samazināšanu. Tā prasīja vairāk ņemt vērā kopienu attīstību, risinot saglabāšanas jautājumus. |
| --- | --- |

71.

Galvenā prasība, lai nodrošinātu, ka vides projekti pilnībā sasniedz mērķus un kļūst ilgtspējīgi, ir vietējo kopienu līdzdalība projektu sagatavošanā un īstenošanā. Komisija ir pastāvīgi palielinājusi uzmanību, ko tā velta šim aspektam, daļēji tas noticis, pateicoties 2000. gadā pieņemtajai attīstības politikai, kas koncentrējās uz nabadzības samazināšanu. Tā prasīja vairāk ņemt vērā kopienu attīstību, risinot saglabāšanas jautājumus.

| 72. | Taču vietējo kopienu ekonomisko vajadzību sabalansēšana ar dabas saglabāšanas vajadzību ir liels izaicinājums. Projektos nav pievērsta pietiekama uzmanība palīdzībai vietējām kopienām ilgtspējīgi gūt ieņēmumus no dabas resursiem. Tāpēc, piemēram, malumedniecība, ko veic vietējās kopienas, joprojām ir nopietns drauds dabas saglabāšanas projektu sasniegtajiem rezultātiem un to vides ilgtspējībai. Tas attiecas arī uz teritorijām, kur Komisija ir sniegusi ilgstošu atbalstu, piemēram, Serengeti Nacionālo parku Tanzānijā un aizsargājamajām teritorijām Centrālāfrikas reģionā, kas saņem finansējumu no ECOFAC. Tūrisma attīstīšana ir līdzeklis kā vietējo, tā arī valsts ienākumu palielināšanai. Tomēr Botsvānā astotā EAF dzīvās dabas projektā bija maz veikts, lai palīdzētu attīstīt tūrismu Makgadikgadi Nacionālajā parkā, kaut arī agrāk sestā EAF tūrisma pētījums par Botsvānu ieteica šādu pieeju. ECOFAC programma, kaut arī tā ir guvusi sasniegumus dabas saglabāšanā, ir maz panākusi tūrisma jautājumu risināšanā (sk. 10. izcēlumu). Tas uzsver vajadzību Komisijai turpināt meklēt ceļus, kā kopienām izveidot alternatīvus ienākumu avotus.

  14. izcēlumsProjekts, kas ilustrē vietējo kopienu vajadzību novērtēšanas svarīgumu vides projektosPilotprojekts “modeļa izstrāde faunas pārvaldībai Centrālāfrikas mežos Gabonas ziemeļaustrumos” (1,9 miljoni EUR) bija paredzēts, lai risinātu komerciālās malumedniecības problēmu Kongo baseina mežos. Projektā attiecīgi bija iekļauti vairāki pasākumi, kas bija jāīsteno vienībām, kas cīnījās pret malumedniecību. Tomēr projekta koncepcijas veidotāji nebija ņēmuši vērā to, ka vairums vietējo kopienu arī bija iesaistīts medībās. Tāpēc projektā nebija identificēts, kā tām palīdzēt. Revidentu grupas apmeklējuma laikā vietējo zvejas kopienu pārstāvji atzina, ka tām mežā bija piecas medību bāzes, ko bija iznīcinājusi malumedniecības apkarošanas vienība, un paskaidroja, ka kopiena saskaras ar dilemmu reāli samazināt medījumu gaļas daudzumu un vajadzību apmierināt tās īstermiņa vajadzības. |
| --- | --- |

72.

Taču vietējo kopienu ekonomisko vajadzību sabalansēšana ar dabas saglabāšanas vajadzību ir liels izaicinājums. Projektos nav pievērsta pietiekama uzmanība palīdzībai vietējām kopienām ilgtspējīgi gūt ieņēmumus no dabas resursiem. Tāpēc, piemēram, malumedniecība, ko veic vietējās kopienas, joprojām ir nopietns drauds dabas saglabāšanas projektu sasniegtajiem rezultātiem un to vides ilgtspējībai. Tas attiecas arī uz teritorijām, kur Komisija ir sniegusi ilgstošu atbalstu, piemēram, Serengeti Nacionālo parku Tanzānijā un aizsargājamajām teritorijām Centrālāfrikas reģionā, kas saņem finansējumu no ECOFAC. Tūrisma attīstīšana ir līdzeklis kā vietējo, tā arī valsts ienākumu palielināšanai. Tomēr Botsvānā astotā EAF dzīvās dabas projektā bija maz veikts, lai palīdzētu attīstīt tūrismu Makgadikgadi Nacionālajā parkā, kaut arī agrāk sestā EAF tūrisma pētījums par Botsvānu ieteica šādu pieeju. ECOFAC programma, kaut arī tā ir guvusi sasniegumus dabas saglabāšanā, ir maz panākusi tūrisma jautājumu risināšanā (sk. 10. izcēlumu). Tas uzsver vajadzību Komisijai turpināt meklēt ceļus, kā kopienām izveidot alternatīvus ienākumu avotus.

14. izcēlumsProjekts, kas ilustrē vietējo kopienu vajadzību novērtēšanas svarīgumu vides projektosPilotprojekts “modeļa izstrāde faunas pārvaldībai Centrālāfrikas mežos Gabonas ziemeļaustrumos” (1,9 miljoni EUR) bija paredzēts, lai risinātu komerciālās malumedniecības problēmu Kongo baseina mežos. Projektā attiecīgi bija iekļauti vairāki pasākumi, kas bija jāīsteno vienībām, kas cīnījās pret malumedniecību. Tomēr projekta koncepcijas veidotāji nebija ņēmuši vērā to, ka vairums vietējo kopienu arī bija iesaistīts medībās. Tāpēc projektā nebija identificēts, kā tām palīdzēt. Revidentu grupas apmeklējuma laikā vietējo zvejas kopienu pārstāvji atzina, ka tām mežā bija piecas medību bāzes, ko bija iznīcinājusi malumedniecības apkarošanas vienība, un paskaidroja, ka kopiena saskaras ar dilemmu reāli samazināt medījumu gaļas daudzumu un vajadzību apmierināt tās īstermiņa vajadzības.

Projektu nepietiekama ietekme uz politiku un tiesisko regulējumu

| 73. | Bez skaidras un atbalstošas politikas un tiesiskā regulējuma ievērojami samazinās iespēja, ka projekts virzīsies tālāk par tūlītēju sniegumu un rezultātiem, lai sasniegtu ilgtermiņa ilgtspējību un gūtu plašāku ietekmi. Identificējot projektus, Komisija nav pievērsusi pietiekamu vērību tam, vai šāds regulējums pastāv un, ja tā nav, vai finansējums projektam var kalpot, lai to mainītu. |
| --- | --- |

73.

Bez skaidras un atbalstošas politikas un tiesiskā regulējuma ievērojami samazinās iespēja, ka projekts virzīsies tālāk par tūlītēju sniegumu un rezultātiem, lai sasniegtu ilgtermiņa ilgtspējību un gūtu plašāku ietekmi. Identificējot projektus, Komisija nav pievērsusi pietiekamu vērību tam, vai šāds regulējums pastāv un, ja tā nav, vai finansējums projektam var kalpot, lai to mainītu.

| 74. | Nepilnīgs tiesiskais regulējums, jo īpaši saistībā ar projektu saņēmēju tiesībām uz zemi vietējās kopienās ir kavējis, piemēram, mežsaimniecības projektus Indonēzijā un Ķīnā. Botsvānā un Tanzānijā tas, ka nav konkrētu likumu, lai nodibinātu kopienu dabas resursu apsaimniekošanas un dzīvās dabas apsaimniekošanas teritorijas, arī ir šķērslis, lai projekti būtu pilnībā ietekmīgi. Vairākās valstīs līdzekļu vai gribas trūkums, lai ieviestu likumus pret malumedniecību dzīvās dabas aizsardzības nolūkos, ir mazinājis projektu ilgtspējību pēc to pabeigšanas. |
| --- | --- |

74.

Nepilnīgs tiesiskais regulējums, jo īpaši saistībā ar projektu saņēmēju tiesībām uz zemi vietējās kopienās ir kavējis, piemēram, mežsaimniecības projektus Indonēzijā un Ķīnā. Botsvānā un Tanzānijā tas, ka nav konkrētu likumu, lai nodibinātu kopienu dabas resursu apsaimniekošanas un dzīvās dabas apsaimniekošanas teritorijas, arī ir šķērslis, lai projekti būtu pilnībā ietekmīgi. Vairākās valstīs līdzekļu vai gribas trūkums, lai ieviestu likumus pret malumedniecību dzīvās dabas aizsardzības nolūkos, ir mazinājis projektu ilgtspējību pēc to pabeigšanas.

| 75. | Viens no veidiem, kādā Komisija var izmantot projektus, lai panāktu izmaiņas politikā un tiesiskajā regulējumā, ir nosacījumu pievienošana finansējumam. Tomēr šī pieeja nav iespējama tiem projektiem, ko īsteno NVO un ko finansē no vides un mežu budžeta pozīcijas, jo tajos saņēmējvalstu valdības nav pretendenti. Dažos gadījumos Komisijas finansētie divpusējie projekti centās prasīt saņēmējvalstu valdībām veikt papildu pasākumus, lai izveidotu pienācīgu politiku. Tomēr Komisija ne vienmēr šādus pasākumus labi definēja un sekoja to izpildei. |
| --- | --- |

75.

Viens no veidiem, kādā Komisija var izmantot projektus, lai panāktu izmaiņas politikā un tiesiskajā regulējumā, ir nosacījumu pievienošana finansējumam. Tomēr šī pieeja nav iespējama tiem projektiem, ko īsteno NVO un ko finansē no vides un mežu budžeta pozīcijas, jo tajos saņēmējvalstu valdības nav pretendenti. Dažos gadījumos Komisijas finansētie divpusējie projekti centās prasīt saņēmējvalstu valdībām veikt papildu pasākumus, lai izveidotu pienācīgu politiku. Tomēr Komisija ne vienmēr šādus pasākumus labi definēja un sekoja to izpildei.

| 76. | Turklāt, tā kā līdzekļu summas, kas piešķirtas pat šādiem samērā lieliem divpusējiem projektiem, ir ierobežotas, ir vēl grūtāk pieprasīt, lai papildu pasākumi tiktu faktiski veikti. Piemēram, Tanzānijā Komisija mēģināja nodrošināt, lai valdība medījumu dzīvnieku rezervātu darbības izmaksām piešķirtu vairāk ieņēmumu, kas gūti no medību koncesijām. Tomēr Komisija nerisināja pamatjautājumu par nepārredzamu veidu, kādā medību koncesijas tika piešķirtas, un to bija vēl grūtāk izdarīt tādēļ, ka šim projektam bija piešķirti tikai 2 miljoni EUR. Šajā ziņā vides politikas un tiesiskā regulējuma paketes iekļaušana lielā tiešā budžeta atbalstā būtu labāks veids, kā palīdzēt izveidot vajadzīgās sistēmas, lai intervences pasākumi projektu līmenī būtu ilgtspējīgas un ietekmīgas. |
| --- | --- |

76.

Turklāt, tā kā līdzekļu summas, kas piešķirtas pat šādiem samērā lieliem divpusējiem projektiem, ir ierobežotas, ir vēl grūtāk pieprasīt, lai papildu pasākumi tiktu faktiski veikti. Piemēram, Tanzānijā Komisija mēģināja nodrošināt, lai valdība medījumu dzīvnieku rezervātu darbības izmaksām piešķirtu vairāk ieņēmumu, kas gūti no medību koncesijām. Tomēr Komisija nerisināja pamatjautājumu par nepārredzamu veidu, kādā medību koncesijas tika piešķirtas, un to bija vēl grūtāk izdarīt tādēļ, ka šim projektam bija piešķirti tikai 2 miljoni EUR. Šajā ziņā vides politikas un tiesiskā regulējuma paketes iekļaušana lielā tiešā budžeta atbalstā būtu labāks veids, kā palīdzēt izveidot vajadzīgās sistēmas, lai intervences pasākumi projektu līmenī būtu ilgtspējīgas un ietekmīgas.

| 77. | Projekta rezultātu un gūtās pieredzes izplatīšanai arī var būt būtiska nozīme politikas ietekmēšanā. Tomēr kopumā projektu koncepcijās nav norādīta skaidra pieeja šim jautājumam. Turklāt pārāk ambiciozi termiņi un kavējumi pēc tam ir samazinājuši tehniskās palīdzības un NVO iespējas izplatīt rezultātus pirms projekta beigām. Ietekme uz politiku ir jo īpaši problemātiska vides un mežsaimniecības budžeta pozīcijai. Kaut arī viens no budžeta pozīcijas galvenajiem mērķiem ir atbalstīt pilotprojektus, lai veicinātu jaunu politikas pieeju attīstību, Komisija lielā mērā ir izmantojusi NVO šo politiku īstenošanai, un Komisija nav izveidojusi nekādus mehānismus, lai nodrošinātu, ka valdības saņēmējvalstīs saņem regulāru informāciju par šo projektu rezultātiem.

  15. izcēlumsPiemērs tam, kā problēmas saistībā ar politiku un tiesisko regulējumu samazina projektu ietekmi un ilgtspējībuBrazīlijā Komisija ar Dabas resursu politikas programmas (DRPP) palīdzību finansē integrēta vides pārvaldības modeļa izveidi un īstenošanu un tā decentralizēšanu no centrālā valdības uz pavalstu un pašvaldību līmeni piecās Amazones pavalstīs (16,7 miljoni EUR). DRPP bija galvenais projekts, ko finansēja ar Lietusmežu pilotprogrammas (PPG7) palīdzību, cerot sasniegt plašo mērķi, proti, Amazones mežu izciršanas kontroli un mežu atjaunošanu.Vides pārvaldības modelis bija mazāk efektīvs, nekā cerēts mežu izciršanas kontrolē. Noteicošais iemesls, kāpēc tā notika, bija politiskās apņēmības trūkums pavalstu politiskajā līmenī. Vairuma pavalstu un pašvaldību nedrošās finanses un dažu pavalstu un vietējās elites slēptās ekonomiskās intereses rada iespēju, ka vietējās valdības pieņem mežu izciršanas koncesijas un lauksaimniecības paplašināšanu, tādējādi veidojot ieņēmumus un nodarbinātību, kaitējot mežu apsaimniekošanai. Tāpēc dažās pavalstīs modelim ir bijusi maza ietekme uz sabiedrisko kārtību vai, sliktākajā gadījumā, tas ir piemērots tikai kā ierobežojošs instruments. Turklāt tas ir lietots, lai identificētu jomas turpmākai ekonomiskai paplašināšanai, nevis vides pārvaldībai. Mato Grosso pavalsts, kurā modelis ir vislabāk attīstīts, 2004. gadā tā vai tā bija pavalsts ar visaugstāko mežu izciršanas tempu.Programma nav spējusi nodrošināt, lai vides jautājumi pavalstīs tiktu efektīvi integrēti citās nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, izglītībā, transportā utt. Tas ir ļoti svarīgs aspekts, jo programma darbojas uz attīstību vērstas īstermiņa politikas un prioritāšu politiskā un ekonomiskā kontekstā, kas nesaskan ar ilgtspējīgu attīstību. Tā kā vides integrēšanas politika ir vāja, pavalstu vides aģentūrām ir pārāk jāpaļaujas uz administratīvām un kontroles procedūrām. Tomēr to ļoti apgrūtina finanšu līdzekļu un mācīta personāla trūkums, tāpēc licencēšana un kontrole ir vāja. |
| --- | --- |

77.

Projekta rezultātu un gūtās pieredzes izplatīšanai arī var būt būtiska nozīme politikas ietekmēšanā. Tomēr kopumā projektu koncepcijās nav norādīta skaidra pieeja šim jautājumam. Turklāt pārāk ambiciozi termiņi un kavējumi pēc tam ir samazinājuši tehniskās palīdzības un NVO iespējas izplatīt rezultātus pirms projekta beigām. Ietekme uz politiku ir jo īpaši problemātiska vides un mežsaimniecības budžeta pozīcijai. Kaut arī viens no budžeta pozīcijas galvenajiem mērķiem ir atbalstīt pilotprojektus, lai veicinātu jaunu politikas pieeju attīstību, Komisija lielā mērā ir izmantojusi NVO šo politiku īstenošanai, un Komisija nav izveidojusi nekādus mehānismus, lai nodrošinātu, ka valdības saņēmējvalstīs saņem regulāru informāciju par šo projektu rezultātiem.

15. izcēlumsPiemērs tam, kā problēmas saistībā ar politiku un tiesisko regulējumu samazina projektu ietekmi un ilgtspējībuBrazīlijā Komisija ar Dabas resursu politikas programmas (DRPP) palīdzību finansē integrēta vides pārvaldības modeļa izveidi un īstenošanu un tā decentralizēšanu no centrālā valdības uz pavalstu un pašvaldību līmeni piecās Amazones pavalstīs (16,7 miljoni EUR). DRPP bija galvenais projekts, ko finansēja ar Lietusmežu pilotprogrammas (PPG7) palīdzību, cerot sasniegt plašo mērķi, proti, Amazones mežu izciršanas kontroli un mežu atjaunošanu.Vides pārvaldības modelis bija mazāk efektīvs, nekā cerēts mežu izciršanas kontrolē. Noteicošais iemesls, kāpēc tā notika, bija politiskās apņēmības trūkums pavalstu politiskajā līmenī. Vairuma pavalstu un pašvaldību nedrošās finanses un dažu pavalstu un vietējās elites slēptās ekonomiskās intereses rada iespēju, ka vietējās valdības pieņem mežu izciršanas koncesijas un lauksaimniecības paplašināšanu, tādējādi veidojot ieņēmumus un nodarbinātību, kaitējot mežu apsaimniekošanai. Tāpēc dažās pavalstīs modelim ir bijusi maza ietekme uz sabiedrisko kārtību vai, sliktākajā gadījumā, tas ir piemērots tikai kā ierobežojošs instruments. Turklāt tas ir lietots, lai identificētu jomas turpmākai ekonomiskai paplašināšanai, nevis vides pārvaldībai. Mato Grosso pavalsts, kurā modelis ir vislabāk attīstīts, 2004. gadā tā vai tā bija pavalsts ar visaugstāko mežu izciršanas tempu.Programma nav spējusi nodrošināt, lai vides jautājumi pavalstīs tiktu efektīvi integrēti citās nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, izglītībā, transportā utt. Tas ir ļoti svarīgs aspekts, jo programma darbojas uz attīstību vērstas īstermiņa politikas un prioritāšu politiskā un ekonomiskā kontekstā, kas nesaskan ar ilgtspējīgu attīstību. Tā kā vides integrēšanas politika ir vāja, pavalstu vides aģentūrām ir pārāk jāpaļaujas uz administratīvām un kontroles procedūrām. Tomēr to ļoti apgrūtina finanšu līdzekļu un mācīta personāla trūkums, tāpēc licencēšana un kontrole ir vāja.

Nereāla pieeja finansiālai dzīvotspējai

| 78. | Komisijas projekti vides nozarē, kā arī citās nozarēs, ir balstījušies uz pieņēmumu, ka tie galu galā būs finansiāli ilgtspējīgi. Projektos, kuros tiek gūti ieņēmumi, šo mērķi var reāli sasniegt. Notekūdeņu attīrīšanas projektos Maurīcijā un Tanzānijas otrajā pilsētā Mvanzā tiešām tika panākta laba virzība šā mērķa sasniegšanā, ūdens tarifus pastāvīgi palielinot līdz līmenim, kas segtu darbības un amortizācijas izmaksas. Taču Klusā okeāna reģionā cieto atkritumu pārstrādes projektiem Fidži un Tuvalu bija grūtības, jo iedzīvotāji negribēja maksāt par šo pakalpojumu. |
| --- | --- |

78.

Komisijas projekti vides nozarē, kā arī citās nozarēs, ir balstījušies uz pieņēmumu, ka tie galu galā būs finansiāli ilgtspējīgi. Projektos, kuros tiek gūti ieņēmumi, šo mērķi var reāli sasniegt. Notekūdeņu attīrīšanas projektos Maurīcijā un Tanzānijas otrajā pilsētā Mvanzā tiešām tika panākta laba virzība šā mērķa sasniegšanā, ūdens tarifus pastāvīgi palielinot līdz līmenim, kas segtu darbības un amortizācijas izmaksas. Taču Klusā okeāna reģionā cieto atkritumu pārstrādes projektiem Fidži un Tuvalu bija grūtības, jo iedzīvotāji negribēja maksāt par šo pakalpojumu.

| 79. | No vides un mežsaimniecības budžeta pozīcijas finansētajiem samērā mazajiem projektiem, bieži pilotprojektiem, viena iespēja ir saņemt turpmāku finansējumu tādu lielāku projektu veidā, kas finansēti no EAF un ģeogrāfiskās budžeta pozīcijas. Tomēr praktiski tas ir darīts reti, daļēji tāpēc, ka Komisijai nebija skaidras stratēģijas, lai turpinātu šos mazākos pilotprojektus kā lielākus divpusējus projektus. Gan Komisijā, gan saņēmējvalstīs ir bijusi tendence uzskatīt, ka tas, ka ir pieejami līdzekļi no vides un mežsaimniecības budžeta pozīcijas, ir iemesls nepiešķirt divpusējos līdzekļus vides nozarei. |
| --- | --- |

79.

No vides un mežsaimniecības budžeta pozīcijas finansētajiem samērā mazajiem projektiem, bieži pilotprojektiem, viena iespēja ir saņemt turpmāku finansējumu tādu lielāku projektu veidā, kas finansēti no EAF un ģeogrāfiskās budžeta pozīcijas. Tomēr praktiski tas ir darīts reti, daļēji tāpēc, ka Komisijai nebija skaidras stratēģijas, lai turpinātu šos mazākos pilotprojektus kā lielākus divpusējus projektus. Gan Komisijā, gan saņēmējvalstīs ir bijusi tendence uzskatīt, ka tas, ka ir pieejami līdzekļi no vides un mežsaimniecības budžeta pozīcijas, ir iemesls nepiešķirt divpusējos līdzekļus vides nozarei.

| 80. | Jebkurā gadījumā izredzes finansiālai dzīvotspējai bez valdības atbalsta vairumā valstu ir ļoti ierobežotas, un daudzās jaunattīstības valstīs valdības budžets ir nepietiekams, lai finansētu vides saglabāšanas pasākumus. Lai veicinātu to, ka saņēmējvalstu valdības piešķir vairāk finansējuma vides aizsardzībai, Komisija un citi donori varētu vairāk atbalstīt pētniecību un iesaistīties sarunās ar saņēmējvalstīm par saimnieciskajiem guvumiem, ko var gūt no vides saglabāšanas, un to, ka ir jāizvairās no dabas resursu neilgtspējīgas izsmelšanas. Tomēr daudzas saņēmējvalstu valdības, vismaz īstermiņā, var gūt lielāku saimniecisko labumu no saglabājamajās teritorijās esošo dabas resursu izmantošanas. Revīzijā tika konstatēti vairāki šādi gadījumi, kas apdraudēja projektu sasniegtos rezultātus (sk. 16. izcēlumu). |
| --- | --- |

80.

Jebkurā gadījumā izredzes finansiālai dzīvotspējai bez valdības atbalsta vairumā valstu ir ļoti ierobežotas, un daudzās jaunattīstības valstīs valdības budžets ir nepietiekams, lai finansētu vides saglabāšanas pasākumus. Lai veicinātu to, ka saņēmējvalstu valdības piešķir vairāk finansējuma vides aizsardzībai, Komisija un citi donori varētu vairāk atbalstīt pētniecību un iesaistīties sarunās ar saņēmējvalstīm par saimnieciskajiem guvumiem, ko var gūt no vides saglabāšanas, un to, ka ir jāizvairās no dabas resursu neilgtspējīgas izsmelšanas. Tomēr daudzas saņēmējvalstu valdības, vismaz īstermiņā, var gūt lielāku saimniecisko labumu no saglabājamajās teritorijās esošo dabas resursu izmantošanas. Revīzijā tika konstatēti vairāki šādi gadījumi, kas apdraudēja projektu sasniegtos rezultātus (sk. 16. izcēlumu).

| 81. | Tajā pašā laikā ir skaidri jāatzīst ieguvums Eiropas Savienībai no vides aizsardzības turpināšanas jaunattīstības valstīs. Šajos apstākļos ir jāizvirza jautājums, vai Komisijas tradicionālā attīstības projektu pieeja, finansējot projektu tikai dažus gadus, pēc kuriem projektam ir jākļūst finansiāli dzīvotspējīgam, ir piemērota vides nozarē. Ja Komisijai būtu visaptveroša stratēģija vides jautājumu risināšanai attīstības atbalsta kontekstā (sk. 11. punktu), vairāk varētu apsvērt šādas alternatīvas pieejas atbalsta sniegšanai:






  a) | garāki termiņi vides projektiem; |
| --- | --- | --- |

81.

Tajā pašā laikā ir skaidri jāatzīst ieguvums Eiropas Savienībai no vides aizsardzības turpināšanas jaunattīstības valstīs. Šajos apstākļos ir jāizvirza jautājums, vai Komisijas tradicionālā attīstības projektu pieeja, finansējot projektu tikai dažus gadus, pēc kuriem projektam ir jākļūst finansiāli dzīvotspējīgam, ir piemērota vides nozarē. Ja Komisijai būtu visaptveroša stratēģija vides jautājumu risināšanai attīstības atbalsta kontekstā (sk. 11. punktu), vairāk varētu apsvērt šādas alternatīvas pieejas atbalsta sniegšanai:

a)

garāki termiņi vides projektiem;

| b) | nozaru politikas atbalsta programmas vides un dabas resursu nozarē; |
| --- | --- |

b)

nozaru politikas atbalsta programmas vides un dabas resursu nozarē;

| c) | plašāka trasta fondu izmantošana; |
| --- | --- |

c)

plašāka trasta fondu izmantošana;

| d) | ciešāka sadarbība ar Vispasaules Vides fondu (VVF), kas ir vislielākais vienotais instruments, kas pieejams donoriem vides problēmu risināšanā jaunattīstības valstīs. Kaut arī Komisija šobrīd nav VVF biedrs un tāpēc nevar tajā tieši piedalīties, ir ievērojamas iespējas vairāk kopīgi ar fondu piedalīties līdzfinansējumā. |
| --- | --- |

d)

ciešāka sadarbība ar Vispasaules Vides fondu (VVF), kas ir vislielākais vienotais instruments, kas pieejams donoriem vides problēmu risināšanā jaunattīstības valstīs. Kaut arī Komisija šobrīd nav VVF biedrs un tāpēc nevar tajā tieši piedalīties, ir ievērojamas iespējas vairāk kopīgi ar fondu piedalīties līdzfinansējumā.

16. izcēlumsSaimnieciskā darbība, kas apdraud projektu efektivitātiIndonēzijā Komisija atbalstīja ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas attīstību Kalimantānas Berau apgabalā. Taču uzņēmumam “Berau Coal Company” ir licence uz 25 % no platības, kurās atrodas 16 no 18 ilgtermiņa pētniecības zemes gabaliem, kam piešķirts finansējums. Kaut arī ogļu ieguve ir oficiāli apturēta vismaz līdz 2011. gadam, t. i., pašreizējā projekta sākotnējam noslēgumam, apzināšanas pasākumi par ogļu slāņiem notika pat Palātas apmeklējuma laikā 2005. gada jūnijā. Nelikumīga mežu izciršana arī turpināja apdraudēt efektivitāti Komisijas finansējumam mežsaimniecības nozarei Indonēzijā.Ķīnā, kaut arī bija vispārējs mežu izciršanas aizliegums, divās (Hainan un Hunan) no trim provincēm, kas bija ietvertas Dabisko mežu apsaimniekošanas projektā, mežu izciršana turpinājās.Tanzānijā ieguves apzināšanas pasākumi notika Kigosi medību rezervātā, vienā no rezervātiem, ko finansē no EAF.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 82. | Komisijai vēl ir pienācīgi jārisina vides aspekti, īstenojot sadarbību attīstības jomā, un jāizstrādā visaptveroša vides stratēģija tās sadarbībai attīstības jomā. Jaunā attīstības politika, ko parakstīja 2005. gada decembrī, sniedz skaidru pamatu šādas stratēģijas izveidei, atzīstot, cik svarīgi ir ne vien integrēt vidi visās attīstības programmās un projektos, bet arī padarīt vidi par prioritāru jomu izdevumiem. Tomēr bez skaidras stratēģijas, lai panāktu, ka jaunās attīstības politikas pieeja videi darbojas, tās iespējamie guvumi būs apdraudēti. |
| --- | --- |

82.

Komisijai vēl ir pienācīgi jārisina vides aspekti, īstenojot sadarbību attīstības jomā, un jāizstrādā visaptveroša vides stratēģija tās sadarbībai attīstības jomā. Jaunā attīstības politika, ko parakstīja 2005. gada decembrī, sniedz skaidru pamatu šādas stratēģijas izveidei, atzīstot, cik svarīgi ir ne vien integrēt vidi visās attīstības programmās un projektos, bet arī padarīt vidi par prioritāru jomu izdevumiem. Tomēr bez skaidras stratēģijas, lai panāktu, ka jaunās attīstības politikas pieeja videi darbojas, tās iespējamie guvumi būs apdraudēti.

| 83. | No 2001. līdz 2005. gadam Komisijas stratēģija galvenokārt koncentrējās uz vides integrēšanu sadarbībā attīstības jomā. Tomēr šīs stratēģijas īstenošana ir bijusi lēna, un nav veikta pienācīga pēcpārbaude, bet no stratēģijas izrietošā vajadzība pēc papildu personāla nav pienācīgi risināta. Kaut arī mācības esošajam personālam vides integrēšanā sākās 2005. gadā, tās nebija obligātas galvenajiem ierēdņiem. Vides integrēšanas rokasgrāmatas sagatavošana būtiski kavējās un tikai tuvojās nobeigumam 2005. gada beigās. Kopumā vairāk uzmanības varēja pievērst arī, lai uzraudzītu, vērtētu un sagatavotu ziņojumus par ekoloģiskajiem raksturlielumiem, Komisijai īstenojot sadarbību attīstības jomā. |
| --- | --- |

83.

No 2001. līdz 2005. gadam Komisijas stratēģija galvenokārt koncentrējās uz vides integrēšanu sadarbībā attīstības jomā. Tomēr šīs stratēģijas īstenošana ir bijusi lēna, un nav veikta pienācīga pēcpārbaude, bet no stratēģijas izrietošā vajadzība pēc papildu personāla nav pienācīgi risināta. Kaut arī mācības esošajam personālam vides integrēšanā sākās 2005. gadā, tās nebija obligātas galvenajiem ierēdņiem. Vides integrēšanas rokasgrāmatas sagatavošana būtiski kavējās un tikai tuvojās nobeigumam 2005. gada beigās. Kopumā vairāk uzmanības varēja pievērst arī, lai uzraudzītu, vērtētu un sagatavotu ziņojumus par ekoloģiskajiem raksturlielumiem, Komisijai īstenojot sadarbību attīstības jomā.

| 84. | Dažu šo nepilnību dēļ vide vēl ir efektīvi jāintegrē Komisijas sadarbībā attīstības jomā. Pašreizējie valsts stratēģijas dokumenti (2001-2006) nepietiekami risina vides jautājumus, bet Komisija ir spērusi nozīmīgus soļus, lai uzlabotu vides analīzi, kas pieejama nākamās paaudzes valstu stratēģijas dokumentiem, kurus šobrīd gatavo. Tas, ciktāl šo uzlaboto analīzi izmantos jaunajos valstu stratēģijas dokumentos, joprojām ir atkarīgs no tā, kādu prioritāti videi piešķirs gan Komisija, gan saņēmējvalstis. Kaut arī vides integrēšana tiešajā budžeta atbalstā ir nozīmīgs izaicinājums visiem donoriem, Komisija ir darījusi maz, lai risinātu šo svarīgo jautājumu. Projektu līmenī vides integrēšanai nebija sistemātisku procedūru, jo nebija rokasgrāmatas, kurā būtu definētas galvenās obligāti ievērojamās procedūras. |
| --- | --- |

84.

Dažu šo nepilnību dēļ vide vēl ir efektīvi jāintegrē Komisijas sadarbībā attīstības jomā. Pašreizējie valsts stratēģijas dokumenti (2001-2006) nepietiekami risina vides jautājumus, bet Komisija ir spērusi nozīmīgus soļus, lai uzlabotu vides analīzi, kas pieejama nākamās paaudzes valstu stratēģijas dokumentiem, kurus šobrīd gatavo. Tas, ciktāl šo uzlaboto analīzi izmantos jaunajos valstu stratēģijas dokumentos, joprojām ir atkarīgs no tā, kādu prioritāti videi piešķirs gan Komisija, gan saņēmējvalstis. Kaut arī vides integrēšana tiešajā budžeta atbalstā ir nozīmīgs izaicinājums visiem donoriem, Komisija ir darījusi maz, lai risinātu šo svarīgo jautājumu. Projektu līmenī vides integrēšanai nebija sistemātisku procedūru, jo nebija rokasgrāmatas, kurā būtu definētas galvenās obligāti ievērojamās procedūras.

| 85. | Kaut arī finansētie vides projekti bija atbilstīgi, fiziskie un vispārējie rezultāti bieži nesasniedza mērķus, lai gan dažos gadījumos tam par iemeslu bija pārāk ambiciozas projektu koncepcijas. Projektu pieejai ir ne tikai koncepcijas un īstenošanas problēmas, bet tai raksturīgas arī grūtības sasniegt būtisku ietekmi un nodrošināt finansiālu dzīvotspēju, vismaz izolēti no citiem atbalsta instrumentiem. Tas norāda, ka jānovērtē iespēja lietot citus instrumentus, lai labāk risinātu šos jautājumus vispārējas vides stratēģijas kontekstā. |
| --- | --- |

85.

Kaut arī finansētie vides projekti bija atbilstīgi, fiziskie un vispārējie rezultāti bieži nesasniedza mērķus, lai gan dažos gadījumos tam par iemeslu bija pārāk ambiciozas projektu koncepcijas. Projektu pieejai ir ne tikai koncepcijas un īstenošanas problēmas, bet tai raksturīgas arī grūtības sasniegt būtisku ietekmi un nodrošināt finansiālu dzīvotspēju, vismaz izolēti no citiem atbalsta instrumentiem. Tas norāda, ka jānovērtē iespēja lietot citus instrumentus, lai labāk risinātu šos jautājumus vispārējas vides stratēģijas kontekstā.

| 86. | Komisijai ir jāprecizē, cik augsta ir vides prioritāte starp tām daudzajām dažādajām prioritātēm, kas tai jārisina, sadarbojoties attīstības jomā. Ja uz vidi raugās kā uz vienu no ilgtspējīgas attīstības trim pīlāriem, tad Komisijai tiešām jācenšas nodrošināt, lai šī politikas prioritāte reāli tiktu iestrādāta valstu stratēģijas dokumentos paredzētajās vides programmās un projektos, lai tai būtu pietiekama iekšējā vides ekspertīze un lai tiktu definētas un ievērotas skaidras vides integrācijas procedūras. |
| --- | --- |

86.

Komisijai ir jāprecizē, cik augsta ir vides prioritāte starp tām daudzajām dažādajām prioritātēm, kas tai jārisina, sadarbojoties attīstības jomā. Ja uz vidi raugās kā uz vienu no ilgtspējīgas attīstības trim pīlāriem, tad Komisijai tiešām jācenšas nodrošināt, lai šī politikas prioritāte reāli tiktu iestrādāta valstu stratēģijas dokumentos paredzētajās vides programmās un projektos, lai tai būtu pietiekama iekšējā vides ekspertīze un lai tiktu definētas un ievērotas skaidras vides integrācijas procedūras.

Ieteikumi

Visaptverošas vides stratēģijas izstrāde un tās īstenošanas pēcpārbaude

| 87. | Komisijai jāizstrādā visaptveroša stratēģija vides aspektiem sadarbībai attīstības jomā, pamatojoties uz jauno pieeju vides jautājumiem, kas pieņemta 2005. gada attīstības politikā. |
| --- | --- |

87.

Komisijai jāizstrādā visaptveroša stratēģija vides aspektiem sadarbībai attīstības jomā, pamatojoties uz jauno pieeju vides jautājumiem, kas pieņemta 2005. gada attīstības politikā.

| 88. | Komisijai jāizveido jauna darbības sistēma vides stratēģijas īstenošanai, nodrošinot skaidrus izpildes rādītājus un koordinēšanas mehānismus. |
| --- | --- |

88.

Komisijai jāizveido jauna darbības sistēma vides stratēģijas īstenošanai, nodrošinot skaidrus izpildes rādītājus un koordinēšanas mehānismus.

| 89. | Komisijai jāizvērtē savas iekšējās jaudas pietiekamība vides stratēģijas īstenošanai. |
| --- | --- |

89.

Komisijai jāizvērtē savas iekšējās jaudas pietiekamība vides stratēģijas īstenošanai.

| 90. | Vides integrēšanas rokasgrāmata jāpabeidz un jāapstiprina pēc iespējas ātrāk, un jāizveido atbilstīgi mehānismi, lai nodrošinātu, ka rokasgrāmatā paredzētās procedūras tiek regulāri īstenotas. |
| --- | --- |

90.

Vides integrēšanas rokasgrāmata jāpabeidz un jāapstiprina pēc iespējas ātrāk, un jāizveido atbilstīgi mehānismi, lai nodrošinātu, ka rokasgrāmatā paredzētās procedūras tiek regulāri īstenotas.

| 91. | Mācībām, ņemot vērā jauno rokasgrāmatu, jābūt obligātām visiem galvenajiem darbiniekiem, un šim nolūkam jāpiešķir pietiekams finansējums. |
| --- | --- |

91.

Mācībām, ņemot vērā jauno rokasgrāmatu, jābūt obligātām visiem galvenajiem darbiniekiem, un šim nolūkam jāpiešķir pietiekams finansējums.

| 92. | Komisijai jāizveido visaptveroša sistēma tās ekoloģisko raksturlielumu caurlūkošanai, veicot vispārēju vērtējumu, uzlabojot sistēmas atsevišķu projektu vērtēšanai un labāk izmantojot datus no tās ārējās uzraudzības sistēmas. |
| --- | --- |

92.

Komisijai jāizveido visaptveroša sistēma tās ekoloģisko raksturlielumu caurlūkošanai, veicot vispārēju vērtējumu, uzlabojot sistēmas atsevišķu projektu vērtēšanai un labāk izmantojot datus no tās ārējās uzraudzības sistēmas.

| 93. | Komisijai jāpārskata sava iekšējā finanšu ziņojumu sagatavošanas sistēma, lai nodrošinātu, ka tiek reģistrēti ar vidi saistīti izdevumi tajos projektos, kuru primārais mērķis nav vide. |
| --- | --- |

93.

Komisijai jāpārskata sava iekšējā finanšu ziņojumu sagatavošanas sistēma, lai nodrošinātu, ka tiek reģistrēti ar vidi saistīti izdevumi tajos projektos, kuru primārais mērķis nav vide.

Vides integrēšanas efektivitātes uzlabošana

| 94. | Komisijai jānodrošina, lai neseno valstu vides aprakstu analīzei un ieteikumiem tiktu veikta sistemātiska un caurskatāma pēcpārbaude, sagatavojot jaunos valstu stratēģijas dokumentus. |
| --- | --- |

94.

Komisijai jānodrošina, lai neseno valstu vides aprakstu analīzei un ieteikumiem tiktu veikta sistemātiska un caurskatāma pēcpārbaude, sagatavojot jaunos valstu stratēģijas dokumentus.

| 95. | Komisijai īpaši jāpieliek pūles, lai labāk integrētu vidi tiešajā budžeta atbalstā, sevišķi nodrošinot, ka tiek veikts stratēģiskais vides novērtējums, un meklējot iespējas iekļaut vides rādītājus. |
| --- | --- |

95.

Komisijai īpaši jāpieliek pūles, lai labāk integrētu vidi tiešajā budžeta atbalstā, sevišķi nodrošinot, ka tiek veikts stratēģiskais vides novērtējums, un meklējot iespējas iekļaut vides rādītājus.

| 96. | Jāizveido īpašas procedūras, kas nodrošinātu, ka visiem projektiem tiek veikts vides skrīnings, tās jāpārbauda vides koordinācijas centriem delegācijās un vides speciālistiem EuropeAid. |
| --- | --- |

96.

Jāizveido īpašas procedūras, kas nodrošinātu, ka visiem projektiem tiek veikts vides skrīnings, tās jāpārbauda vides koordinācijas centriem delegācijās un vides speciālistiem EuropeAid.

| 97. | Jāievieš īpašas pārbaudes, lai nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā tiek veiktas ekoloģiskās analīzes un ka to ieteikumus ņem vērā vides pārvaldības plānos un līgumu nosacījumos. |
| --- | --- |

97.

Jāievieš īpašas pārbaudes, lai nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā tiek veiktas ekoloģiskās analīzes un ka to ieteikumus ņem vērā vides pārvaldības plānos un līgumu nosacījumos.

Vides projektu efektivitātes uzlabošana

| 98. | Komisijai jāpiešķir augstāka prioritāte vides projektu priekšlikumu novērtējumam uz vietas. |
| --- | --- |

98.

Komisijai jāpiešķir augstāka prioritāte vides projektu priekšlikumu novērtējumam uz vietas.

| 99. | Komisijai jāsper turpmāki soļi, lai identificētu un novērstu šķēršļus iepirkuma procedūrās. |
| --- | --- |

99.

Komisijai jāsper turpmāki soļi, lai identificētu un novērstu šķēršļus iepirkuma procedūrās.

| 100. | Komisijai jāvelta vairāk uzmanības, lai palīdzētu vietējām kopienām atrast veidus, kā ilgtspējīgi izmantot dabas resursus. |
| --- | --- |

100.

Komisijai jāvelta vairāk uzmanības, lai palīdzētu vietējām kopienām atrast veidus, kā ilgtspējīgi izmantot dabas resursus.

| 01. | Komisijai jāanalizē dažādu atbalsta instrumentu efektivitāte vides sektorā, lai uzlabotu ietekmi un ilgtspējību, tostarp pārvaldes resursus. Kā alternatīvas pašreizējai pieejai, kas balstīta uz samērā īsa termiņa projektiem, jāapsver iespēja vairāk izmantot nozaru politikas atbalsta programmas, trasta fondus un līdzfinansējumu kopā ar Vispasaules Vides fondu, kā arī finansēt tradicionālos projektus ilgākā laika posmā. |
| --- | --- |

01.

Komisijai jāanalizē dažādu atbalsta instrumentu efektivitāte vides sektorā, lai uzlabotu ietekmi un ilgtspējību, tostarp pārvaldes resursus. Kā alternatīvas pašreizējai pieejai, kas balstīta uz samērā īsa termiņa projektiem, jāapsver iespēja vairāk izmantot nozaru politikas atbalsta programmas, trasta fondus un līdzfinansējumu kopā ar Vispasaules Vides fondu, kā arī finansēt tradicionālos projektus ilgākā laika posmā.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2006. gada 15. jūnija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  Pievēršoties šiem svarīgajiem jautājumiem, revīzijā tika ņemtas vērā Augstāko revīzijas iestāžu starptautiskās organizācijas (INTOSAI) vides revīzijas pamatnostādnes.

1

INTOSAI

(2)  Galvenais iemesls, kāpēc uzmanība tika īpaši vērsta uz mežsaimniecību, ir tas, ka Komisijai ir īpaša budžeta pozīcija tropu un citiem mežiem (sk. 10. punktu). Kaut arī 2004. gadā izveidoja īpašu ĀKK–ES ūdens fondu, tas joprojām atrodas agrā īstenošanas stadijā.

2

(3)  Pārējie divi pīlāri ir ekonomiskā labklājība un sociālā attīstība. Visplašāk lietotā ilgtspējīgas attīstības definīcija ir “attīstība, kas nodrošina šodienas vajadzību apmierināšanu, neradot draudus nākamo paaudžu vajadzību apmierināšanai” (1987. gada Bruntlandes ziņojums par vidi un attīstību).

3

(4)  EK Līguma 177. pantā norādīts, ka ilgtspējīga attīstība ir mērķis sadarbībai attīstības atbalsta jomā.

4

(5)  2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā Partnerattiecību nolīguma 32. pants (OV L 317, 15.12.2000).

5

(6)  5. pants Padomes 1992. gada 25. februāra Regulā (EEK) Nr. 443/92 par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām (OV L 52, 27.2.1992., 1. lpp.).

6

(7)  II pielikums Padomes 1996. gada 23. jūlija Regulai (EK) Nr. 1488/96 par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas – Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (OV L 189, 30.7.1996., 1. lpp.).

7

MEDA

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 2494/2000 par pasākumiem, kas veicina tropu mežu un citu mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs (OV L 288, 15.11.2000., 6. lpp.).

8

(9)  Komisijas personāla darba dokuments “Priekšlikums Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgai deklarācijai par ES Attīstības politiku”2005. gada 13. jūlijā paredzēja “vairāk uzmanības ilgtspējīgas attīstības vides dimensijai, “paaugstinot” to no horizontāla jautājuma.. uz tiešu mērķi ES atbalstam, kas atspoguļotos EK atbalsta detalizētās tematiskās prioritātēs”.

9

(10)  Komisija organizēja specifiskāku izvērtējumu Vides un tropu mežu budžeta pozīcijai, kā tas noteikts attiecīgajās 2004. gada regulās.

10

(11)  Pasaules Banka 2002. gadā ieviesa jaunu divdimensiju kodēšanas sistēmu. Katrs aizdevums ir izsekojams pēc tematiskā un nozares koda. Tematiskie kodi pēc skaita ir 11, un tie atbilst Bankas darbības mērķiem, savukārt nozaru kodi pēc skaita ir 12, un tie norāda, kuras tautsaimniecības nozares gūst tiešu labumu no Bankas atbalsta. Vides un dabas resursu pārvaldība ir viena no 11 tēmām.

11

(12)  Kopš deviņdesmito gadu beigām jaunattīstības valstis ir izstrādājušas nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumentus, lai izveidotu sistēmu iekšējai politikai un programmām, kā arī ārējai palīdzībai ar kopējo mērķi mazināt nabadzību.

12

(13)  “Vides prioritāšu statuss un attīstība nabadzības samazināšanas stratēģijās: piecdesmit nabadzības samazināšanas stratēģijas dokumentu novērtējums”. Vides nodaļas dokumenti, Pasaules Banka, 2003. gada novembris.

13

(14)  ESAO Attīstības veicināšanas komiteja. Vadlīnijas par atbalstu un vidi. Nr. 2: “Laba prakse valstu vides izpētei un stratēģijām”. Komisijas lietotais ekvivalentais termins ir valstu vides apraksti.

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 2493/2000 par pasākumiem, lai veicinātu vides aspekta pilnīgu iekļaušanu jaunattīstības valstu attīstības procesā (OV L 288, 15.11.2000., 1. lpp.).

15

(16)  Padomes secinājumi par stratēģiju vides apsvērumu integrēšanai EK sadarbībā tautsaimniecības un attīstības jomā, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību, 3.6. punkts (8971/01).

16

(17)  Padomes secinājumi par stratēģiju vides apsvērumu integrēšanai EK sadarbībā tautsaimniecības un attīstības jomā, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību, 3.14. punkts (8971/01).

17

(18)  Revīzijas laikā ESAO Attīstības veicināšanas komitejai bija darba grupa par stratēģiskā vides novērtējuma izmantošanu saistībā ar sadarbību attīstības jomā.

18

(19)  Trīs paredzētās kategorijas ir: A – augsta ietekme uz vidi, B – nozīmīgi iespējamie vides riski un iespējas, C – zema ietekme uz vidi.

19

(20)  Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīva 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar 1997. gada 3. marta Direktīvu 97/11/EK (OV L 73, 14.3.1997., 5. lpp.).

20

(21)  37. pants Ceturtajā ĀKK un EEK Konvencijā, kas parakstīta Lomē 1989. gada 15. decembrī (OV L 229, 17.8.1991.).

21

(22)  ESAO Attīstības veicināšanas komitejas vadlīnijas par atbalstu un vidi Nr. 1 “Laba prakse attīstības projektu ekoloģiskajai analīzei”, Parīze, 1992.

22

---

I PIELIKUMS

ESAO ATTĪSTĪBAS VEICINĀŠANAS KOMITEJA – PROJEKTU KLASIFIKĀCIJA

| AVK5 Kods (1) | KZS Kods (2) | Apraksts | Skaidrojumi/Papildu piezīmes par tvērumu |
| --- | --- | --- | --- |
| 410 | | Vispārīgā vides aizsardzība | Neattiecas uz konkrētu nozari. |
| | 41 010 | Vides politika un administratīvā pārvalde | Vides politika, likumi, noteikumi un ekonomiskie instrumenti; administratīvās iestādes un prakse, vides un zemes izmantošanas plānošana un lēmumu pieņemšanas procedūras; semināri, sanāksmes; dažādi, sīkāk neprecizēti vides saglabāšanas un aizsardzības pasākumi. |
| | 41 020 | Biosfēras aizsardzība | Gaisa piesārņojuma kontrole, ozona slāņa aizsardzība; jūras piesārņojuma kontrole. |
| 41 030 | Bioloģiskā daudzveidība | Tostarp dabiskās rezerves un darbības apkārtējās teritorijās; citi pasākumi apdraudēto un neaizsargāto sugu dzīvotnēs (piem., mitrzemju saglabāšana). |
| 41 040 | Vietu saglabāšana | Attiecas uz unikālu kultūrainavu, tostarp vietām/objektiem ar vēsturisku, arheoloģisku, estētisku, zinātnisku vai izglītojošu nozīmi. |
| 41 050 | Plūdu novēršana/kontrole | Upju vai jūras pārplūšana; tostarp jūras ūdens kontūru un līmeņa kontrole. |
| | 41 081 | Vides izglītība/mācības | |
| 41 082 | Vides pētniecība | Tostarp datu bāžu, fizisku un dabas resursu inventāra/uzskaites izveide; vides apraksti un ietekmes pētījumi, kas neattiecas uz konkrētu nozari. |

AVK5 Kods (1)

KZS Kods (2)

Apraksts

Skaidrojumi/Papildu piezīmes par tvērumu

410

Vispārīgā vides aizsardzība

Neattiecas uz konkrētu nozari.

41 010

Vides politika un administratīvā pārvalde

Vides politika, likumi, noteikumi un ekonomiskie instrumenti; administratīvās iestādes un prakse, vides un zemes izmantošanas plānošana un lēmumu pieņemšanas procedūras; semināri, sanāksmes; dažādi, sīkāk neprecizēti vides saglabāšanas un aizsardzības pasākumi.

41 020

Biosfēras aizsardzība

Gaisa piesārņojuma kontrole, ozona slāņa aizsardzība; jūras piesārņojuma kontrole.

41 030

Bioloģiskā daudzveidība

Tostarp dabiskās rezerves un darbības apkārtējās teritorijās; citi pasākumi apdraudēto un neaizsargāto sugu dzīvotnēs (piem., mitrzemju saglabāšana).

41 040

Vietu saglabāšana

Attiecas uz unikālu kultūrainavu, tostarp vietām/objektiem ar vēsturisku, arheoloģisku, estētisku, zinātnisku vai izglītojošu nozīmi.

41 050

Plūdu novēršana/kontrole

Upju vai jūras pārplūšana; tostarp jūras ūdens kontūru un līmeņa kontrole.

41 081

Vides izglītība/mācības

41 082

Vides pētniecība

Tostarp datu bāžu, fizisku un dabas resursu inventāra/uzskaites izveide; vides apraksti un ietekmes pētījumi, kas neattiecas uz konkrētu nozari.

---

(1)  ESAO Attīstības veicināšanas komitejas kods.

(2)  Kreditora ziņošanas sistēmas kods.

---

II PIELIKUMS

PĀRBAUDĪTIE VIDES PROJEKTI UN TO EFEKTIVITĀTES NOVĒRTĒJUMS

| | Atbilstība | Fiziskie rezultāti | Sasniegtie rezultāti | Ietekme | Ilgtspējības izredzes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valsts/Reģions | Projekta apraksts | Finansējuma avots | Summa EUR | Projekta sākuma datums | Projekta beigu datums | jā/nē | jā/daļēji/n/p | vairums/daži/nedaudz/n/p | augsta/vidēja/zema/n/p | labas/ierobežotas |
| Botsvāna | 7th EDF Wildlife (Septītais EAF Dzīvā daba) | EAF | 6 400 000 | 20.12.1993. | 30.6.2004. | jā | daļēji | daži | zema | ierobežotas |
| Botsvāna | 8th EDF Wildlife (Astotais EAF Dzīvā daba) | EAF | 14 000 000 | 6.11.2001. | 31.12.2007. | jā | daļēji | nedaudz | zema | ierobežotas |
| Botsvāna | Okavango Research Centre (Okavango pētniecības centrs) | Vides un mežu budž. poz. | 1 500 000 | 29.12.1999. | 28.2.2005. | jā | daļēji | nedaudz | zema | ierobežotas |
| Botsvāna | 7th EDF forestry (Septītais EAF Mežsaimniecība) | EAF | 3 000 000 | 18.12.1992. | 30.6.2004. | jā | daļēji | nedaudz | zema | ierobežotas |
| Botsvāna | 8th EDF forestry (Astotais EAF Mežsaimniecība) | EAF | 2 000 000 | 25.1.2000. | 6.3.2002. | jā | daļēji | nedaudz | zema | ierobežotas |
| Brazīlija | Ecological Corridors (Ekoloģiskie koridori) | Vides un mežu budž. poz. | 7 000 000 | 1.5.2002. | 1.5.2007. | jā | daļēji | n/p | n/p | labas |
| Brazīlija | Natural Resources Policy Subprogram – NRPP (Dabas resursu politikas apakšprogramma) | Vides un mežu budž. poz. | 16 700 000 | 1.7.1995. | 30.6.2006. | jā | jā | vairums | zema | labas |
| Brazīlija | Extractive Reserves – RESEX, Phase II (Ieguves rezerves – RESEX, II fāze) | Vides un mežu budž. poz. | 7 000 000 | 22.11.2000. | 31.7.2007. | jā | daļēji | daži | zema | labas |
| Brazīlija | Sustainable Development of the Cuiabà-Santarem economic corridor in central Amazonian: reconciling economic growth and large scale forest conservation (Cuiabà-Santarem ekonomiskā koridora Amazones baseina centrālajā daļā ilgtspējīga attīstība: ekonomiskās izaugsmes un plaša mēroga mežu saglabāšanas saskaņošana) | Vides un mežu budž. poz. | 1 497 295 | 17.9.2003. | 17.9.2006. | jā | daļēji | daži | zema | labas |
| Brazīlija | Demonstration Projects – PD/A (Paraugprojekti) | Vides un mežu budž. poz. | 4 000 000 | 20.9.1994. | 31.12.2003. | jā | jā | vairums | zema | ierobežotas |
| Brazīlija | Directed research Program, Phase II (Virzītā pētniecības programma, II fāze) | Vides un mežu budž. poz. | 5 000 000 | 29.7.1998. | 28.2.2003. | jā | jā | vairums | zema | ierobežotas |
| Centrālāfrikas reģions | ECOFAC | EAF | 72 450 000 | 1992 | 1.9.2004. | jā | jā | vairums | zema | ierobežotas |
| Centrālāfrikas reģions | Programme régional de gestion de l'information environnementale (PRGIE) (Reģionālā vides informācijas pārvaldības programma) | Vides un mežu budž. poz. | 3 334 697 | 1.3.1998. | 7.4.2003. | jā | daļēji | nedaudz | zema | ierobežotas |
| Ķīna | Environmental Management Cooperation Programme (Vides pārvaldības sadarbības programma) | ĀLA budžeta pozīcija | 13 000 000 | 11.6.1998. | 30.9.2005. | jā | jā | vairums | vidēja | labas |
| Ķīna | Liaoning Integrated Environmental Programme (LIEP) (Liaoning Integrētā vides programma) | ĀLA budžeta pozīcija | 37 000 000 | 11.6.1998. | 30.6.2005. | jā | jā | vairums | vidēja | labas |
| Ķīna | Natural Forest Management Programme (Dabisko mežu apsaimniekošanas programma) | ĀLA budžeta pozīcija | 16 900 000 | 6.11.2001. | 31.10.2006. | jā | daļēji | nedaudz | zema | ierobežotas |
| Ķīna | Energy-Environment Programme (Enerģijas-vides programma) | ĀLA budžeta pozīcija | 20 000 000 | 3.4.2002. | 31.3.2007. | jā | daļēji | n/p | n/p | ierobežotas |
| Fidži | Environment programme (Vides programma) | EAF | 8 500 000 | 31.12.2002. | 31.12.2005. | jā | jā | vairums | vidēja | labas |
| Gabona | Valorisation des aires protégées (PSVAP) (Aizsargājamo vietu pilnveidošana) | EAF | 4 700 000 | 31.12.2001. | 31.12.2006. | jā | jā | vairums | vidēja | ierobežotas |
| Gabona | Chasse villageoise et conservation (Medības ciematos un saglabāšana) | Vides un mežu budž. poz. | 1 400 000 | 25.9.2003. | 25.9.2005. | jā | jā | vairums | vidēja | ierobežotas |
| Gabona | Appui régional à l'École Nationale des Eaux et Forêts (Reģionālais atbalsts valsts ūdensapgādes un mežsaimniecības augstskolai) | Vides un mežu budž. poz. | 4 410 000 | 1.12.2002. | 31.12.2006. | jā | daļēji | n/p | zema | ierobežotas |
| Gabona | Conservation par la valorisation des espèces phares (Vides saglabāšana, pilnveidojot vadošās sugas) | Vides un mežu budž. poz. | 1 696 537 | 27.2.2003. | 26.2.2006. | jā | daļēji | nedaudz | zema | ierobežotas |
| Gvatemala | Protection and Regional Management of Coastal Resources in the Gulf of Honduras (Hondurasas līča krasta resursu aizsardzība un reģionālā pārvaldība) | Vides un mežu budž. poz. | 1 120 415 | 1.2.2003. | 31.1.2006. | jā | daļēji | daži | zema | ierobežotas |
| Gvatemala | Forest livelihood for the poor regional project: certification and market development for sustainable forestry in Central America (Reģionālais projekts par mežu izmantošanu nabadzīgo iedzīvotāju dzīves vajadzībām: sertifikācija un tirgus attīstība ilgtspējīgai mežsaimniecībai Vidusamerikā) | Vides un mežu budž. poz. | 2 221 846 | 15.3.2003. | 15.3.2006. | jā | daļēji | nedaudz | zema | ierobežotas |
| Hondurasa | Proyecto de comanejo sustentable de la Biosfera Tawahka Asangni y parte sur de la Biosfera de Río Plátano (Tawahka Asangni biosfēras un Rio Platano biosfēras dienvidu daļas ilgtspējīga līdzpārvaldība) | Vides un mežu budž. poz. | 1 623 838 | 1.1.2005. | 1.1.2008. | jā | n/p | n/p | n/p | labas |
| Hondurasa | Programa de desarrollo y gestión sostenible de las cuencas de Honduras (Forcuencas) (Programma Hondurasas (Forcuencas) upju ieleju attīstībai un ilgtspējīgai pārvaldībai) | ĀLA budžeta pozīcija | 34 000 000 | 1.7.2004. | 1.7.2010. | jā | daļēji | n/p | n/p | labas |
| Hondurasa | Protección del bosque húmedo tropical Biosfera Tawahka Asangni (Tawahka Asangni tropu lietusmežu biosfēras aizsardzība) | Vides un mežu budž. poz. | 861 445 | 27.4.1999. | 31.12.2003. | jā | jā | vairums | augsta | labas |
| Indonēzija | Improving governance of forest resources and reducing illegal logging and associated trade with full civil society participation in S.E. Asia (EIA/Telapak) (Mežu resursu pārvaldības uzlabošana un nelikumīgas izciršanas un ar to saistītas tirdzniecības samazināšana ar pilnīgu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību Dienvidaustrumāzijā) | Vides un mežu budž. poz. | 2 000 000 | 1.4.2005. | 31.3.2008. | jā | n/p | n/p | n/p | labas |
| Indonēzija | Promotion of ecologically sustainable, socially equitable and economically viable forest management in Indonesia through implementation of credible certification systems (LEI) (Ekoloģiski ilgtspējīgas, sociāli taisnīgas un ekonomiski dzīvotspējīgas mežu pārvaldības veicināšana Indonēzijā, ieviešot ticamas sertifikācijas sistēmas) | Vides un mežu budž. poz. | 924 648 | 1.3.2004. | 28.2.2006. | jā | jā | vairums | vidēja | labas |
| Indonēzija | Leuser Development Programme (LDP) (Leuser attīstības programma) | ĀLA budžeta pozīcija | 27 670 327 | 1.5.1995. | 1.11.2004. | jā | jā | vairums | vidēja | labas |
| Indonēzija | South Sumatra forest fire management project (SSFFMP) (Dienvidsumatras mežu ugunsgrēka pārvaldības projekts) | ĀLA budžeta pozīcija | 8 500 000 | 20.12.2001. | 20.12.2006. | jā | jā | vairums | vidēja | labas |
| Indonēzija | EC-Indonesia FLEGT support project (FLEGT) (EK-Indonēzijas FLEGT atbalsta projekts) | ĀLA budžeta pozīcija | 15 000 000 | 30.3.2005. | 30.3.2013. | jā | n/p | n/p | n/p | labas |
| Indonēzija | Berau forest management project (BFMP) (Berau mežu pārvaldības projekts) | Vides un mežu budž. poz. | 7 926 767 | 1.4.1996. | 1.3.2002. | jā | jā | vairums | zema | ierobežotas |
| Indonēzija | Berau forest bridging project (BFBP) (Berau mežu pārejas projekts) | Vides un mežu budž. poz. | 697 986 | 1.9.2002. | 30.6.2004. | jā | jā | vairums | zema | ierobežotas |
| Indonēzija | Participatory land use planning for sustainable forest resource management in the Tanimbar Islands, Eastern Indonesia (Tanimbar) (Kopīga zemes izmantošanas plānošana ilgtspējīgai mežu resursu pārvaldībai Tanimbara salās Austrumindonēzijā) | Vides un mežu budž. poz. | 991 905 | 1.11.2002. | 31.10.2005. | jā | jā | vairums | vidēja | ierobežotas |
| Indonēzija | Participative management of natural resources in Berau and Bulungan (PMNRBB) (Dabas resursu kopīga pārvaldība Berau un Bulungan) | ĀLA budžeta pozīcija | 17 000 000 | 27.3.2003. | 21.12.2010. | jā | daļēji | n/p | n/p | ierobežotas |
| Indonēzija | Illegal logging response centre (ILRC) (Nelikumīgas mežu izciršanas novēršanas centrs) | ĀLA budžeta pozīcija | 2 000 000 | 1.4.2001. | 1.2.2006. | jā | jā | daži | zema | ierobežotas |
| Mali | Lutte contre l'ensablement (Cīņa pret pārklāšanos ar smiltīm) | EAF | 7 359 099 | 21.1.1994. | 30.9.2001. | jā | jā | vairums | augsta | labas |
| Mali | Lutte contre la désertification (Cīņa pret pārtuksnešošanos) | EAF | 14 000 000 | 22.5.2001. | 31.12.2006. | jā | jā | daži | vidēja | ierobežotas |
| Mali | Gestion intentionnelle des ressources (AGIR) (Resursu apzināta pārvaldība) | EAF | 2 000 000 | 1.7.2000. | 31.12.2005. | jā | jā | vairums | zema | ierobežotas |
| Maurīcija | Wastewater Sectoral Policy support Programme (Notekūdeņu sektorpolitikas atbalsta programma) | EAF | 29 800 000 | 26.1.2004. | 31.12.2009. | jā | jā | daži | vidēja | labas |
| Maurīcija | St Martins Wastewater plant (St Martins notekūdeņu uzņēmums) | EAF | 16 700 000 | 15.4.1999. | 1.1.2005. | jā | jā | vairums | vidēja | labas |
| Maurīcija | Rodrigues Anti-Érosion (Rodrigues preterozija) | EAF | 4 000 000 | 15.3.1999. | 30.6.2004. | jā | jā | vairums | vidēja | labas |
| Maurīcija | Regional Environmental Education Programme (Reģionālā vides izglītības programma) | EAF | 2 000 000 | 2.5.2000. | 31.12.2005. | jā | daļēji | n/p | n/p | ierobežotas |
| Maurīcija | Support to Regional Environmental Programmes (Atbalsts reģionālajām vides programmām) | EAF | 11 000 000 | 8.7.1993. | 31.12.2003. | jā | daļēji | nedaudz | zema | ierobežotas |
| Maroka | Protection de la biodiversité des ressources en eau du bassin versant de la Moulouya (Moulouya ūdens sateces baseina ūdens resursu bioloģiskās daudzveidības aizsardzība) | LIFE-Trešas valstis | 169 423 | 11.11.2002. | 31.12.2005. | jā | jā | vairums | vidēja | labas |
| Maroka | Projet de démonstration sur les stratégies de lutte contre la désertification dans les zones arides avec implication directe des communautés agropastorales locales en Afrique du Nord (Maroc et Tunisie) (Paraugprojekts saistībā ar stratēģijām cīņai pret pārtuksnešošanos sausajos apgabalos ar vietējo lauksaimniecības-ganību kopienu tiešu līdzdalību Ziemeļāfrikā (Maroka un Tunisija)) | MEDA-SMAP | 3 446 678 | 2.9.2002. | 1.4.2007. | jā | jā | vairums | augsta | labas |
| Maroka | Amélioration de la qualité de l'air urbain – Tetouan (Pilsētas gaisa kvalitātes uzlabošana – Tetuāna) | MEDA-SMAP | 2 020 745 | 21.12.2001. | 30.9.2005. | jā | jā | vairums | vidēja | labas |
| Maroka | Protection et gestion participative des écosystèmes forestiers du Rif (Gefrif) (Rif meža ekosistēmas aizsardzība un līdzdalības pārvaldība) | Vides un mežu budž. poz. | 1 950 000 | 1.6.1998. | 30.9.2001. | jā | jā | vairums | zema | ierobežotas |
| Maroka | Création d'une maison de l'environnement pour les villes de Meckhnes et Fez (Vides informācijas centra izveide Miknēsai un Fēsai) | LIFE-Trešas valstis | 320 000 | 24.11.1999. | 30.6.2003. | NĒ | daļēji | nedaudz | zema | ierobežotas |
| Nikaragva | Café: un ejemplo de producción y consumo responsable (Kafija: atbildīgas ražošanas un patēriņa piemērs) | Vides un mežu budž. poz. | 1 221 620 | 1.5.2003. | 20.4.2006. | jā | daļēji | daži | vidēja | labas |
| Klusā okeāna reģions | Sustainable Management of sites globally important for biodiversity in the Pacific (Bioloģiskās daudzveidības ziņā globāli svarīgu vietu ilgtspējīga pārvaldība Klusajā okeānā) | Vides un mežu budž. poz. | 1 293 032 | 6.9.2003. | 6.9.2007. | jā | jā | n/p | n/p | ierobežotas |
| Klusā okeāna reģions | Reducing vulnerability of Pacific ACP States (Klusā okeāna ĀKK valstu neaizsargātības samazināšana) | EAF | 7 000 000 | 1.4.2002. | 31.3.2006. | jā | jā | vairums | zema | ierobežotas |
| Klusā okeāna reģions | Pacific Environmental Information Network (PEIN) (Klusā okeāna vides informācijas tīkls) | EAF | 1 120 000 | 1.6.2000. | 31.12.2003. | jā | jā | vairums | zema | ierobežotas |
| Klusā okeāna reģions | Coral Gardens Initiative (CGI) (Koraļļu dārzu iniciatīva) | Vides un mežu budž. poz. | 543 040 | 29.7.2003. | 29.7.2005. | jā | jā | vairums | zema | ierobežotas |
| Tanzānija | Buiding community Roles and Incentives in Ecosystem (Kopienas uzdevumu un stimulu izveide ekosistēmā) | Vides un mežu budž. poz. | 2 070 025 | 28.12.2004. | 31.3.2010. | jā | n/p | n/p | n/p | labas |
| Tanzānija | Mahale Ecosystem Management project (Mahale Ekosistēmas pārvaldības projekts) | Vides un mežu budž. poz. | 1 758 723 | 28.5.2003. | 28.5.2008. | jā | jā | vairums | vidēja | labas |
| Tanzānija | Project of Serengeti National Park (Serengeti Nacionālā parka projekts) | EAF | 8 605 620 | 2.2.1994. | 30.6.2002. | jā | jā | vairums | vidēja | labas |
| Tanzānija | Biological conservation and sustainable management of the Mount Meru natural System, Tanzania (Mount Meru dabas sistēmas bioloģiskā saglabāšana un ilgtspējīga pārvaldība Tanzānijā) | Vides un mežu budž. poz. | 815 360 | 31.12.1999. | 30.11.2003. | jā | jā | vairums | augsta | labas |
| Tanzānija | Mwanza Sewerage System Rehabilitation (Mvanzas kanalizācijas sistēmas rehabilitācija) | EAF | 5 500 000 | 5.12.2000. | 31.12.2004. | jā | jā | nedaudz | zema | labas |
| Tanzānija | Special programme to Refugees affected area. 7th EDF (Īpaša programma bēgļu apdzīvotai teritorijai. Septītais EAF) | EAF | 19 295 768 | 5.9.1997. | 31.8.2003. | jā | jā | daži | zema | ierobežotas |
| Tanzānija | Support to Tanzania Game Reserves (Atbalsts Tanzānijas medību rezervātiem) | EAF | 1 980 000 | 20.2.2004. | 30.6.2009. | jā | n/p | n/p | n/p | ierobežotas |
| Tanzānija | Selous Black rhinoceros Protection Project (Selous Melno degunradžu aizsardzības projekts) | Vides un mežu budž. poz. | 565 188 | 1.6.2000. | 31.5.2003. | jā | daļēji | daži | zema | ierobežotas |
| Tanzānija | Water Supply Programme Regional Centres (Ūdensapgādes programma, reģionālie centri) | EAF | 33 660 000 | 6.6.2003. | 1.12.2007. | jā | n/p | n/p | n/p | labas |
| Tuvalu | Development Support Programme (DSP) (Attīstības atbalsta programma) | EAF | 5 865 135 | 9.2.2000. | 31.12.2004. | jā | jā | daži | zema | ierobežotas |
| | | | 560 087 162 | | | | | | | |

Atbilstība

Fiziskie rezultāti

Sasniegtie rezultāti

Ietekme

Ilgtspējības izredzes

Valsts/Reģions

Projekta apraksts

Finansējuma avots

Summa EUR

Projekta sākuma datums

Projekta beigu datums

jā/nē

jā/daļēji/n/p

vairums/daži/nedaudz/n/p

augsta/vidēja/zema/n/p

labas/ierobežotas

Botsvāna

7th EDF Wildlife (Septītais EAF Dzīvā daba)

EAF

6 400 000

20.12.1993.

30.6.2004.

jā

daļēji

daži

zema

ierobežotas

Botsvāna

8th EDF Wildlife (Astotais EAF Dzīvā daba)

EAF

14 000 000

6.11.2001.

31.12.2007.

jā

daļēji

nedaudz

zema

ierobežotas

Botsvāna

Okavango Research Centre (Okavango pētniecības centrs)

Vides un mežu budž. poz.

1 500 000

29.12.1999.

28.2.2005.

jā

daļēji

nedaudz

zema

ierobežotas

Botsvāna

7th EDF forestry (Septītais EAF Mežsaimniecība)

EAF

3 000 000

18.12.1992.

30.6.2004.

jā

daļēji

nedaudz

zema

ierobežotas

Botsvāna

8th EDF forestry (Astotais EAF Mežsaimniecība)

EAF

2 000 000

25.1.2000.

6.3.2002.

jā

daļēji

nedaudz

zema

ierobežotas

Brazīlija

Ecological Corridors (Ekoloģiskie koridori)

Vides un mežu budž. poz.

7 000 000

1.5.2002.

1.5.2007.

jā

daļēji

n/p

n/p

labas

Brazīlija

Natural Resources Policy Subprogram – NRPP (Dabas resursu politikas apakšprogramma)

Vides un mežu budž. poz.

16 700 000

1.7.1995.

30.6.2006.

jā

jā

vairums

zema

labas

Brazīlija

Extractive Reserves – RESEX, Phase II (Ieguves rezerves – RESEX, II fāze)

Vides un mežu budž. poz.

7 000 000

22.11.2000.

31.7.2007.

jā

daļēji

daži

zema

labas

Brazīlija

Sustainable Development of the Cuiabà-Santarem economic corridor in central Amazonian: reconciling economic growth and large scale forest conservation (Cuiabà-Santarem ekonomiskā koridora Amazones baseina centrālajā daļā ilgtspējīga attīstība: ekonomiskās izaugsmes un plaša mēroga mežu saglabāšanas saskaņošana)

Vides un mežu budž. poz.

1 497 295

17.9.2003.

17.9.2006.

jā

daļēji

daži

zema

labas

Brazīlija

Demonstration Projects – PD/A (Paraugprojekti)

Vides un mežu budž. poz.

4 000 000

20.9.1994.

31.12.2003.

jā

jā

vairums

zema

ierobežotas

Brazīlija

Directed research Program, Phase II (Virzītā pētniecības programma, II fāze)

Vides un mežu budž. poz.

5 000 000

29.7.1998.

28.2.2003.

jā

jā

vairums

zema

ierobežotas

Centrālāfrikas reģions

ECOFAC

EAF

72 450 000

1992

1.9.2004.

jā

jā

vairums

zema

ierobežotas

Centrālāfrikas reģions

Programme régional de gestion de l'information environnementale (PRGIE) (Reģionālā vides informācijas pārvaldības programma)

Vides un mežu budž. poz.

3 334 697

1.3.1998.

7.4.2003.

jā

daļēji

nedaudz

zema

ierobežotas

Ķīna

Environmental Management Cooperation Programme (Vides pārvaldības sadarbības programma)

ĀLA budžeta pozīcija

13 000 000

11.6.1998.

30.9.2005.

jā

jā

vairums

vidēja

labas

Ķīna

Liaoning Integrated Environmental Programme (LIEP) (Liaoning Integrētā vides programma)

ĀLA budžeta pozīcija

37 000 000

11.6.1998.

30.6.2005.

jā

jā

vairums

vidēja

labas

Ķīna

Natural Forest Management Programme (Dabisko mežu apsaimniekošanas programma)

ĀLA budžeta pozīcija

16 900 000

6.11.2001.

31.10.2006.

jā

daļēji

nedaudz

zema

ierobežotas

Ķīna

Energy-Environment Programme (Enerģijas-vides programma)

ĀLA budžeta pozīcija

20 000 000

3.4.2002.

31.3.2007.

jā

daļēji

n/p

n/p

ierobežotas

Fidži

Environment programme (Vides programma)

EAF

8 500 000

31.12.2002.

31.12.2005.

jā

jā

vairums

vidēja

labas

Gabona

Valorisation des aires protégées (PSVAP) (Aizsargājamo vietu pilnveidošana)

EAF

4 700 000

31.12.2001.

31.12.2006.

jā

jā

vairums

vidēja

ierobežotas

Gabona

Chasse villageoise et conservation (Medības ciematos un saglabāšana)

Vides un mežu budž. poz.

1 400 000

25.9.2003.

25.9.2005.

jā

jā

vairums

vidēja

ierobežotas

Gabona

Appui régional à l'École Nationale des Eaux et Forêts (Reģionālais atbalsts valsts ūdensapgādes un mežsaimniecības augstskolai)

Vides un mežu budž. poz.

4 410 000

1.12.2002.

31.12.2006.

jā

daļēji

n/p

zema

ierobežotas

Gabona

Conservation par la valorisation des espèces phares (Vides saglabāšana, pilnveidojot vadošās sugas)

Vides un mežu budž. poz.

1 696 537

27.2.2003.

26.2.2006.

jā

daļēji

nedaudz

zema

ierobežotas

Gvatemala

Protection and Regional Management of Coastal Resources in the Gulf of Honduras (Hondurasas līča krasta resursu aizsardzība un reģionālā pārvaldība)

Vides un mežu budž. poz.

1 120 415

1.2.2003.

31.1.2006.

jā

daļēji

daži

zema

ierobežotas

Gvatemala

Forest livelihood for the poor regional project: certification and market development for sustainable forestry in Central America (Reģionālais projekts par mežu izmantošanu nabadzīgo iedzīvotāju dzīves vajadzībām: sertifikācija un tirgus attīstība ilgtspējīgai mežsaimniecībai Vidusamerikā)

Vides un mežu budž. poz.

2 221 846

15.3.2003.

15.3.2006.

jā

daļēji

nedaudz

zema

ierobežotas

Hondurasa

Proyecto de comanejo sustentable de la Biosfera Tawahka Asangni y parte sur de la Biosfera de Río Plátano (Tawahka Asangni biosfēras un Rio Platano biosfēras dienvidu daļas ilgtspējīga līdzpārvaldība)

Vides un mežu budž. poz.

1 623 838

1.1.2005.

1.1.2008.

jā

n/p

n/p

n/p

labas

Hondurasa

Programa de desarrollo y gestión sostenible de las cuencas de Honduras (Forcuencas) (Programma Hondurasas (Forcuencas) upju ieleju attīstībai un ilgtspējīgai pārvaldībai)

ĀLA budžeta pozīcija

34 000 000

1.7.2004.

1.7.2010.

jā

daļēji

n/p

n/p

labas

Hondurasa

Protección del bosque húmedo tropical Biosfera Tawahka Asangni (Tawahka Asangni tropu lietusmežu biosfēras aizsardzība)

Vides un mežu budž. poz.

861 445

27.4.1999.

31.12.2003.

jā

jā

vairums

augsta

labas

Indonēzija

Improving governance of forest resources and reducing illegal logging and associated trade with full civil society participation in S.E. Asia (EIA/Telapak) (Mežu resursu pārvaldības uzlabošana un nelikumīgas izciršanas un ar to saistītas tirdzniecības samazināšana ar pilnīgu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību Dienvidaustrumāzijā)

Vides un mežu budž. poz.

2 000 000

1.4.2005.

31.3.2008.

jā

n/p

n/p

n/p

labas

Indonēzija

Promotion of ecologically sustainable, socially equitable and economically viable forest management in Indonesia through implementation of credible certification systems (LEI) (Ekoloģiski ilgtspējīgas, sociāli taisnīgas un ekonomiski dzīvotspējīgas mežu pārvaldības veicināšana Indonēzijā, ieviešot ticamas sertifikācijas sistēmas)

Vides un mežu budž. poz.

924 648

1.3.2004.

28.2.2006.

jā

jā

vairums

vidēja

labas

Indonēzija

Leuser Development Programme (LDP) (Leuser attīstības programma)

ĀLA budžeta pozīcija

27 670 327

1.5.1995.

1.11.2004.

jā

jā

vairums

vidēja

labas

Indonēzija

South Sumatra forest fire management project (SSFFMP) (Dienvidsumatras mežu ugunsgrēka pārvaldības projekts)

ĀLA budžeta pozīcija

8 500 000

20.12.2001.

20.12.2006.

jā

jā

vairums

vidēja

labas

Indonēzija

EC-Indonesia FLEGT support project (FLEGT) (EK-Indonēzijas FLEGT atbalsta projekts)

ĀLA budžeta pozīcija

15 000 000

30.3.2005.

30.3.2013.

jā

n/p

n/p

n/p

labas

Indonēzija

Berau forest management project (BFMP) (Berau mežu pārvaldības projekts)

Vides un mežu budž. poz.

7 926 767

1.4.1996.

1.3.2002.

jā

jā

vairums

zema

ierobežotas

Indonēzija

Berau forest bridging project (BFBP) (Berau mežu pārejas projekts)

Vides un mežu budž. poz.

697 986

1.9.2002.

30.6.2004.

jā

jā

vairums

zema

ierobežotas

Indonēzija

Participatory land use planning for sustainable forest resource management in the Tanimbar Islands, Eastern Indonesia (Tanimbar) (Kopīga zemes izmantošanas plānošana ilgtspējīgai mežu resursu pārvaldībai Tanimbara salās Austrumindonēzijā)

Vides un mežu budž. poz.

991 905

1.11.2002.

31.10.2005.

jā

jā

vairums

vidēja

ierobežotas

Indonēzija

Participative management of natural resources in Berau and Bulungan (PMNRBB) (Dabas resursu kopīga pārvaldība Berau un Bulungan)

ĀLA budžeta pozīcija

17 000 000

27.3.2003.

21.12.2010.

jā

daļēji

n/p

n/p

ierobežotas

Indonēzija

Illegal logging response centre (ILRC) (Nelikumīgas mežu izciršanas novēršanas centrs)

ĀLA budžeta pozīcija

2 000 000

1.4.2001.

1.2.2006.

jā

jā

daži

zema

ierobežotas

Mali

Lutte contre l'ensablement (Cīņa pret pārklāšanos ar smiltīm)

EAF

7 359 099

21.1.1994.

30.9.2001.

jā

jā

vairums

augsta

labas

Mali

Lutte contre la désertification (Cīņa pret pārtuksnešošanos)

EAF

14 000 000

22.5.2001.

31.12.2006.

jā

jā

daži

vidēja

ierobežotas

Mali

Gestion intentionnelle des ressources (AGIR) (Resursu apzināta pārvaldība)

EAF

2 000 000

1.7.2000.

31.12.2005.

jā

jā

vairums

zema

ierobežotas

Maurīcija

Wastewater Sectoral Policy support Programme (Notekūdeņu sektorpolitikas atbalsta programma)

EAF

29 800 000

26.1.2004.

31.12.2009.

jā

jā

daži

vidēja

labas

Maurīcija

St Martins Wastewater plant (St Martins notekūdeņu uzņēmums)

EAF

16 700 000

15.4.1999.

1.1.2005.

jā

jā

vairums

vidēja

labas

Maurīcija

Rodrigues Anti-Érosion (Rodrigues preterozija)

EAF

4 000 000

15.3.1999.

30.6.2004.

jā

jā

vairums

vidēja

labas

Maurīcija

Regional Environmental Education Programme (Reģionālā vides izglītības programma)

EAF

2 000 000

2.5.2000.

31.12.2005.

jā

daļēji

n/p

n/p

ierobežotas

Maurīcija

Support to Regional Environmental Programmes (Atbalsts reģionālajām vides programmām)

EAF

11 000 000

8.7.1993.

31.12.2003.

jā

daļēji

nedaudz

zema

ierobežotas

Maroka

Protection de la biodiversité des ressources en eau du bassin versant de la Moulouya (Moulouya ūdens sateces baseina ūdens resursu bioloģiskās daudzveidības aizsardzība)

LIFE-Trešas valstis

169 423

11.11.2002.

31.12.2005.

jā

jā

vairums

vidēja

labas

Maroka

Projet de démonstration sur les stratégies de lutte contre la désertification dans les zones arides avec implication directe des communautés agropastorales locales en Afrique du Nord (Maroc et Tunisie) (Paraugprojekts saistībā ar stratēģijām cīņai pret pārtuksnešošanos sausajos apgabalos ar vietējo lauksaimniecības-ganību kopienu tiešu līdzdalību Ziemeļāfrikā (Maroka un Tunisija))

MEDA-SMAP

3 446 678

2.9.2002.

1.4.2007.

jā

jā

vairums

augsta

labas

Maroka

Amélioration de la qualité de l'air urbain – Tetouan (Pilsētas gaisa kvalitātes uzlabošana – Tetuāna)

MEDA-SMAP

2 020 745

21.12.2001.

30.9.2005.

jā

jā

vairums

vidēja

labas

Maroka

Protection et gestion participative des écosystèmes forestiers du Rif (Gefrif) (Rif meža ekosistēmas aizsardzība un līdzdalības pārvaldība)

Vides un mežu budž. poz.

1 950 000

1.6.1998.

30.9.2001.

jā

jā

vairums

zema

ierobežotas

Maroka

Création d'une maison de l'environnement pour les villes de Meckhnes et Fez (Vides informācijas centra izveide Miknēsai un Fēsai)

LIFE-Trešas valstis

320 000

24.11.1999.

30.6.2003.

NĒ

daļēji

nedaudz

zema

ierobežotas

Nikaragva

Café: un ejemplo de producción y consumo responsable (Kafija: atbildīgas ražošanas un patēriņa piemērs)

Vides un mežu budž. poz.

1 221 620

1.5.2003.

20.4.2006.

jā

daļēji

daži

vidēja

labas

Klusā okeāna reģions

Sustainable Management of sites globally important for biodiversity in the Pacific (Bioloģiskās daudzveidības ziņā globāli svarīgu vietu ilgtspējīga pārvaldība Klusajā okeānā)

Vides un mežu budž. poz.

1 293 032

6.9.2003.

6.9.2007.

jā

jā

n/p

n/p

ierobežotas

Klusā okeāna reģions

Reducing vulnerability of Pacific ACP States (Klusā okeāna ĀKK valstu neaizsargātības samazināšana)

EAF

7 000 000

1.4.2002.

31.3.2006.

jā

jā

vairums

zema

ierobežotas

Klusā okeāna reģions

Pacific Environmental Information Network (PEIN) (Klusā okeāna vides informācijas tīkls)

EAF

1 120 000

1.6.2000.

31.12.2003.

jā

jā

vairums

zema

ierobežotas

Klusā okeāna reģions

Coral Gardens Initiative (CGI) (Koraļļu dārzu iniciatīva)

Vides un mežu budž. poz.

543 040

29.7.2003.

29.7.2005.

jā

jā

vairums

zema

ierobežotas

Tanzānija

Buiding community Roles and Incentives in Ecosystem (Kopienas uzdevumu un stimulu izveide ekosistēmā)

Vides un mežu budž. poz.

2 070 025

28.12.2004.

31.3.2010.

jā

n/p

n/p

n/p

labas

Tanzānija

Mahale Ecosystem Management project (Mahale Ekosistēmas pārvaldības projekts)

Vides un mežu budž. poz.

1 758 723

28.5.2003.

28.5.2008.

jā

jā

vairums

vidēja

labas

Tanzānija

Project of Serengeti National Park (Serengeti Nacionālā parka projekts)

EAF

8 605 620

2.2.1994.

30.6.2002.

jā

jā

vairums

vidēja

labas

Tanzānija

Biological conservation and sustainable management of the Mount Meru natural System, Tanzania (Mount Meru dabas sistēmas bioloģiskā saglabāšana un ilgtspējīga pārvaldība Tanzānijā)

Vides un mežu budž. poz.

815 360

31.12.1999.

30.11.2003.

jā

jā

vairums

augsta

labas

Tanzānija

Mwanza Sewerage System Rehabilitation (Mvanzas kanalizācijas sistēmas rehabilitācija)

EAF

5 500 000

5.12.2000.

31.12.2004.

jā

jā

nedaudz

zema

labas

Tanzānija

Special programme to Refugees affected area. 7th EDF (Īpaša programma bēgļu apdzīvotai teritorijai. Septītais EAF)

EAF

19 295 768

5.9.1997.

31.8.2003.

jā

jā

daži

zema

ierobežotas

Tanzānija

Support to Tanzania Game Reserves (Atbalsts Tanzānijas medību rezervātiem)

EAF

1 980 000

20.2.2004.

30.6.2009.

jā

n/p

n/p

n/p

ierobežotas

Tanzānija

Selous Black rhinoceros Protection Project (Selous Melno degunradžu aizsardzības projekts)

Vides un mežu budž. poz.

565 188

1.6.2000.

31.5.2003.

jā

daļēji

daži

zema

ierobežotas

Tanzānija

Water Supply Programme Regional Centres (Ūdensapgādes programma, reģionālie centri)

EAF

33 660 000

6.6.2003.

1.12.2007.

jā

n/p

n/p

n/p

labas

Tuvalu

Development Support Programme (DSP) (Attīstības atbalsta programma)

EAF

5 865 135

9.2.2000.

31.12.2004.

jā

jā

daži

zema

ierobežotas

560 087 162

---

III PIELIKUMS

PĀRSKATS PAR PROJEKTU EFEKTIVITĀTI

Šā pielikuma nolūks ir sniegt lasītājam pamatinformāciju par atsevišķiem vides projektiem Palātas apmeklētajās valstīs un reģionos. Pielikuma nolūks nav izdarīt secinājumu par vides projektu vispārējo efektivitāti kādā konkrētā valstī.

| 1. | Botsvānā vide nebija galvenā nozare devītajā EAF, bet nozīmīgi līdzekļi tika piešķirti šai jomai iepriekšējos EAF. Kaut arī astotajā EAF Komisija pastiprināti centās akcentēt iestāžu darbības uzlabošanu vides nozarē, rezultāti līdz šim ir bijuši ļoti ierobežoti. Astoto mežsaimniecības projektu (2 miljoni EUR) slēdza pēc vidusposma pārskata galvenokārt tāpēc, ka saņēmējiestādēm trūka apņēmības uzlabot pārvaldību un ieviest jaunu mežsaimniecības politiku. Revīzijas laikā maz bija sasniegts galvenajā iestāžu darbības uzlabošanas projektā (14 miljoni EUR, astotais EAF) Dzīvās dabas un nacionālo parku departamentā, arī galvenokārt saņēmēja apņēmības trūkuma dēļ. Kaut arī projekts pievēršas nabadzības saiknei ar vidi, veicinot dabas resursu pārvaldību kopienā, tas skaidri nepievēršas tūrisma iespējām. |
| --- | --- |

1.

Botsvānā vide nebija galvenā nozare devītajā EAF, bet nozīmīgi līdzekļi tika piešķirti šai jomai iepriekšējos EAF. Kaut arī astotajā EAF Komisija pastiprināti centās akcentēt iestāžu darbības uzlabošanu vides nozarē, rezultāti līdz šim ir bijuši ļoti ierobežoti. Astoto mežsaimniecības projektu (2 miljoni EUR) slēdza pēc vidusposma pārskata galvenokārt tāpēc, ka saņēmējiestādēm trūka apņēmības uzlabot pārvaldību un ieviest jaunu mežsaimniecības politiku. Revīzijas laikā maz bija sasniegts galvenajā iestāžu darbības uzlabošanas projektā (14 miljoni EUR, astotais EAF) Dzīvās dabas un nacionālo parku departamentā, arī galvenokārt saņēmēja apņēmības trūkuma dēļ. Kaut arī projekts pievēršas nabadzības saiknei ar vidi, veicinot dabas resursu pārvaldību kopienā, tas skaidri nepievēršas tūrisma iespējām.

| 2. | Brazīlijā vide ir prioritāra sadarbības joma 2001.-2006. gada valsts stratēģijas dokumentā, jo īpaši, atbalstot Brazīlijas centienus saglabāt un ilgtspējīgi attīstīt Amazones mežus. Eiropas Savienība ir otrs lielākais donors Lietusmežu pilotprogrammai (PPG7) (1). PPG7 ir palīdzējusi Brazīlijas valdībai formulēt jaunu vides politiku un stiprināt ar to saistītās iestādes un pilsonisko sabiedrību. Tā ir arī veicinājusi aizsargājamu teritoriju izveidošanu, 22 miljonu hektāru vietējo zemju izveidi, iezīmēšanu un legalizēšanu, un ieguves rezervju ieviešanu. Ir eksperimentētas jaunas pieejas ugunsgrēku novēršanai, lauksaimniecības-mežsaimniecības, ekoloģiskajai-vides zonēšanai un integrētiem vides pārvaldības plāniem, un ir īstenoti aptuveni 160 paraugprojekti dabas resursu attīstībā. Taču, lai gan ir sasniegts šis vērtīgais devums, Amazones mežu izciršana nav ierobežota. |
| --- | --- |

2.

Brazīlijā vide ir prioritāra sadarbības joma 2001.-2006. gada valsts stratēģijas dokumentā, jo īpaši, atbalstot Brazīlijas centienus saglabāt un ilgtspējīgi attīstīt Amazones mežus. Eiropas Savienība ir otrs lielākais donors Lietusmežu pilotprogrammai (PPG7) (1). PPG7 ir palīdzējusi Brazīlijas valdībai formulēt jaunu vides politiku un stiprināt ar to saistītās iestādes un pilsonisko sabiedrību. Tā ir arī veicinājusi aizsargājamu teritoriju izveidošanu, 22 miljonu hektāru vietējo zemju izveidi, iezīmēšanu un legalizēšanu, un ieguves rezervju ieviešanu. Ir eksperimentētas jaunas pieejas ugunsgrēku novēršanai, lauksaimniecības-mežsaimniecības, ekoloģiskajai-vides zonēšanai un integrētiem vides pārvaldības plāniem, un ir īstenoti aptuveni 160 paraugprojekti dabas resursu attīstībā. Taču, lai gan ir sasniegts šis vērtīgais devums, Amazones mežu izciršana nav ierobežota.

| 3. | Iespēja, ka pašreizējai Dabas resursu politikas programmai (DRPP) un Ieguves rezervju (Resex) projektam visi mērķi tiks sasniegti paredzētajā termiņā, ir vāja lēnās īstenošanas dēļ. Izveidoto vides pārvaldības instrumentu efektivitāte būs atkarīga no politiskās gribas tos īstenot. Strukturālās nepilnības valstu vides aģentūrās rada šaubas par DRPP darbību ilgtspējību dažās valstīs, ja nav papildu finansējuma. Resex projekts ir daļēji zaudējis savu statusu kā “produktīvas vides saglabāšanas” paraugs kavējumu un stāvokļa pavērsienu dēļ. Ieguves rezervju ilgtspējība nav nodrošināta sakarā ar to atkarību no kaučuka un Brazīlijas riekstiem un Resex nespēju pārliecināt Brazīlijas iestādes ieviest finanšu pārskaitījumu sistēmas, lai atalgotu ieguvējus par sniegtajiem vides pakalpojumiem. Slēgtajiem paraugprojektiem un Virzītajai pētniecības programmai bija vajadzīgi turpmāki posmi – kurus finansēja citi donori –, lai apkopotu rezultātus un nodrošinātu ilgtspējību. Vairums paraugprojektu nebija ilgtspējīgi, jo īstenošanas termiņi bija īsi (trīs gadi) un nebija pietiekami attīstīti šo projektu tirdzniecības elementi. Virzītās pētniecības programmas rezultāti – lai arī tie bija būtiski – kopumā netika īstenoti, tādējādi programmas devums PPG7 bija ierobežots. |
| --- | --- |

3.

Iespēja, ka pašreizējai Dabas resursu politikas programmai (DRPP) un Ieguves rezervju (Resex) projektam visi mērķi tiks sasniegti paredzētajā termiņā, ir vāja lēnās īstenošanas dēļ. Izveidoto vides pārvaldības instrumentu efektivitāte būs atkarīga no politiskās gribas tos īstenot. Strukturālās nepilnības valstu vides aģentūrās rada šaubas par DRPP darbību ilgtspējību dažās valstīs, ja nav papildu finansējuma. Resex projekts ir daļēji zaudējis savu statusu kā “produktīvas vides saglabāšanas” paraugs kavējumu un stāvokļa pavērsienu dēļ. Ieguves rezervju ilgtspējība nav nodrošināta sakarā ar to atkarību no kaučuka un Brazīlijas riekstiem un Resex nespēju pārliecināt Brazīlijas iestādes ieviest finanšu pārskaitījumu sistēmas, lai atalgotu ieguvējus par sniegtajiem vides pakalpojumiem. Slēgtajiem paraugprojektiem un Virzītajai pētniecības programmai bija vajadzīgi turpmāki posmi – kurus finansēja citi donori –, lai apkopotu rezultātus un nodrošinātu ilgtspējību. Vairums paraugprojektu nebija ilgtspējīgi, jo īstenošanas termiņi bija īsi (trīs gadi) un nebija pietiekami attīstīti šo projektu tirdzniecības elementi. Virzītās pētniecības programmas rezultāti – lai arī tie bija būtiski – kopumā netika īstenoti, tādējādi programmas devums PPG7 bija ierobežots.

| 4. | Ķīnā 2002.-2006. gada valsts stratēģijas dokumentā vide un ilgtspējīga attīstība ir viena no sadarbības prioritārajām jomām, daļēji saistībā ar pieaugošo Ķīnas saimnieciskās izaugsmes ietekmi uz siltumnīcas efektu izraisošām gāzēm un klimata izmaiņām. Rezultāti četrām galvenajām programmām, kas tiek īstenotas vai ir nesen pabeigtas, atšķiras. Liaoning Integrētā vides programma kopumā ir bijusi efektīva vides uzlabošanā, izņemot pilsētplānošanas elementu. Vides pārvaldības sadarbības programma kopumā ir panākusi zināmu pārvaldes resursu palielināšanu valsts sektorā, bet maz ir sasniegts, lai paaugstinātu vides apziņu un apņemšanos rūpniecībā. Neliekas, ka nesenākā Dabisko mežu apsaimniekošanas programma sasniegs savus ļoti ambiciozos mērķus. Enerģijas-vides programma vēl ir agrā stadijā, bet tai bija grūts sākums. Izredzes ilgtspējībai ir labas, jo Ķīnai ir stingra apņemšanās uzlabot vides aizsardzību, kā arī iestāžu un finansiālās iespējas atkārtot veiksmīgus pilotprojektus. |
| --- | --- |

4.

Ķīnā 2002.-2006. gada valsts stratēģijas dokumentā vide un ilgtspējīga attīstība ir viena no sadarbības prioritārajām jomām, daļēji saistībā ar pieaugošo Ķīnas saimnieciskās izaugsmes ietekmi uz siltumnīcas efektu izraisošām gāzēm un klimata izmaiņām. Rezultāti četrām galvenajām programmām, kas tiek īstenotas vai ir nesen pabeigtas, atšķiras. Liaoning Integrētā vides programma kopumā ir bijusi efektīva vides uzlabošanā, izņemot pilsētplānošanas elementu. Vides pārvaldības sadarbības programma kopumā ir panākusi zināmu pārvaldes resursu palielināšanu valsts sektorā, bet maz ir sasniegts, lai paaugstinātu vides apziņu un apņemšanos rūpniecībā. Neliekas, ka nesenākā Dabisko mežu apsaimniekošanas programma sasniegs savus ļoti ambiciozos mērķus. Enerģijas-vides programma vēl ir agrā stadijā, bet tai bija grūts sākums. Izredzes ilgtspējībai ir labas, jo Ķīnai ir stingra apņemšanās uzlabot vides aizsardzību, kā arī iestāžu un finansiālās iespējas atkārtot veiksmīgus pilotprojektus.

| 5. | Centrālāfrikas reģionā divās apmeklētajās valstīs – Kongo (Brazavila) un Gabonā – vide un dabas resursu ilgtspējīga pārvaldība ir sadarbības prioritāra joma reģionālajā stratēģijā (septītais, astotais un devītais EAF), bet ne valsts stratēģijā. Reģionālo projektu mežsaimniecības informācijas pārvaldībai slēdza ātrāk sakarā ar vājiem rezultātiem. Galveno sugu projektam Gabonā vēl nav izdevies pieradināt gorillas pie cilvēku klātbūtnes, un tūrisma pasākumi vēl ir jāuzsāk. Citi pārbaudītie projekti bija efektīvāki. Makokou pētniecības stacijas (PSVAP 2) rehabilitācijas rezultātā bija iespējams staciju no jauna atvērt. Šķiet, ka Ciematu medību projekts jau ir samazinājis malumedniecību. Galvenā reģionālā ECOFAC programma ir paaugstinājusi apziņu par to, ka jāsaglabā ekvatoriālie meži, un veicinājusi svarīgu aizsargājamo teritoriju aizsardzību, kā arī izveidojusi darbības struktūras. Tomēr sakarā ar aizsargājamo teritoriju finansiālās dzīvotspējas trūkumu ECOFAC, kas sākās 1992. gadā, šobrīd atrodas ceturtajā fāzē. Tai ir jārisina iepriekšējo fāžu problēmas, jo īpaši lauku attīstības pasākumu nepilnīgā veiksme, vajadzība izmantot tūrisma potenciālu, malumedniecība, likumīgā un nelikumīgā izciršana ārpus aizsargājamām teritorijām un vajadzība pēc lielākas vietējo iestāžu iesaistīšanās. Ciematu medību projekta ilgtspējība arī nav nodrošināta, jo tā ir atkarīga no mobilo brigāžu finansēšanas, vietējo iestāžu iesaistīšanās un saimniecisko alternatīvu piedāvājuma vietējiem iedzīvotājiem, kas ir iesaistīti komerciālajās medības. |
| --- | --- |

5.

Centrālāfrikas reģionā divās apmeklētajās valstīs – Kongo (Brazavila) un Gabonā – vide un dabas resursu ilgtspējīga pārvaldība ir sadarbības prioritāra joma reģionālajā stratēģijā (septītais, astotais un devītais EAF), bet ne valsts stratēģijā. Reģionālo projektu mežsaimniecības informācijas pārvaldībai slēdza ātrāk sakarā ar vājiem rezultātiem. Galveno sugu projektam Gabonā vēl nav izdevies pieradināt gorillas pie cilvēku klātbūtnes, un tūrisma pasākumi vēl ir jāuzsāk. Citi pārbaudītie projekti bija efektīvāki. Makokou pētniecības stacijas (PSVAP 2) rehabilitācijas rezultātā bija iespējams staciju no jauna atvērt. Šķiet, ka Ciematu medību projekts jau ir samazinājis malumedniecību. Galvenā reģionālā ECOFAC programma ir paaugstinājusi apziņu par to, ka jāsaglabā ekvatoriālie meži, un veicinājusi svarīgu aizsargājamo teritoriju aizsardzību, kā arī izveidojusi darbības struktūras. Tomēr sakarā ar aizsargājamo teritoriju finansiālās dzīvotspējas trūkumu ECOFAC, kas sākās 1992. gadā, šobrīd atrodas ceturtajā fāzē. Tai ir jārisina iepriekšējo fāžu problēmas, jo īpaši lauku attīstības pasākumu nepilnīgā veiksme, vajadzība izmantot tūrisma potenciālu, malumedniecība, likumīgā un nelikumīgā izciršana ārpus aizsargājamām teritorijām un vajadzība pēc lielākas vietējo iestāžu iesaistīšanās. Ciematu medību projekta ilgtspējība arī nav nodrošināta, jo tā ir atkarīga no mobilo brigāžu finansēšanas, vietējo iestāžu iesaistīšanās un saimniecisko alternatīvu piedāvājuma vietējiem iedzīvotājiem, kas ir iesaistīti komerciālajās medības.

| 6. | Vidusamerikā neaizsargātības samazināšana un vides uzlabošana ir sadarbības prioritārā joma 2002.-2006. gada reģionālajos stratēģijas dokumentos, jo reģions ir ļoti neaizsargāts pret dabas katastrofām. Runājot par trim apmeklētajām valstīm, dabas resursu ilgtspējīga pārvaldība, jo īpaši attiecībā uz ūdeni un zemi, ir sadarbības prioritārā joma Hondurasā, bet ne Nikaragvā un Gvatemalā. Divas visnovatoriskākās darbības Kafijas atbildīgas ražošanas un patēriņa projektā Nikaragvā (ēnā audzētas kafijas programma un tirgus atvēršana Spānijā) nav sasniegušas būtiskus rezultātus. Hondurasā Tawahka Asangni rezervāta ilgtspējīgas pārvaldības projektam bija augsta ietekme rezervāta saglabāšanā un vietējo kopienu apstākļu uzlabošanā. Tomēr rezervāta ilgtermiņa pārvaldībai ir izaicinājumi, kas pārsniedz īstenotājas NVO un trīs gadu projekta iespējas. Daudzas no veiktajām darbībām nav ilgtspējīgas bez papildu tehniskās un finansiālās palīdzības (2). Reģionālajam krasta resursu pārvaldības projektam arī būs vajadzīgs turpmāks atbalsts, lai konsolidētu rezultātus un pabeigtu iesāktās darbības. |
| --- | --- |

6.

Vidusamerikā neaizsargātības samazināšana un vides uzlabošana ir sadarbības prioritārā joma 2002.-2006. gada reģionālajos stratēģijas dokumentos, jo reģions ir ļoti neaizsargāts pret dabas katastrofām. Runājot par trim apmeklētajām valstīm, dabas resursu ilgtspējīga pārvaldība, jo īpaši attiecībā uz ūdeni un zemi, ir sadarbības prioritārā joma Hondurasā, bet ne Nikaragvā un Gvatemalā. Divas visnovatoriskākās darbības Kafijas atbildīgas ražošanas un patēriņa projektā Nikaragvā (ēnā audzētas kafijas programma un tirgus atvēršana Spānijā) nav sasniegušas būtiskus rezultātus. Hondurasā Tawahka Asangni rezervāta ilgtspējīgas pārvaldības projektam bija augsta ietekme rezervāta saglabāšanā un vietējo kopienu apstākļu uzlabošanā. Tomēr rezervāta ilgtermiņa pārvaldībai ir izaicinājumi, kas pārsniedz īstenotājas NVO un trīs gadu projekta iespējas. Daudzas no veiktajām darbībām nav ilgtspējīgas bez papildu tehniskās un finansiālās palīdzības (2). Reģionālajam krasta resursu pārvaldības projektam arī būs vajadzīgs turpmāks atbalsts, lai konsolidētu rezultātus un pabeigtu iesāktās darbības.

| 7. | Indonēzijā 2002.-2006. gada valsts stratēģijas dokumentā dabas resursu pārvaldība, jo īpaši attiecībā uz mežiem, ūdeni un lauku vidi, bija norādīta kā viena no sadarbības prioritārajām jomām. Neskatoties uz atbilstību, projektu ietekme un ilgtspējības izredzes vairumā gadījumu ir neskaidras vai apšaubāmas, jo kopumā spiediens uz vidi, un jo īpaši uz meža resursiem, turpinās un ir pat palielinājies pēdējos gados sakarā ar iedzīvotāju skaita pieaugumu un gan likumīgu, gan nelikumīgu komerciālu izmantošanu; un valsts līdzekļu pieejamība darbību turpināšanai ir neskaidra. Leuser ekosistēmu apdraud nelikumīga izciršana un plāni būvēt ceļu, tādējādi būs vajadzīgi pastāvīgi aizsardzības pasākumi. Berau meža ilgtspējība ir apšaubāma sakarā ar problēmām saistībā ar vietējām īpašuma tiesībām, nelikumīgu izciršanu, kas turpinās, un to, ka teritoriju apdraud iespējama ogļu ieguves darbība, kurai vietējās iestādes ir devušas koncesiju. Tomēr citiem procesiem var būt pozitīva ietekme uz ilgtspējību, piemēram, nesenie projekti mēģina palielināt vietējās īpašumtiesības un vietējo NVO un citu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku iesaistīšanos. |
| --- | --- |

7.

Indonēzijā 2002.-2006. gada valsts stratēģijas dokumentā dabas resursu pārvaldība, jo īpaši attiecībā uz mežiem, ūdeni un lauku vidi, bija norādīta kā viena no sadarbības prioritārajām jomām. Neskatoties uz atbilstību, projektu ietekme un ilgtspējības izredzes vairumā gadījumu ir neskaidras vai apšaubāmas, jo kopumā spiediens uz vidi, un jo īpaši uz meža resursiem, turpinās un ir pat palielinājies pēdējos gados sakarā ar iedzīvotāju skaita pieaugumu un gan likumīgu, gan nelikumīgu komerciālu izmantošanu; un valsts līdzekļu pieejamība darbību turpināšanai ir neskaidra. Leuser ekosistēmu apdraud nelikumīga izciršana un plāni būvēt ceļu, tādējādi būs vajadzīgi pastāvīgi aizsardzības pasākumi. Berau meža ilgtspējība ir apšaubāma sakarā ar problēmām saistībā ar vietējām īpašuma tiesībām, nelikumīgu izciršanu, kas turpinās, un to, ka teritoriju apdraud iespējama ogļu ieguves darbība, kurai vietējās iestādes ir devušas koncesiju. Tomēr citiem procesiem var būt pozitīva ietekme uz ilgtspējību, piemēram, nesenie projekti mēģina palielināt vietējās īpašumtiesības un vietējo NVO un citu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku iesaistīšanos.

| 8. | Mali vide nebija galvenā nozare astotajā un devītajā EAF. Taču nozīmīgs finansējums ir piešķirts septītajā un astotajā EAF projektam cīņai pret pārtuksnešošanos, kas ir sasniedzis pozitīvus rezultātus, kaut arī klimata izmaiņas joprojām var apdraudēt tā ilgtspējību. Arī AGIR projektam vietējie iedzīvotāji ir pieņēmuši projekta pamatnostādnes un ir iekļāvuši vides darbības kopienu attīstības plānos 2005.-2009. gadam. Tomēr vēl nav skaidrs, vai projekts ir pastāvīgi mainījis vietējo iedzīvotāju paradumus, un ilgtspējība ir atkarīga no vietējo iestāžu vēlmes būt projekta piedāvāto izmaiņu “īpašniekiem”. |
| --- | --- |

8.

Mali vide nebija galvenā nozare astotajā un devītajā EAF. Taču nozīmīgs finansējums ir piešķirts septītajā un astotajā EAF projektam cīņai pret pārtuksnešošanos, kas ir sasniedzis pozitīvus rezultātus, kaut arī klimata izmaiņas joprojām var apdraudēt tā ilgtspējību. Arī AGIR projektam vietējie iedzīvotāji ir pieņēmuši projekta pamatnostādnes un ir iekļāvuši vides darbības kopienu attīstības plānos 2005.-2009. gadam. Tomēr vēl nav skaidrs, vai projekts ir pastāvīgi mainījis vietējo iedzīvotāju paradumus, un ilgtspējība ir atkarīga no vietējo iestāžu vēlmes būt projekta piedāvāto izmaiņu “īpašniekiem”.

| 9. | Maurīcijā vide bija galvenā nozare astotajā un devītajā EAF. Palīdzība kopumā ir devusi labus rezultātus, proti, ar astotā EAF palīdzību tika uzbūvēta liela notekūdeņu attīrīšanas iekārta, tālāk sekoja atbalsts sektorpolitikai devītajā EAF. Pārbaudītie Indijas okeāna reģionālie vides projekti kopumā bija problemātiskāki. Septītā EAF reģionālajā vides projektā bija ierobežoti tūlītējie rezultāti no 11 miljonu EUR budžeta, lai gan dažus pētījumus pēc tam izmantoja devītā EAF reģionālajā programmā. Būs jāskatās, vai saistībā ar astoto EAF reģionālo vides izglītības pilotprogrammu visas valsts izglītības ministrijas pieņems eksperimentālo mācību programmu, ko projektā veido. |
| --- | --- |

9.

Maurīcijā vide bija galvenā nozare astotajā un devītajā EAF. Palīdzība kopumā ir devusi labus rezultātus, proti, ar astotā EAF palīdzību tika uzbūvēta liela notekūdeņu attīrīšanas iekārta, tālāk sekoja atbalsts sektorpolitikai devītajā EAF. Pārbaudītie Indijas okeāna reģionālie vides projekti kopumā bija problemātiskāki. Septītā EAF reģionālajā vides projektā bija ierobežoti tūlītējie rezultāti no 11 miljonu EUR budžeta, lai gan dažus pētījumus pēc tam izmantoja devītā EAF reģionālajā programmā. Būs jāskatās, vai saistībā ar astoto EAF reģionālo vides izglītības pilotprogrammu visas valsts izglītības ministrijas pieņems eksperimentālo mācību programmu, ko projektā veido.

| 10. | Marokā vide nav sadarbības prioritārā joma 2002.-2006. gada valsts stratēģijas dokumentā, kaut arī tajā ir paredzēti daži vides aizsardzības pasākumi, proti, atbalsts ūdensapgādes nozarei ar Eiropas Investīciju bankas procentu likmju subsidēšanas palīdzību. Vides projektu rezultāti atšķiras, un to ilgtspējība ne vienmēr ir nodrošināta. Piemēram, Gefrif projekta rezultāti kopumā bija pozitīvi, bet līdzdalības pieeja nākamajā fāzē nenodrošināja vietējās kopienas īpašuma apziņu un iesaistīšanos. Tetuānas Pilsētas gaisa kvalitātes uzlabošanas projektā tika veikts diagnostisks pētījums gaisa emisiju samazināšanai šajā apkārtnē, un projekta rezultātā ir izveidoti vairāki gaisa paraugu ņemšanas punkti gaisa kvalitātes noteikšanai un laboratorija, kas jāvada Tetuānas universitātei. Līdzīgi projekts cīņai pret pārtuksnešošanos ir panācis vietējās kopienas pilnīgu sadarbību un radījis iedrošinošus rezultātus. Tomēr pabeigtā Vides informācijas centra projekta rezultāti un ilgtspējība bija ļoti ierobežoti, jo projektam neizdevās izveidot ilgtermiņa partnerattiecības vides veicināšanai Fēsā un Miknēsā. |
| --- | --- |

10.

Marokā vide nav sadarbības prioritārā joma 2002.-2006. gada valsts stratēģijas dokumentā, kaut arī tajā ir paredzēti daži vides aizsardzības pasākumi, proti, atbalsts ūdensapgādes nozarei ar Eiropas Investīciju bankas procentu likmju subsidēšanas palīdzību. Vides projektu rezultāti atšķiras, un to ilgtspējība ne vienmēr ir nodrošināta. Piemēram, Gefrif projekta rezultāti kopumā bija pozitīvi, bet līdzdalības pieeja nākamajā fāzē nenodrošināja vietējās kopienas īpašuma apziņu un iesaistīšanos. Tetuānas Pilsētas gaisa kvalitātes uzlabošanas projektā tika veikts diagnostisks pētījums gaisa emisiju samazināšanai šajā apkārtnē, un projekta rezultātā ir izveidoti vairāki gaisa paraugu ņemšanas punkti gaisa kvalitātes noteikšanai un laboratorija, kas jāvada Tetuānas universitātei. Līdzīgi projekts cīņai pret pārtuksnešošanos ir panācis vietējās kopienas pilnīgu sadarbību un radījis iedrošinošus rezultātus. Tomēr pabeigtā Vides informācijas centra projekta rezultāti un ilgtspējība bija ļoti ierobežoti, jo projektam neizdevās izveidot ilgtermiņa partnerattiecības vides veicināšanai Fēsā un Miknēsā.

| 11. | Klusā okeāna reģionā vide bija galvenā nozare astotajā un devītajā EAF. Tā bija galvenā nozare arī astotajā EAF trīs apmeklētajās valstīs – Fidži, Kiribati un Tuvalu –, bet ne devītajā EAF. Pārbaudītie vides projekti ir snieguši virkni infrastruktūras un tehnoloģijas labumu reģiona valstīs. Tomēr nav sasniegti visi gaidītie rezultāti. Saistībā ar atkritumu poligonu Naboro vēl nav rīkota vides apziņu veicinoša kampaņa, kuras mērķis būtu palielināt pārstrādi un rosināt sabiedrību pieņemt jaunos atkritumu noglabāšanas tarifus. Lai panāktu guvumu videi ambiciozajā Neaizsargātības samazināšana projektā, vēl ir vajadzīgs laiks, lai praktiski izmantotu iegūto informāciju. Tuvalu cieto atkritumu sistēma joprojām darbojas minimālā līmenī, un tie, kas nav gatavi maksāt gada maksu par atkritumu apsaimniekošanu, turpina izmest atkritumus nevērīgi. Izredzes ilgtspējībai Klusā okeāna reģionā ir diezgan labas, jo reģionālās organizācijas var sniegt turpmāku atbalstu. Tomēr ilgtspējība būs atkarīga arī no lielākas kopienas iesaistīšanās un atbildības pārņemšanas. |
| --- | --- |

11.

Klusā okeāna reģionā vide bija galvenā nozare astotajā un devītajā EAF. Tā bija galvenā nozare arī astotajā EAF trīs apmeklētajās valstīs – Fidži, Kiribati un Tuvalu –, bet ne devītajā EAF. Pārbaudītie vides projekti ir snieguši virkni infrastruktūras un tehnoloģijas labumu reģiona valstīs. Tomēr nav sasniegti visi gaidītie rezultāti. Saistībā ar atkritumu poligonu Naboro vēl nav rīkota vides apziņu veicinoša kampaņa, kuras mērķis būtu palielināt pārstrādi un rosināt sabiedrību pieņemt jaunos atkritumu noglabāšanas tarifus. Lai panāktu guvumu videi ambiciozajā Neaizsargātības samazināšana projektā, vēl ir vajadzīgs laiks, lai praktiski izmantotu iegūto informāciju. Tuvalu cieto atkritumu sistēma joprojām darbojas minimālā līmenī, un tie, kas nav gatavi maksāt gada maksu par atkritumu apsaimniekošanu, turpina izmest atkritumus nevērīgi. Izredzes ilgtspējībai Klusā okeāna reģionā ir diezgan labas, jo reģionālās organizācijas var sniegt turpmāku atbalstu. Tomēr ilgtspējība būs atkarīga arī no lielākas kopienas iesaistīšanās un atbildības pārņemšanas.

| 12. | Tanzānijā nozīmīgs finansējums vides nozarei tika piešķirts septītajā un astotajā EAF, bet vide vairs nav galvenā nozare devītajā EAF. Septītā EAF projekts Serengeti Nacionālajam parkam palīdzēja parkam kļūt finansiāli ilgtspējīgam. “Īpašajai programmai bēgļu apdzīvotām teritorijām” – galvenajam vides projektam, ko finansēja no septītā EAF, – un projektam “Atbalsts ziemeļrietumu medību rezervātiem”, ko finansēja no devītā EAF, ar ierobežotu budžetu tika sasniegti labi rezultāti infrastruktūras uzlabošanā un pārvaldībā. Tomēr ļoti maz līdz šim ir sasniegts, lai ieviestu kopienas dzīvās dabas pārvaldības teritorijas sakarā ar to, ka Dzīvās dabas nodaļai trūka apņēmības. Komisija joprojām nav pilnībā atrisinājusi jutīgos pārvaldības jautājumus attiecībā uz necaurskatāmo medību licencēšanu, kas, pienācīgi risināti, radītu iespēju panākt ilgtspējību. Līdzīgi pārvaldības jautājumi jārisina saistībā ar atbalstu Selous medību rezervātam, lai aizsargātu apdraudētos melnos degunradžus. Notekūdeņu projekts Mvanzā nav samazinājis līdz vajadzīgajiem standartiem tā ūdens piesārņojuma līmeni, kas ietek Viktorijas ezerā, kaut arī situācija var uzlaboties, kad tiks īstenoti saistītie projekti. |
| --- | --- |

12.

Tanzānijā nozīmīgs finansējums vides nozarei tika piešķirts septītajā un astotajā EAF, bet vide vairs nav galvenā nozare devītajā EAF. Septītā EAF projekts Serengeti Nacionālajam parkam palīdzēja parkam kļūt finansiāli ilgtspējīgam. “Īpašajai programmai bēgļu apdzīvotām teritorijām” – galvenajam vides projektam, ko finansēja no septītā EAF, – un projektam “Atbalsts ziemeļrietumu medību rezervātiem”, ko finansēja no devītā EAF, ar ierobežotu budžetu tika sasniegti labi rezultāti infrastruktūras uzlabošanā un pārvaldībā. Tomēr ļoti maz līdz šim ir sasniegts, lai ieviestu kopienas dzīvās dabas pārvaldības teritorijas sakarā ar to, ka Dzīvās dabas nodaļai trūka apņēmības. Komisija joprojām nav pilnībā atrisinājusi jutīgos pārvaldības jautājumus attiecībā uz necaurskatāmo medību licencēšanu, kas, pienācīgi risināti, radītu iespēju panākt ilgtspējību. Līdzīgi pārvaldības jautājumi jārisina saistībā ar atbalstu Selous medību rezervātam, lai aizsargātu apdraudētos melnos degunradžus. Notekūdeņu projekts Mvanzā nav samazinājis līdz vajadzīgajiem standartiem tā ūdens piesārņojuma līmeni, kas ietek Viktorijas ezerā, kaut arī situācija var uzlaboties, kad tiks īstenoti saistītie projekti.

---

(1)  Šo programmu izveidoja 1990. gada rūpnieciski attīstīto valstu “Lielā septiņnieka” (G-7) augstākā līmeņa sanāksmē sakarā ar pieaugošajām bažām par Amazones baseina mežu straujo izciršanu. Brazīlijas valdība uzsāka programmu 1992. gadā Riodežaneiro Zemes sammitā.

(2)  Cits projekts, ko finansē no Vides un mežu budžeta pozīcijas, turpina Tawahka Asangni rezervāta darbības.

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| III. | Ņemot vērā 2005. gada decembrī parakstīto dokumentu “Eiropas konsenss attīstības jomā” (European Consensus on Development), ar ko lielāka nozīme piešķirta attīstības politikas vides aspektiem, Komisija pārskatīs un atjauninās 2001. gada vides integrēšanas stratēģiju un paplašinās tās darbības jomu.
  Komisija izveidos starpdienestu vadības grupu, kuras kompetencē būs attīstības vides aspekti, kura sniegs pamatnostādnes un nodrošinās labāku koordināciju. Nepieciešamā personāla jautājumā, nosakot ierobežoto resursu izmantošanas prioritātes, uzmanība jāpievērš tam, lai pilnveidotu nespeciālistu spēju īstenot vides integrēšanas pamatprocedūras (skrīningu) un pēc vajadzības nodrošinātu speciālistu atbalstu šo aspektu identificēšanas un formulēšanas posmā. Tuvojas nobeigumam vides integrēšanas rokasgrāmatas projekta izstrāde. Tās komponenti jau ir pieejami un tiek plaši izmantoti. No 2004. gada novembra līdz 2005. gada beigām Komisijas galvenajā iestādē un delegācijās ir apmācīti aptuveni 350 darbinieki. Komisija atzīst tālākas zināšanu nostiprināšanas nepieciešamību un apsvērs iespēju noteikt pamatpersonālam obligātus tematiskos kursus.
  Uzraudzības un vērtēšanas sistēmas ir jau labi izstrādātas, bet Komisija pētīs, kādā veidā uzlabot individuālu projektu vērtēšanā par labāko atzītās prakses izplatīšanu. |
| --- | --- |

III.

Ņemot vērā 2005. gada decembrī parakstīto dokumentu “Eiropas konsenss attīstības jomā” (European Consensus on Development), ar ko lielāka nozīme piešķirta attīstības politikas vides aspektiem, Komisija pārskatīs un atjauninās 2001. gada vides integrēšanas stratēģiju un paplašinās tās darbības jomu.

Komisija izveidos starpdienestu vadības grupu, kuras kompetencē būs attīstības vides aspekti, kura sniegs pamatnostādnes un nodrošinās labāku koordināciju. Nepieciešamā personāla jautājumā, nosakot ierobežoto resursu izmantošanas prioritātes, uzmanība jāpievērš tam, lai pilnveidotu nespeciālistu spēju īstenot vides integrēšanas pamatprocedūras (skrīningu) un pēc vajadzības nodrošinātu speciālistu atbalstu šo aspektu identificēšanas un formulēšanas posmā. Tuvojas nobeigumam vides integrēšanas rokasgrāmatas projekta izstrāde. Tās komponenti jau ir pieejami un tiek plaši izmantoti. No 2004. gada novembra līdz 2005. gada beigām Komisijas galvenajā iestādē un delegācijās ir apmācīti aptuveni 350 darbinieki. Komisija atzīst tālākas zināšanu nostiprināšanas nepieciešamību un apsvērs iespēju noteikt pamatpersonālam obligātus tematiskos kursus.

Uzraudzības un vērtēšanas sistēmas ir jau labi izstrādātas, bet Komisija pētīs, kādā veidā uzlabot individuālu projektu vērtēšanā par labāko atzītās prakses izplatīšanu.

| IV. | Lai vides dimensiju labāk integrētu nākamajos (2007-2013) valstu stratēģijas dokumentos, Komisija ir sistemātiski sagatavojusi valstu vides aprakstus (CEPs). Tomēr šo vides aprakstu ietekme uz jaunajiem valstu stratēģijas dokumentiem galvenokārt ir atkarīga no tā, cik prioritāri partnervalstīs ir vides jautājumi.
  Vispārējais budžeta atbalsts (General budget support – GBS) ir saistīts ar plašu politisku dialogu par partnervalstu attīstības stratēģijām un vērsts uz nabadzības samazināšanu, makroekonomikas stabilitāti un uzlabotu valsts finanšu pārvaldību saskaņā ar juridiskām normām un saistībām (piemēram, Kotonū Nolīguma 61. panta 2. punktu). Komisija visos atbilstošos gadījumos centīsies politikas dialogā ietvert vides jautājumu. Nozares budžeta atbalsta gadījumā (sector budget support – SBS) nozares īpašos vides aspektus var ietvert nozares politikas dialogā, kā arī pašā programmas projektā. Varētu būt iespējams arī nozares budžeta atbalsts, kas vērsts tieši uz vidi. Vides aspektu Komisija ņem vērā, patlaban pārskatot budžeta un nozaru politikas atbalsta rokasgrāmatu.
  Projektu izvērtēšanu vides aspektā (vides skrīningu) vēl var uzlabot. Ir sākts, tiks pabeigts un regulāri atjaunināts saistībā ar attīstības projektiem veikto ietekmes uz vidi novērtējumu pārskats. |
| --- | --- |

IV.

Lai vides dimensiju labāk integrētu nākamajos (2007-2013) valstu stratēģijas dokumentos, Komisija ir sistemātiski sagatavojusi valstu vides aprakstus (CEPs). Tomēr šo vides aprakstu ietekme uz jaunajiem valstu stratēģijas dokumentiem galvenokārt ir atkarīga no tā, cik prioritāri partnervalstīs ir vides jautājumi.

Vispārējais budžeta atbalsts (General budget support – GBS) ir saistīts ar plašu politisku dialogu par partnervalstu attīstības stratēģijām un vērsts uz nabadzības samazināšanu, makroekonomikas stabilitāti un uzlabotu valsts finanšu pārvaldību saskaņā ar juridiskām normām un saistībām (piemēram, Kotonū Nolīguma 61. panta 2. punktu). Komisija visos atbilstošos gadījumos centīsies politikas dialogā ietvert vides jautājumu. Nozares budžeta atbalsta gadījumā (sector budget support – SBS) nozares īpašos vides aspektus var ietvert nozares politikas dialogā, kā arī pašā programmas projektā. Varētu būt iespējams arī nozares budžeta atbalsts, kas vērsts tieši uz vidi. Vides aspektu Komisija ņem vērā, patlaban pārskatot budžeta un nozaru politikas atbalsta rokasgrāmatu.

Projektu izvērtēšanu vides aspektā (vides skrīningu) vēl var uzlabot. Ir sākts, tiks pabeigts un regulāri atjaunināts saistībā ar attīstības projektiem veikto ietekmes uz vidi novērtējumu pārskats.

| V. | Ņemot vērā komplicēto attīstības jomā īstenotās sadarbības kontekstu, Komisija uzskata, ka projekti principā tiek īstenoti. Ir jāņem vērā daudzi faktori, kas ietekmē īstenošanas procesu (arī politiskā nestabilitāte un tiesībaizsardzības problēmas), kas, nereti būdami ārpus projekta kontroles, kavē paredzētā rezultāta sasniegšanu un gaidītās ietekmes nodrošināšanu.
  Atbalsts videi lielākoties ir paredzēts, lai vides saglabāšanas mērķus saskaņotu ar vietējās attīstības vajadzībām, atbalstot ilgtspējīgu dabas resursu izmantošanu un citas ienesīgas darbības (piemēram, ekotūrismu), un atbalstītu par vides aizsardzību atbildīgās vietējās administrācijas.
  Komisija cenšas uzlabot projekta novērtēšanas procedūras, kā arī padarīt operatīvākus projektu atlases un pārvaldības procesus. Šajos centienos ietilpst arī nesen veiktā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu procedūras pārskatīšana.
  Finansiālā ilgtspējība ir grūts uzdevums lielākajai attīstības projektu daļai, un vēl jo vairāk tas attiecas uz tiem projektiem, kuru prioritārais mērķis ir vides uzlabošana. Jaunu, no klasiskās projektu metodes atšķirīgu atbalsta sniegšanas veidu tendence (nozares mēroga pieeja, nozares politikas atbalsta programmas) cita starpā ir izskaidrojama ar rūpēm par pasākumu ilglaicīgu noturību. |
| --- | --- |

V.

Ņemot vērā komplicēto attīstības jomā īstenotās sadarbības kontekstu, Komisija uzskata, ka projekti principā tiek īstenoti. Ir jāņem vērā daudzi faktori, kas ietekmē īstenošanas procesu (arī politiskā nestabilitāte un tiesībaizsardzības problēmas), kas, nereti būdami ārpus projekta kontroles, kavē paredzētā rezultāta sasniegšanu un gaidītās ietekmes nodrošināšanu.

Atbalsts videi lielākoties ir paredzēts, lai vides saglabāšanas mērķus saskaņotu ar vietējās attīstības vajadzībām, atbalstot ilgtspējīgu dabas resursu izmantošanu un citas ienesīgas darbības (piemēram, ekotūrismu), un atbalstītu par vides aizsardzību atbildīgās vietējās administrācijas.

Komisija cenšas uzlabot projekta novērtēšanas procedūras, kā arī padarīt operatīvākus projektu atlases un pārvaldības procesus. Šajos centienos ietilpst arī nesen veiktā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu procedūras pārskatīšana.

Finansiālā ilgtspējība ir grūts uzdevums lielākajai attīstības projektu daļai, un vēl jo vairāk tas attiecas uz tiem projektiem, kuru prioritārais mērķis ir vides uzlabošana. Jaunu, no klasiskās projektu metodes atšķirīgu atbalsta sniegšanas veidu tendence (nozares mēroga pieeja, nozares politikas atbalsta programmas) cita starpā ir izskaidrojama ar rūpēm par pasākumu ilglaicīgu noturību.

| VI. | Komisijas atbildes uz Revīzijas palātas izvērstajiem ieteikumiem ir ietvertas 88. līdz 101. punktā. |
| --- | --- |

VI.

Komisijas atbildes uz Revīzijas palātas izvērstajiem ieteikumiem ir ietvertas 88. līdz 101. punktā.

KOMISIJAS STRATĒĢIJA TĀS ATTĪSTĪBAS ATBALSTA VIDES ASPEKTIEM

| 9.-13. | Komisija pārskatīs un atjauninās 2001. gada vides integrēšanas stratēģiju, un paplašinās tās jomu, ņemot vērā jaunākos politikas virzienus, piemēram, jauno attīstības politiku, ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kā arī tematisko programmu “Vide un ilgtspējīga dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldība” (ENRTP).
  Jaunais attīstības politikas 2005. gada konsenss paver vispusīgākas pieejas iespējas, jo vide un dabas resursi tajā īpaši ietverti kā iespējamās atbalsta jomas, un tā ir pirmā ar dalībvalstīm un Parlamentu kopīgā stratēģija. ENRTP ir plašāks apjoms un nedaudz lielāks finanšu segums nekā iepriekšējai programmai, un tajā ir ne tikai noteiktas vides pasākumu prioritātes, bet arī ietverti īpaši mērķi, lai veicinātu ģeogrāfisko instrumentu integrēšanu. Valstu vides aprakstu sagatavošana arī būtu nozīmīgs panākums, kas, balstoties uz dialogu ar partnervalstīm, veicinātu finansējuma atbilstošas daļas izmantošanu vides un dabas resursu jomā. Jaunajā stratēģijā tiks uzsvērta arī stratēģisko vides novērtējumu īstenošana saskaņā ar attīstības politikas paziņojumu, ietverot kritēriju noteikšanu un ziņojumu sniegšanu.
  Līdz šim saskanība ģeogrāfisko instrumentu un tematisko instrumentu starpā ir bijusi nepietiekama. Tomēr stāvoklis uzlabosies, kad ieviesīs jaunos instrumentus sadarbībai attīstības jomā. Tie uzsver, ka tematiskās programmas ir subsidiāras un komplementāras attiecībā pret ģeogrāfiskajām programmām.
  Attiecībā uz valstu vidū atšķirīgo vides jomas finansējuma līmeni, ko Revīzijas palāta norādījusi 13. punktā, jāatzīmē, ka Kopienas sadarbība attīstībai balstās uz partnerības un palīdzības saņēmējvalstu atbildību. Tas nozīmē, ka ģeogrāfiskās sadarbības mehānismu prioritātes tiek saskaņotas sarunu procesā, kurā palīdzības saņēmējas partnervalstis var vairāk censties par labu sociālajām jomām, piemēram, veselībai un izglītībai. Tomēr Komisija tās divpusējās attiecībās ar partnervalstīm arī turpmāk centīsies tās rosināt labāk apzināties vides jautājumus. Ar īpašo regulu par vides integrēšanas veicināšanu jaunattīstības valstīs (2493/2000) un regulu par mežu saglabāšanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšanu jaunattīstības valstīs (2494/2000) piešķirts attiecīgi 93 miljoni EUR un 249 miljoni EUR laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

9.-13.

Komisija pārskatīs un atjauninās 2001. gada vides integrēšanas stratēģiju, un paplašinās tās jomu, ņemot vērā jaunākos politikas virzienus, piemēram, jauno attīstības politiku, ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kā arī tematisko programmu “Vide un ilgtspējīga dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldība” (ENRTP).

Jaunais attīstības politikas 2005. gada konsenss paver vispusīgākas pieejas iespējas, jo vide un dabas resursi tajā īpaši ietverti kā iespējamās atbalsta jomas, un tā ir pirmā ar dalībvalstīm un Parlamentu kopīgā stratēģija. ENRTP ir plašāks apjoms un nedaudz lielāks finanšu segums nekā iepriekšējai programmai, un tajā ir ne tikai noteiktas vides pasākumu prioritātes, bet arī ietverti īpaši mērķi, lai veicinātu ģeogrāfisko instrumentu integrēšanu. Valstu vides aprakstu sagatavošana arī būtu nozīmīgs panākums, kas, balstoties uz dialogu ar partnervalstīm, veicinātu finansējuma atbilstošas daļas izmantošanu vides un dabas resursu jomā. Jaunajā stratēģijā tiks uzsvērta arī stratēģisko vides novērtējumu īstenošana saskaņā ar attīstības politikas paziņojumu, ietverot kritēriju noteikšanu un ziņojumu sniegšanu.

Līdz šim saskanība ģeogrāfisko instrumentu un tematisko instrumentu starpā ir bijusi nepietiekama. Tomēr stāvoklis uzlabosies, kad ieviesīs jaunos instrumentus sadarbībai attīstības jomā. Tie uzsver, ka tematiskās programmas ir subsidiāras un komplementāras attiecībā pret ģeogrāfiskajām programmām.

Attiecībā uz valstu vidū atšķirīgo vides jomas finansējuma līmeni, ko Revīzijas palāta norādījusi 13. punktā, jāatzīmē, ka Kopienas sadarbība attīstībai balstās uz partnerības un palīdzības saņēmējvalstu atbildību. Tas nozīmē, ka ģeogrāfiskās sadarbības mehānismu prioritātes tiek saskaņotas sarunu procesā, kurā palīdzības saņēmējas partnervalstis var vairāk censties par labu sociālajām jomām, piemēram, veselībai un izglītībai. Tomēr Komisija tās divpusējās attiecībās ar partnervalstīm arī turpmāk centīsies tās rosināt labāk apzināties vides jautājumus. Ar īpašo regulu par vides integrēšanas veicināšanu jaunattīstības valstīs (2493/2000) un regulu par mežu saglabāšanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšanu jaunattīstības valstīs (2494/2000) piešķirts attiecīgi 93 miljoni EUR un 249 miljoni EUR laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam.

| 15.-16. | Lai nodrošinātu sistemātiskāku kopējās sistēmas vispārēju uzraudzību un pārskatu sniegšanu, Komisija plāno izveidot starpdienestu vadības grupu, kuras darba joma būs attīstības vides aspekti. Tā papildinās esošos starpdienestu koordinācijas mehānismus, kuri jau sniedz savu ieguldījumu dažādu vides aspektu integrēšanas stratēģijas īstenošanā. To vidū ir valstīs izveidotās grupas, kas seko līdzi ģeogrāfiskajai plānošanai, kā arī attiecīgās Vides ģenerāldirektorāta reģionālās informācijas nodaļas un starpdienestu kvalitātes atbalsta grupa, kas veic valstu un reģionālo stratēģijas dokumentu, tostarp arī atbilstošas vides integrēšanas stratēģijas īstenošanas kvalitātes pārbaudi. Turklāt darbojas starpdienestu koordinācija, uzraugot galveno vides atbalsta dienesta pasākumus un tematisko budžeta pozīciju plānošanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

15.-16.

Lai nodrošinātu sistemātiskāku kopējās sistēmas vispārēju uzraudzību un pārskatu sniegšanu, Komisija plāno izveidot starpdienestu vadības grupu, kuras darba joma būs attīstības vides aspekti. Tā papildinās esošos starpdienestu koordinācijas mehānismus, kuri jau sniedz savu ieguldījumu dažādu vides aspektu integrēšanas stratēģijas īstenošanā. To vidū ir valstīs izveidotās grupas, kas seko līdzi ģeogrāfiskajai plānošanai, kā arī attiecīgās Vides ģenerāldirektorāta reģionālās informācijas nodaļas un starpdienestu kvalitātes atbalsta grupa, kas veic valstu un reģionālo stratēģijas dokumentu, tostarp arī atbilstošas vides integrēšanas stratēģijas īstenošanas kvalitātes pārbaudi. Turklāt darbojas starpdienestu koordinācija, uzraugot galveno vides atbalsta dienesta pasākumus un tematisko budžeta pozīciju plānošanu un īstenošanu.

| 17. | Izpildes kritēriji ir vērsti uz plānošanas aspektiem. Kritēriji ietver pilnu valsts vides aprakstu skaitu un kvalitāti, kā arī to, kā tie atspoguļoti valstu stratēģijas dokumentos. Pašlaik Komisija veic vispusīgu izpildes kritēriju izstrādi. |
| --- | --- |

17.

Izpildes kritēriji ir vērsti uz plānošanas aspektiem. Kritēriji ietver pilnu valsts vides aprakstu skaitu un kvalitāti, kā arī to, kā tie atspoguļoti valstu stratēģijas dokumentos. Pašlaik Komisija veic vispusīgu izpildes kritēriju izstrādi.

| 18. | Viens no ārējās palīdzības reformas mērķiem bija nostiprināt ārējās palīdzības pārvaldībā iesaistītos cilvēkresursus. Kaut arī attīstība ir notikusi, tā joprojām ir ievērojami zemākā līmenī nekā vidēji Eiropas donoriem.
  Komisija ir veikusi pasākumus, organizējot savus dienestus tā, lai kompensētu resursu nepietiekamību un personāla resursu problēmu ietvertu ikgadējā attīstības politikas stratēģijā.
  Ir apzinātas mērķa personas visos attiecīgajos galvenajos ģenerāldirektorātos. Ārējo sakaru ģenerāldirektorātā izveidots vides korespondentu tīkls. Vides ģenerāldirektorāta valstu nodaļas sniedz lielu atbalstu Ārējo sakaru ģenerāldirektorātam, akcentējot vides problēmu aprakstu valstu stratēģisko plānu izstrādē. Vides atbalsta nodaļa ir nodrošinājusi īstermiņa ekspertīzi vides jautājumos (skatīt 19.-22. punktu).
  Pēc kompetenču decentralizācijas ārējās palīdzības pārvaldes lietās lielākajā daļā no EK delegācijām vides jautājums ir uzmanības centrā, kaut arī tai nav jābūt vienīgajai attiecīgās personas atbildības jomai.
  Sadarbības biroja (EiropeAid) tematiskā kompetence 2005. gada martā tika reorganizēta tā, lai efektīvi sniegtu kvalitatīvu atbalstu delegācijām. |
| --- | --- |

18.

Viens no ārējās palīdzības reformas mērķiem bija nostiprināt ārējās palīdzības pārvaldībā iesaistītos cilvēkresursus. Kaut arī attīstība ir notikusi, tā joprojām ir ievērojami zemākā līmenī nekā vidēji Eiropas donoriem.

Komisija ir veikusi pasākumus, organizējot savus dienestus tā, lai kompensētu resursu nepietiekamību un personāla resursu problēmu ietvertu ikgadējā attīstības politikas stratēģijā.

Ir apzinātas mērķa personas visos attiecīgajos galvenajos ģenerāldirektorātos. Ārējo sakaru ģenerāldirektorātā izveidots vides korespondentu tīkls. Vides ģenerāldirektorāta valstu nodaļas sniedz lielu atbalstu Ārējo sakaru ģenerāldirektorātam, akcentējot vides problēmu aprakstu valstu stratēģisko plānu izstrādē. Vides atbalsta nodaļa ir nodrošinājusi īstermiņa ekspertīzi vides jautājumos (skatīt 19.-22. punktu).

Pēc kompetenču decentralizācijas ārējās palīdzības pārvaldes lietās lielākajā daļā no EK delegācijām vides jautājums ir uzmanības centrā, kaut arī tai nav jābūt vienīgajai attiecīgās personas atbildības jomai.

Sadarbības biroja (EiropeAid) tematiskā kompetence 2005. gada martā tika reorganizēta tā, lai efektīvi sniegtu kvalitatīvu atbalstu delegācijām.

| 19.-22. | Kad sākās plānošana jaunajam (2007-2013) sadarbības posmam, palīdzības dienests atkal darbojās, apmācot un konsultējot nodaļas ierēdņus. Kaut arī rokasgrāmata vides jautājumos ir projekta stadijā, tā – tostarp arī tajā ietvertās paraugshēmas ar uzdevumiem, kas veicami valsts vides apraksta izstrādei, un dažādi citi vērtēšanas instrumenti – tika bieži izmantoti plānošanas posmā. Palīdzības dienests 2005. gadā saņēma 160 lūgumus pēc padoma, lielākoties saistībā ar plānošanu.
  Tas, ka 2005. gadā netika pabeigta rokasgrāmata vides jautājumos, pirmkārt, izskaidrojams ar nepieciešamību piemērotos (efektīvos, reālos) veidos risināt jautājumu par vides dimensijas integrēšanu jaunās atbalsta sniegšanas formās, kas, kā atzīst Revīzijas palāta, ir liels uzdevums, kura noteikumi parasti joprojām sagādā grūtības donoriem. ESAO Attīstības palīdzības komiteja (DAC) paralēli izstrādā vides aspektu novērtēšanas instrumentus politikas, programmu un (lielāko) plānu vajadzībām.
  No 2004. gada novembra līdz 2005. gada beigām aptuveni 350 Eiropas Komisijas darbinieki piedalījās vides tematikas kursos Komisijas galvenajā iestādē un delegācijās. |
| --- | --- |

19.-22.

Kad sākās plānošana jaunajam (2007-2013) sadarbības posmam, palīdzības dienests atkal darbojās, apmācot un konsultējot nodaļas ierēdņus. Kaut arī rokasgrāmata vides jautājumos ir projekta stadijā, tā – tostarp arī tajā ietvertās paraugshēmas ar uzdevumiem, kas veicami valsts vides apraksta izstrādei, un dažādi citi vērtēšanas instrumenti – tika bieži izmantoti plānošanas posmā. Palīdzības dienests 2005. gadā saņēma 160 lūgumus pēc padoma, lielākoties saistībā ar plānošanu.

Tas, ka 2005. gadā netika pabeigta rokasgrāmata vides jautājumos, pirmkārt, izskaidrojams ar nepieciešamību piemērotos (efektīvos, reālos) veidos risināt jautājumu par vides dimensijas integrēšanu jaunās atbalsta sniegšanas formās, kas, kā atzīst Revīzijas palāta, ir liels uzdevums, kura noteikumi parasti joprojām sagādā grūtības donoriem. ESAO Attīstības palīdzības komiteja (DAC) paralēli izstrādā vides aspektu novērtēšanas instrumentus politikas, programmu un (lielāko) plānu vajadzībām.

No 2004. gada novembra līdz 2005. gada beigām aptuveni 350 Eiropas Komisijas darbinieki piedalījās vides tematikas kursos Komisijas galvenajā iestādē un delegācijās.

| 23. | Kad 2005. gadā reorganizēja biroju EuropeAid, lielākā daļa no vienpadsmit biroja koordinētajiem tematiskajiem tīkliem beidza darboties to iepriekšējā veidā. Kopēja pieeja to atjaunināšanai izstrādāta 2006. gada sākumā, un tajā ņemti vērā apstākļi, kas radušies, palīdzības pārvaldības pienākumus nododot delegācijām un reorganizējot EuropeAid biroju. Līdz ar to nozaru kompetences resursus, kas agrāk ietilpa dažādos ģeogrāfiskajos direktorātos, varēja apvienot jaunradītās tematiskās vienībās, kuras izveidotas, lai uzlabotu darbību kvalitāti. Jaunā tematisko tīklu koncepcija akcentē pavērsienu delegāciju virzienā. Pamatojoties uz to, tika īstenoti vairāki tematisko tīklu pasākumi. To vidū arī delegāciju vides tematikā iesaistīto personu konsultēšana paredzētās vides rokasgrāmatas jautājumos. |
| --- | --- |

23.

Kad 2005. gadā reorganizēja biroju EuropeAid, lielākā daļa no vienpadsmit biroja koordinētajiem tematiskajiem tīkliem beidza darboties to iepriekšējā veidā. Kopēja pieeja to atjaunināšanai izstrādāta 2006. gada sākumā, un tajā ņemti vērā apstākļi, kas radušies, palīdzības pārvaldības pienākumus nododot delegācijām un reorganizējot EuropeAid biroju. Līdz ar to nozaru kompetences resursus, kas agrāk ietilpa dažādos ģeogrāfiskajos direktorātos, varēja apvienot jaunradītās tematiskās vienībās, kuras izveidotas, lai uzlabotu darbību kvalitāti. Jaunā tematisko tīklu koncepcija akcentē pavērsienu delegāciju virzienā. Pamatojoties uz to, tika īstenoti vairāki tematisko tīklu pasākumi. To vidū arī delegāciju vides tematikā iesaistīto personu konsultēšana paredzētās vides rokasgrāmatas jautājumos.

| 24. | Komisija 2003.-2004. gadā koncentrējās uz to, lai veiktu pilnīgu vides un tropu mežu regulu novērtējumu, kā paredzēts abu programmu juridiskajā pamatā. Projektu vides aspektu novērtēšanas praktiskā pārbaude aptvēra 35 projektus 16 valstīs. |
| --- | --- |

24.

Komisija 2003.-2004. gadā koncentrējās uz to, lai veiktu pilnīgu vides un tropu mežu regulu novērtējumu, kā paredzēts abu programmu juridiskajā pamatā. Projektu vides aspektu novērtēšanas praktiskā pārbaude aptvēra 35 projektus 16 valstīs.

| 25.-26. | Komisija ir sākusi datu bāzes izveidi, kas ietvers visu projektu novērtējumu pārskatu; meklēšanai un piekļuvei izmantojami atslēgvārdi, arī jēdziens environment (vide). Tas ļaus sistemātiskāk novērtēt rezultātus.
  Uz rezultātiem orientētas uzraudzības sistēmas ziņojumiem būtu jābūt kompaktiem dokumentiem, kuru centrā ir projekta galvenie komponenti un kuri vispirms paredzēti kā atbilstošu projekta pārvaldības lēmumu atbalsta instrumenti. |
| --- | --- |

25.-26.

Komisija ir sākusi datu bāzes izveidi, kas ietvers visu projektu novērtējumu pārskatu; meklēšanai un piekļuvei izmantojami atslēgvārdi, arī jēdziens environment (vide). Tas ļaus sistemātiskāk novērtēt rezultātus.

Uz rezultātiem orientētas uzraudzības sistēmas ziņojumiem būtu jābūt kompaktiem dokumentiem, kuru centrā ir projekta galvenie komponenti un kuri vispirms paredzēti kā atbilstošu projekta pārvaldības lēmumu atbalsta instrumenti.

| 27. | Komisijas izmantotā Attīstības palīdzības komitejas (DAC) “politikas rādītāju sistēma” (policy markers system) ļauj sniegt vides pārskatus saskaņā ar Attīstības palīdzības komitejas direktīvām. Tostarp Komisija ir sniegusi Attīstības palīdzības komitejai ziņojumu saskaņā ar tā dēvētajiem Rio politikas rādītājiem (Rio Policy markers) 2003. un 2004. gadā.
  Kā Revīzijas palāta ir atzinusi, DAC pārskatu sistēma aptveroši nenodrošina tik sīku pārskatu sniegšanu, lai tie atbilstu vides konvenciju prasībām (kuras vēl tiek izstrādātas), īpaši attiecībā uz individuālo daudzpusējo vides nolīgumu (Multilateral Environment Agreements – MEA) mērķu atbalstīšanas pasākumiem nepieciešamo izdevumu apjomu. Komisija, veicinot pieejamo pārskatu sniegšanas instrumentu un informācijas sistēmu visefektīvāko izmantošanu, tiecas sasniegt arvien lielāku sniegtās informācijas precizitāti. |
| --- | --- |

27.

Komisijas izmantotā Attīstības palīdzības komitejas (DAC) “politikas rādītāju sistēma” (policy markers system) ļauj sniegt vides pārskatus saskaņā ar Attīstības palīdzības komitejas direktīvām. Tostarp Komisija ir sniegusi Attīstības palīdzības komitejai ziņojumu saskaņā ar tā dēvētajiem Rio politikas rādītājiem (Rio Policy markers) 2003. un 2004. gadā.

Kā Revīzijas palāta ir atzinusi, DAC pārskatu sistēma aptveroši nenodrošina tik sīku pārskatu sniegšanu, lai tie atbilstu vides konvenciju prasībām (kuras vēl tiek izstrādātas), īpaši attiecībā uz individuālo daudzpusējo vides nolīgumu (Multilateral Environment Agreements – MEA) mērķu atbalstīšanas pasākumiem nepieciešamo izdevumu apjomu. Komisija, veicinot pieejamo pārskatu sniegšanas instrumentu un informācijas sistēmu visefektīvāko izmantošanu, tiecas sasniegt arvien lielāku sniegtās informācijas precizitāti.

KOMISIJAS VIDES INTEGRĒŠANAS EFEKTIVITĀTES NOVĒRTĒJUMS

| 29.-35. | Lai gan ir panākti uzlabojumi, tomēr vides integrēšana valstu plānošanā netiek īstenota tādā tempā, kāds būtu vajadzīgs. Tomēr 2005. gada beigās to 60 valstu vidū, kurās 2002. gadā tika veikta pārbaude, tikai divām nebija valsts vides apraksta nekādā formā. Pēc Komisijas uzskata, 19 valstu rīcībā bija pamatoti pieņemams vides apraksts, 24 valstīm tā apjoms bija neliels (mazāk nekā 10 lappuses), četrām valstīm tas bija ietverts reģionālajā vides apraksta dokumentā, bet 11 valstīm tas bija izstrādes procesā vai to bija paredzēts izstrādāt. Kaut arī šos vides apraksta raksturojumus nevarēja izmantot vides dimensijas integrēšanā pirmās paaudzes valstu stratēģijas dokumentos (2001-2007), tie ir labs pamats, lai vides tematiku ietvertu turpmākajos valstu stratēģijas dokumentos.
  Tiek pieņemti aizvien jauni valstu un reģionālās stratēģijas dokumenti, un Komisijas rīcībā ir starpdienestu mehānismi, ar kuru palīdzību tiek uzraudzīta valstu vides aprakstu ieteikumu pienācīga integrēšana ģeogrāfiskās sadarbības instrumentos. Starpdienestu kvalitātes atbalsta grupa (IQSG), kuras kontrolē ir visi valstu stratēģijas un reģionālās stratēģijas dokumenti, cenšas nodrošināt šo dokumentu saderību un saskaņu. Tomēr attīstība šajā jomā atkarīga arī no tā, kādu prioritāti dalībvalstis piešķir šiem jautājumiem.
  Regulas (EK) Nr. 2493/2000 darbības termiņa vidū Komisijas sniegtajā regulas neatkarīgajā novērtējumā arī ieteikts skaidri orientēties uz vides dimensijas ietveršanu plānošanā, kas sniedzas tālāk par 2006. gadu. Šis ieteikums jāņem vērā jaunajā programmā. Lielāka uzmanība jāvelta tam, lai veicinātu konsekventāku vispārēju pieeju jaunattīstības valstu spējas izaugsmei.
  Iespēja palīdzības saņēmējvalstu ierēdņiem apgūt zināšanas, izmantojot vides atbalsta nodaļas (helpdesk) delegācijām piedāvātos mācību kursus (skatīt 22. punktu), ir ieguldījums jaunattīstības valstu spējas veidošanā un vairo izpratni par vides integrēšanu arī šajās valstīs (skatīt 34. punktu).
  Valstu vides aprakstu izstrādes process, kas balstīts uz vērienīgu apspriešanos, iesaistot plašu interesentu loku palīdzības saņēmējvalstīs, arī ir vērsts uz to, lai sniegtu efektīvu ieguldījumu vides jautājumu izpratnes un vides integrēšanas spēju nostiprināšanā.
  Raksturojot mācības galvenajā iestādē (skatīt 35. punktu), jāatzīmē, ka vairāk nekā 70 darbinieki no programmēšanas ģenerāldirektorātiem kopš 2004. gada novembra ir piedalījušies regulāros vai ad hoc mācību kursos, kas notiek Briselē un koncentrēti uz programmēšanas jautājumiem. Lūdzu skatīt arī uz 22. punktu sniegto atbildi.
  Valstu stratēģijas dokumentu vides aspektu pārskatīšanas procedūru kontekstā aktīvs vides korespondentu tīkls darbojas Ārējo sakaru ģenerāldirektorātā (DG RELEX); lielākā daļa no tiem strādā ģeogrāfiskajos direktorātos un tādējādi izprot gan vides jautājumus, gan valsts īpatnības.
  Pastiprināta koordinācija operatīvo ģenerāldirektorātu starpā, radot sinerģiju un atbilstošu kompetenču sadali, palīdz uzlabot valstu un reģionālo stratēģisko dokumentu kontroli. |
| --- | --- |

29.-35.

Lai gan ir panākti uzlabojumi, tomēr vides integrēšana valstu plānošanā netiek īstenota tādā tempā, kāds būtu vajadzīgs. Tomēr 2005. gada beigās to 60 valstu vidū, kurās 2002. gadā tika veikta pārbaude, tikai divām nebija valsts vides apraksta nekādā formā. Pēc Komisijas uzskata, 19 valstu rīcībā bija pamatoti pieņemams vides apraksts, 24 valstīm tā apjoms bija neliels (mazāk nekā 10 lappuses), četrām valstīm tas bija ietverts reģionālajā vides apraksta dokumentā, bet 11 valstīm tas bija izstrādes procesā vai to bija paredzēts izstrādāt. Kaut arī šos vides apraksta raksturojumus nevarēja izmantot vides dimensijas integrēšanā pirmās paaudzes valstu stratēģijas dokumentos (2001-2007), tie ir labs pamats, lai vides tematiku ietvertu turpmākajos valstu stratēģijas dokumentos.

Tiek pieņemti aizvien jauni valstu un reģionālās stratēģijas dokumenti, un Komisijas rīcībā ir starpdienestu mehānismi, ar kuru palīdzību tiek uzraudzīta valstu vides aprakstu ieteikumu pienācīga integrēšana ģeogrāfiskās sadarbības instrumentos. Starpdienestu kvalitātes atbalsta grupa (IQSG), kuras kontrolē ir visi valstu stratēģijas un reģionālās stratēģijas dokumenti, cenšas nodrošināt šo dokumentu saderību un saskaņu. Tomēr attīstība šajā jomā atkarīga arī no tā, kādu prioritāti dalībvalstis piešķir šiem jautājumiem.

Regulas (EK) Nr. 2493/2000 darbības termiņa vidū Komisijas sniegtajā regulas neatkarīgajā novērtējumā arī ieteikts skaidri orientēties uz vides dimensijas ietveršanu plānošanā, kas sniedzas tālāk par 2006. gadu. Šis ieteikums jāņem vērā jaunajā programmā. Lielāka uzmanība jāvelta tam, lai veicinātu konsekventāku vispārēju pieeju jaunattīstības valstu spējas izaugsmei.

Iespēja palīdzības saņēmējvalstu ierēdņiem apgūt zināšanas, izmantojot vides atbalsta nodaļas (helpdesk) delegācijām piedāvātos mācību kursus (skatīt 22. punktu), ir ieguldījums jaunattīstības valstu spējas veidošanā un vairo izpratni par vides integrēšanu arī šajās valstīs (skatīt 34. punktu).

Valstu vides aprakstu izstrādes process, kas balstīts uz vērienīgu apspriešanos, iesaistot plašu interesentu loku palīdzības saņēmējvalstīs, arī ir vērsts uz to, lai sniegtu efektīvu ieguldījumu vides jautājumu izpratnes un vides integrēšanas spēju nostiprināšanā.

Raksturojot mācības galvenajā iestādē (skatīt 35. punktu), jāatzīmē, ka vairāk nekā 70 darbinieki no programmēšanas ģenerāldirektorātiem kopš 2004. gada novembra ir piedalījušies regulāros vai ad hoc mācību kursos, kas notiek Briselē un koncentrēti uz programmēšanas jautājumiem. Lūdzu skatīt arī uz 22. punktu sniegto atbildi.

Valstu stratēģijas dokumentu vides aspektu pārskatīšanas procedūru kontekstā aktīvs vides korespondentu tīkls darbojas Ārējo sakaru ģenerāldirektorātā (DG RELEX); lielākā daļa no tiem strādā ģeogrāfiskajos direktorātos un tādējādi izprot gan vides jautājumus, gan valsts īpatnības.

Pastiprināta koordinācija operatīvo ģenerāldirektorātu starpā, radot sinerģiju un atbilstošu kompetenču sadali, palīdz uzlabot valstu un reģionālo stratēģisko dokumentu kontroli.

| 36.-38. | Vispārējais budžeta atbalsts ietver plašu politisko dialogu par partnervalstu attīstības stratēģiju un vērsts uz nabadzības mazināšanu, makroekonomikas stabilitāti un uzlabotu valsts finanšu pārvaldību saskaņā ar juridiskajām normām un saistībām (piemēram, Kotonū Nolīguma 61. panta 2. punktu). Vides jautājumi principā neietilpst vispārējā budžeta atbalsta programmu pieejamības un maksājumu nosacījumos, bet tie ir risināmi plašā politiskā dialogā.
  Īpašajā Tanzānijas gadījumā (5. izcēlums) pašas šīs valsts nabadzības mazināšanas stratēģija ietver spēcīgu vides komponentu. Attiecīgi izmaksu izmantojuma novērtējuma sistēmā uz vidi vērstu darbību īstenošana ir viens no elementiem, ko Komisija ņem vērā, novērtējot, kā valsts īsteno nabadzības mazināšanas stratēģiju.
  Gadījumā, kad budžeta atbalstu piešķir ekoloģiski sensitīvām nozarēm (nozaru budžeta atbalsts), nozares īpašos vides aspektus var ņemt vērā, risinot nozaru politikas dialogu, kā arī pašā programmas projektā. Varētu būt iespējams arī nozares budžeta atbalsts, kas vērsts tieši uz vidi.
  Stratēģiskie vides novērtējumi ir vērtīgs instruments, un Komisija centīsies veicināt – kad vien tas iespējams politikas dialoga līmenī – tā izmantošanu visos piemērotos gadījumos.
  Komisija ņem vērā vides aspektu, pastāvīgi atjauninot budžeta un nozaru atbalsta politikas vadlīnijas. Vadlīnijās un vides rokasgrāmatā Komisija sniegs ieteikumus, kā saskaņoti risināt vides un budžeta atbalsta attiecību jautājumus. |
| --- | --- |

36.-38.

Vispārējais budžeta atbalsts ietver plašu politisko dialogu par partnervalstu attīstības stratēģiju un vērsts uz nabadzības mazināšanu, makroekonomikas stabilitāti un uzlabotu valsts finanšu pārvaldību saskaņā ar juridiskajām normām un saistībām (piemēram, Kotonū Nolīguma 61. panta 2. punktu). Vides jautājumi principā neietilpst vispārējā budžeta atbalsta programmu pieejamības un maksājumu nosacījumos, bet tie ir risināmi plašā politiskā dialogā.

Īpašajā Tanzānijas gadījumā (5. izcēlums) pašas šīs valsts nabadzības mazināšanas stratēģija ietver spēcīgu vides komponentu. Attiecīgi izmaksu izmantojuma novērtējuma sistēmā uz vidi vērstu darbību īstenošana ir viens no elementiem, ko Komisija ņem vērā, novērtējot, kā valsts īsteno nabadzības mazināšanas stratēģiju.

Gadījumā, kad budžeta atbalstu piešķir ekoloģiski sensitīvām nozarēm (nozaru budžeta atbalsts), nozares īpašos vides aspektus var ņemt vērā, risinot nozaru politikas dialogu, kā arī pašā programmas projektā. Varētu būt iespējams arī nozares budžeta atbalsts, kas vērsts tieši uz vidi.

Stratēģiskie vides novērtējumi ir vērtīgs instruments, un Komisija centīsies veicināt – kad vien tas iespējams politikas dialoga līmenī – tā izmantošanu visos piemērotos gadījumos.

Komisija ņem vērā vides aspektu, pastāvīgi atjauninot budžeta un nozaru atbalsta politikas vadlīnijas. Vadlīnijās un vides rokasgrāmatā Komisija sniegs ieteikumus, kā saskaņoti risināt vides un budžeta atbalsta attiecību jautājumus.

| 39.-46. | Projektu izvērtēšanu vides aspektā var vēl uzlabot. Vides rokasgrāmata sniegs atbilstošus vadošus norādījumus un konsekventākus izvērtēšanas procesa noteikumus.
  Citiem vārdiem – norāde uz vidi citu (nedaudzu) vairākjomu jautājumu vidū standarta projekta pieteikumā un formulējuma veidlapās nav šķērslis atbilstošai vides aspektu iestrādei projekta koncepcijā.
  Atbildi uz jautājumu par personālu, kas izraudzīts, lai veicinātu vides integrēšanu, sniedz atbilde uz 18. punktu. Nosakot ierobežoto resursu izmantošanas prioritātes, akcentējama nespeciālistu spēju pilnveidošana, lai tie spētu veikt vides integrēšanas procedūras (izvērtēšanu), un speciālistu atbalsta nodrošināšana pēc nepieciešamības projektu identifikācijas un formulēšanas laikā.
  Saistībā ar ietekmes uz vidi novērtējumu jāatzīmē, ka 2005. gada novembrī tika sniegts pirmais, kaut arī vēl nepilnīgais ietekmes uz vidi novērtējumu pārskats, kas aptvēra galvenokārt transporta nozari un bija izstrādāts ar EK vides atbalsta nodaļas palīdzību. Tas tiks pabeigts un regulāri atjaunināts tā, lai attiecīgā informācija pēc pieprasījuma būtu pieejama EK personālam un plašākai sabiedrībai.
  Nikaragvas delegācija, kas minēta 6. izcēlumā, ir reģionāla pārstāvniecība, kura pārzina sešas valstis un kuras darbinieki strādā Nikaragvā, Gvatemalā, Kostarikā un Panamā. |
| --- | --- |

39.-46.

Projektu izvērtēšanu vides aspektā var vēl uzlabot. Vides rokasgrāmata sniegs atbilstošus vadošus norādījumus un konsekventākus izvērtēšanas procesa noteikumus.

Citiem vārdiem – norāde uz vidi citu (nedaudzu) vairākjomu jautājumu vidū standarta projekta pieteikumā un formulējuma veidlapās nav šķērslis atbilstošai vides aspektu iestrādei projekta koncepcijā.

Atbildi uz jautājumu par personālu, kas izraudzīts, lai veicinātu vides integrēšanu, sniedz atbilde uz 18. punktu. Nosakot ierobežoto resursu izmantošanas prioritātes, akcentējama nespeciālistu spēju pilnveidošana, lai tie spētu veikt vides integrēšanas procedūras (izvērtēšanu), un speciālistu atbalsta nodrošināšana pēc nepieciešamības projektu identifikācijas un formulēšanas laikā.

Saistībā ar ietekmes uz vidi novērtējumu jāatzīmē, ka 2005. gada novembrī tika sniegts pirmais, kaut arī vēl nepilnīgais ietekmes uz vidi novērtējumu pārskats, kas aptvēra galvenokārt transporta nozari un bija izstrādāts ar EK vides atbalsta nodaļas palīdzību. Tas tiks pabeigts un regulāri atjaunināts tā, lai attiecīgā informācija pēc pieprasījuma būtu pieejama EK personālam un plašākai sabiedrībai.

Nikaragvas delegācija, kas minēta 6. izcēlumā, ir reģionāla pārstāvniecība, kura pārzina sešas valstis un kuras darbinieki strādā Nikaragvā, Gvatemalā, Kostarikā un Panamā.

VIDES PROJEKTU EFEKTIVITĀTES UN EFEKTIVITĀTI IETEKMĒJOŠO FAKTORU NOVĒRTĒJUMS

| 50.-56. | Ņemot vērā komplicēto attīstības jomā īstenotās sadarbības kontekstu, Komisija uzskata, ka projekti principā tiek īstenoti. Ir jāņem vērā daudzie faktori, kas ietekmē īstenošanu (arī politiskā nestabilitāte un tiesībaizsardzības problēmas), kas parasti atrodas ārpus projekta kontroles un ietekmē paredzēto rezultātu sasniegšanas izredzes.
  Finansiālā ilgtspējība ir grūts uzdevums lielākajai attīstības projektu daļai, un vēl jo vairāk tas attiecas uz tiem projektiem, kuru prioritārais mērķis ir vides uzlabošana. EK atbalstītie vides aizsardzības pasākumi lielākoties patiesi orientēti uz vides saglabāšanas mērķiem un vietējās attīstības vajadzībām, atbalstot vietējo kopienu ilgtspējīgu dabas resursu izmantošanu un citas ienesīgas darbības (piemēram, ekotūrismu), lai atbalstītu par vides aizsardzību atbildīgās vietējās administrācijas. Tomēr šo pasākumu sniegto ekonomisko priekšrocību radītais ieguvums varētu būt mazāks par to, kas nepieciešams vides saglabāšanas centienu ilgtermiņa finansiālai dzīvotspējai, un tas liek pienācīgi novērtēt saglabājamās vides sniegto vietējo un globālo vides pakalpojumu klāstu.
  Pēdējo gadu laikā Komisija ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu projektu efektivitāti un ilgtspējību, un arī turpmāk rūpīgi uzraudzīs finansēto projektu izpildi, lai veiktu jaunus uzlabojumus.

  10. izcēlums. Komisija atzīst, ka ekotūrisms ir attīstījies, lai gan vēl ir turpmākās attīstības iespējas. Ir daudz darīts, lai apkarotu malumedniecību gan intervences lieguma zonās, gan buferzonās. Dažu attīstības pasākumu ierobežotie rezultāti lielākoties izskaidrojami ar jebkādas pieredzes vai modeļa trūkumu šajā cilvēku un dabas vidē ar tai raksturīgo ļoti zemo uztveres spēju. ECOFAC programmas ietvaros ir īstenota sadarbība ar dažādām antropologu grupām, kuras specializējas šādās vidēs, lai mēģinātu risināt šīs problēmas. |
| --- | --- |

50.-56.

Ņemot vērā komplicēto attīstības jomā īstenotās sadarbības kontekstu, Komisija uzskata, ka projekti principā tiek īstenoti. Ir jāņem vērā daudzie faktori, kas ietekmē īstenošanu (arī politiskā nestabilitāte un tiesībaizsardzības problēmas), kas parasti atrodas ārpus projekta kontroles un ietekmē paredzēto rezultātu sasniegšanas izredzes.

Finansiālā ilgtspējība ir grūts uzdevums lielākajai attīstības projektu daļai, un vēl jo vairāk tas attiecas uz tiem projektiem, kuru prioritārais mērķis ir vides uzlabošana. EK atbalstītie vides aizsardzības pasākumi lielākoties patiesi orientēti uz vides saglabāšanas mērķiem un vietējās attīstības vajadzībām, atbalstot vietējo kopienu ilgtspējīgu dabas resursu izmantošanu un citas ienesīgas darbības (piemēram, ekotūrismu), lai atbalstītu par vides aizsardzību atbildīgās vietējās administrācijas. Tomēr šo pasākumu sniegto ekonomisko priekšrocību radītais ieguvums varētu būt mazāks par to, kas nepieciešams vides saglabāšanas centienu ilgtermiņa finansiālai dzīvotspējai, un tas liek pienācīgi novērtēt saglabājamās vides sniegto vietējo un globālo vides pakalpojumu klāstu.

Pēdējo gadu laikā Komisija ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu projektu efektivitāti un ilgtspējību, un arī turpmāk rūpīgi uzraudzīs finansēto projektu izpildi, lai veiktu jaunus uzlabojumus.

10. izcēlums. Komisija atzīst, ka ekotūrisms ir attīstījies, lai gan vēl ir turpmākās attīstības iespējas. Ir daudz darīts, lai apkarotu malumedniecību gan intervences lieguma zonās, gan buferzonās. Dažu attīstības pasākumu ierobežotie rezultāti lielākoties izskaidrojami ar jebkādas pieredzes vai modeļa trūkumu šajā cilvēku un dabas vidē ar tai raksturīgo ļoti zemo uztveres spēju. ECOFAC programmas ietvaros ir īstenota sadarbība ar dažādām antropologu grupām, kuras specializējas šādās vidēs, lai mēģinātu risināt šīs problēmas.

| 58.-59. | Komisija cenšas uzlabot projekta novērtēšanas procedūras (skatīt 63. punktu). Tam vajadzētu ļaut iespējami agrāk atklāt pārāk ambiciozu pieeju vai jebkādu neatbilstību starp projekta mērķiem un līdzekļiem, tai skaitā projekta termiņu. Šai ziņā visnozīmīgākie ir delegāciju novērtējumi. Arī projekta plānošanas ietvaru kvalitāte (logical framework) un piemērotu objektīvi pārbaudāmu rādītāju izmantošana ir nozīmīgi elementi. Projekta izvēles priekšnoteikums ir vietējo kopienu iesaiste, un šis aspekts tiek rūpīgi apsvērts, izvērtējot priekšlikumu.
  Komisija cenšas arī operatīvāk veikt projektu atlases un pārvaldības procesus. Šajos centienos ietilpst arī nesen veiktā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma procedūru revīzija. Stāvokli būtiski uzlabo īstenošanas kompetenču nodošana delegācijām.
  Vides un jo īpaši mežsaimniecības projektu nospraustie mērķi nav sasniedzami īsā laikā. Projektiem, ko finansē saskaņā ar vides un mežu budžeta pozīciju, noteiktais maksimālais ilgums tagad ir 60 mēneši. |
| --- | --- |

58.-59.

Komisija cenšas uzlabot projekta novērtēšanas procedūras (skatīt 63. punktu). Tam vajadzētu ļaut iespējami agrāk atklāt pārāk ambiciozu pieeju vai jebkādu neatbilstību starp projekta mērķiem un līdzekļiem, tai skaitā projekta termiņu. Šai ziņā visnozīmīgākie ir delegāciju novērtējumi. Arī projekta plānošanas ietvaru kvalitāte (logical framework) un piemērotu objektīvi pārbaudāmu rādītāju izmantošana ir nozīmīgi elementi. Projekta izvēles priekšnoteikums ir vietējo kopienu iesaiste, un šis aspekts tiek rūpīgi apsvērts, izvērtējot priekšlikumu.

Komisija cenšas arī operatīvāk veikt projektu atlases un pārvaldības procesus. Šajos centienos ietilpst arī nesen veiktā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma procedūru revīzija. Stāvokli būtiski uzlabo īstenošanas kompetenču nodošana delegācijām.

Vides un jo īpaši mežsaimniecības projektu nospraustie mērķi nav sasniedzami īsā laikā. Projektiem, ko finansē saskaņā ar vides un mežu budžeta pozīciju, noteiktais maksimālais ilgums tagad ir 60 mēneši.

| 60. | Finanšu regulas 166. panta noteikums “d + 3” pamatā nosaka ārējā finansējuma pārvaldības laika ierobežojumu tiktāl, ka atsevišķie līgumi (izņemot finanšu revīziju un novērtējumu), ar kuriem tiek īstenoti finanšu līgumi, ir jānoslēdz ne vēlāk kā trīs gadus pēc budžeta saistības uzņemšanās datuma (“n + 1” termiņš jau ietverts “d + 3” termiņā). Tā kā Finanšu regula stājās spēkā 2003. gada 1. janvārī, tad šogad pirmoreiz bija jūtama šā noteikuma iedarbība. Šo noteikumu dažkārt uzskata par tādu, kas rada vairākas problēmas ārējā atbalsta pārvaldībā. Komisija ir ierosinājusi Finanšu regulas 166. panta grozījumu, kas dažu ilgtermiņa un daudzpakāpju projektu gadījumā ļautu pagarināt līgumu noslēgšanas laiku līdz piecu gadu termiņam. |
| --- | --- |

60.

Finanšu regulas 166. panta noteikums “d + 3” pamatā nosaka ārējā finansējuma pārvaldības laika ierobežojumu tiktāl, ka atsevišķie līgumi (izņemot finanšu revīziju un novērtējumu), ar kuriem tiek īstenoti finanšu līgumi, ir jānoslēdz ne vēlāk kā trīs gadus pēc budžeta saistības uzņemšanās datuma (“n + 1” termiņš jau ietverts “d + 3” termiņā). Tā kā Finanšu regula stājās spēkā 2003. gada 1. janvārī, tad šogad pirmoreiz bija jūtama šā noteikuma iedarbība. Šo noteikumu dažkārt uzskata par tādu, kas rada vairākas problēmas ārējā atbalsta pārvaldībā. Komisija ir ierosinājusi Finanšu regulas 166. panta grozījumu, kas dažu ilgtermiņa un daudzpakāpju projektu gadījumā ļautu pagarināt līgumu noslēgšanas laiku līdz piecu gadu termiņam.

| 61. | Projekta apjoms jāapsver katrā atsevišķajā gadījumā, ņemot vērā projekta specifiku un attiecīgi saistītos faktorus. Dažos gadījumos vairākreģionu mērogs ir paredzēts, lai palielinātu lielāka mēroga ietekmes potenciālu. |
| --- | --- |

61.

Projekta apjoms jāapsver katrā atsevišķajā gadījumā, ņemot vērā projekta specifiku un attiecīgi saistītos faktorus. Dažos gadījumos vairākreģionu mērogs ir paredzēts, lai palielinātu lielāka mēroga ietekmes potenciālu.

| 62. | Komisija piekrīt, ka NVO un ārējiem konsultantiem labāk jāzina EK procedūras. Tādēļ ir organizēti reģionālie semināri. Turklāt tiek strādāts EK procedūru vienkāršošanas un saskaņošanas virzienā. |
| --- | --- |

62.

Komisija piekrīt, ka NVO un ārējiem konsultantiem labāk jāzina EK procedūras. Tādēļ ir organizēti reģionālie semināri. Turklāt tiek strādāts EK procedūru vienkāršošanas un saskaņošanas virzienā.

| 63. | Komisija apzinās, ka reālais stāvoklis attiecīgajā jomā ir pienācīgi jāapsver projekta novērtēšanas procesā. Attiecīgi jaunās “EK ārējās palīdzības līgumu procedūru praktiskās vadlīnijas”, kas ir spēkā kopš 2006. gada februāra, projektu priekšlikumu novērtēšanā EK delegāciju viedoklim piešķir lielāku nozīmi nekā agrāk.

  11. izcēlums. Dabisko mežu apsaimniekošanas projekts (NFMP) var šķist pārāk ambiciozs gan tādēļ, ka mēģina aptvert pārāk lielu apgabalu, gan arī tādēļ, ka vides politikas kontekstā adresēts centrālajiem valdības līmeņiem. Taču to nevajadzētu aplūkot izolēti. Dabisko mežu apsaimniekošanas projekts ir paredzēts, lai atbalstītu plašāku programmu, kas ir centrālās valdības kompetencē, un tā ir Dabisko mežu aizsardzības programma (NFPP), kuras mērķis ir uzlabot mežu apsaimniekošanas sistēmas visā valstī. Tādēļ dabisko mežu apsaimniekošanas programma ir viena no vairākām papildu intervencēm, kura īstenojama saskaņā ar NFPP, lai uzlabotu mežu apsaimniekošanu Ķīnā, kurai ir NFPP atbalsts, un kura tādējādi var iedarboties plašākā apgabalā un vides politikas kontekstā. |
| --- | --- |

63.

Komisija apzinās, ka reālais stāvoklis attiecīgajā jomā ir pienācīgi jāapsver projekta novērtēšanas procesā. Attiecīgi jaunās “EK ārējās palīdzības līgumu procedūru praktiskās vadlīnijas”, kas ir spēkā kopš 2006. gada februāra, projektu priekšlikumu novērtēšanā EK delegāciju viedoklim piešķir lielāku nozīmi nekā agrāk.

11. izcēlums. Dabisko mežu apsaimniekošanas projekts (NFMP) var šķist pārāk ambiciozs gan tādēļ, ka mēģina aptvert pārāk lielu apgabalu, gan arī tādēļ, ka vides politikas kontekstā adresēts centrālajiem valdības līmeņiem. Taču to nevajadzētu aplūkot izolēti. Dabisko mežu apsaimniekošanas projekts ir paredzēts, lai atbalstītu plašāku programmu, kas ir centrālās valdības kompetencē, un tā ir Dabisko mežu aizsardzības programma (NFPP), kuras mērķis ir uzlabot mežu apsaimniekošanas sistēmas visā valstī. Tādēļ dabisko mežu apsaimniekošanas programma ir viena no vairākām papildu intervencēm, kura īstenojama saskaņā ar NFPP, lai uzlabotu mežu apsaimniekošanu Ķīnā, kurai ir NFPP atbalsts, un kura tādējādi var iedarboties plašākā apgabalā un vides politikas kontekstā.

| 64.-65. | Cenšoties uzlabot projekta sagatavošanas procedūras, Komisija tiecas nodrošināt, lai iespējamības izpēte un projekta izstrāde tiktu veikta saskaņā ar augstas kvalitātes standartiem un atbildības principiem. Šajā kopsakarā nepieciešamība veikt ex-ante ietekmes uz vidi novērtējumu, iesaistot ieinteresētās personas, arī var ietekmēt sagatavošanas posma ilgumu.
  Attiecībā uz tematisko programmu izpildes priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma procedūrām Komisija piekrīt, ka starp uzaicinājuma izsludināšanu un otrās līgumu sērijas parakstīšanu ir bijuši kavēšanās gadījumi. Tomēr būtu jāņem vērā, ka 2001. gada uzaicinājums bija viens no pirmajiem, ko Komisija izsludināja saskaņā ar ārējās palīdzības tematiskajām programmām. Kā jau minēts, kopš tā laika Komisija ir centusies operatīvāk veikt projektu atlasi un pārvaldību, un tas ir sekmējies, panākot nozīmīgus uzlabojumos jau nākošajā, 2003. gadā izsludinātajā uzaicinājumā. Priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma procedūrās, kas ieviestas 2006. gadā, noteikts, ka starp uzaicinājuma izsludināšanu un līguma sagatavošanu pieļaujamais laiks nevar būt ilgāks par vienu gadu. |
| --- | --- |

64.-65.

Cenšoties uzlabot projekta sagatavošanas procedūras, Komisija tiecas nodrošināt, lai iespējamības izpēte un projekta izstrāde tiktu veikta saskaņā ar augstas kvalitātes standartiem un atbildības principiem. Šajā kopsakarā nepieciešamība veikt ex-ante ietekmes uz vidi novērtējumu, iesaistot ieinteresētās personas, arī var ietekmēt sagatavošanas posma ilgumu.

Attiecībā uz tematisko programmu izpildes priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma procedūrām Komisija piekrīt, ka starp uzaicinājuma izsludināšanu un otrās līgumu sērijas parakstīšanu ir bijuši kavēšanās gadījumi. Tomēr būtu jāņem vērā, ka 2001. gada uzaicinājums bija viens no pirmajiem, ko Komisija izsludināja saskaņā ar ārējās palīdzības tematiskajām programmām. Kā jau minēts, kopš tā laika Komisija ir centusies operatīvāk veikt projektu atlasi un pārvaldību, un tas ir sekmējies, panākot nozīmīgus uzlabojumos jau nākošajā, 2003. gadā izsludinātajā uzaicinājumā. Priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma procedūrās, kas ieviestas 2006. gadā, noteikts, ka starp uzaicinājuma izsludināšanu un līguma sagatavošanu pieļaujamais laiks nevar būt ilgāks par vienu gadu.

| 66. | EK procedūru un publiskā pasūtījuma normas ir orientētas uz to, lai nodrošinātu augstāko pārskatāmības un godīguma līmeni un ļautu uzraudzīt un kontrolēt publisko finansējumu izmantošanu. Komisija atzīst, ka iespējams vēl vairāk vienkāršot procedūras, lai paātrinātu palīdzības saņemšanu un tā būtu efektīvāka, un ir ierosinājusi attiecīgus grozījumus Finanšu regulā. EuropeAid jau ir veicis pirmo pašreizējās regulas reglamentētās procedūras koriģējumu, kas stājies spēkā šā gada februārī (skatīt jaunās praktiskās vadlīnijas).

  12. izcēlums. Komisija uzskata, ka, kaut arī bijusi kavēšanās starp priekšlikuma iesniegšanu un tā pieņemšanu, projekts Brazīlijā ir palicis spēkā, jo, kad projekts tika sākts, tajā aprakstītās risināmās problēmas un vajadzības joprojām pastāvēja. Cik vien iespējams, ir jānovērš projekta pieņemšanas kavējumi. |
| --- | --- |

66.

EK procedūru un publiskā pasūtījuma normas ir orientētas uz to, lai nodrošinātu augstāko pārskatāmības un godīguma līmeni un ļautu uzraudzīt un kontrolēt publisko finansējumu izmantošanu. Komisija atzīst, ka iespējams vēl vairāk vienkāršot procedūras, lai paātrinātu palīdzības saņemšanu un tā būtu efektīvāka, un ir ierosinājusi attiecīgus grozījumus Finanšu regulā. EuropeAid jau ir veicis pirmo pašreizējās regulas reglamentētās procedūras koriģējumu, kas stājies spēkā šā gada februārī (skatīt jaunās praktiskās vadlīnijas).

12. izcēlums. Komisija uzskata, ka, kaut arī bijusi kavēšanās starp priekšlikuma iesniegšanu un tā pieņemšanu, projekts Brazīlijā ir palicis spēkā, jo, kad projekts tika sākts, tajā aprakstītās risināmās problēmas un vajadzības joprojām pastāvēja. Cik vien iespējams, ir jānovērš projekta pieņemšanas kavējumi.

| 68. | Komisija ir vienisprātis ar Revīzijas palātu, ka izšķiroša nozīme ir partnervalstu attīstības spēju palielināšanai. Tas vienmēr ir bijis Komisijas sadarbības mērķis, kaut arī būtu grūti kvalitatīvi un kvantitatīvi novērtēt, ciktāl tas sasniegts. Attīstības spēju palielināšanas pasākumiem bieži ir vietējs raksturs (projekta intervences zona), un tie adresēti vietējā līmeņa valdībai līdz ar pilsonisko sabiedrību. Centrālajai administrācijai adresētais attīstības spējas veicināšanas komponents biežāk bijis iekļauts lielākos, ģeogrāfisko programmu ietvaros finansētos pasākumos. Taču, lai spēju palielināšanas un institucionālā atbalsta darbība būtu pilnīgi efektīva, ir nepieciešama palīdzības saņēmēju institūciju atbildība un līdzdarbība. |
| --- | --- |

68.

Komisija ir vienisprātis ar Revīzijas palātu, ka izšķiroša nozīme ir partnervalstu attīstības spēju palielināšanai. Tas vienmēr ir bijis Komisijas sadarbības mērķis, kaut arī būtu grūti kvalitatīvi un kvantitatīvi novērtēt, ciktāl tas sasniegts. Attīstības spēju palielināšanas pasākumiem bieži ir vietējs raksturs (projekta intervences zona), un tie adresēti vietējā līmeņa valdībai līdz ar pilsonisko sabiedrību. Centrālajai administrācijai adresētais attīstības spējas veicināšanas komponents biežāk bijis iekļauts lielākos, ģeogrāfisko programmu ietvaros finansētos pasākumos. Taču, lai spēju palielināšanas un institucionālā atbalsta darbība būtu pilnīgi efektīva, ir nepieciešama palīdzības saņēmēju institūciju atbildība un līdzdarbība.

| 69. | Nosakot un izstrādājot pasākumus ģeogrāfisko programmu ietvaros, EK vienmēr cenšas nodrošināt augstāko palīdzības saņēmējvalsts politisko saistību līmeni. Tomēr – arī tādēļ, ka palīdzības saņēmējās valstīs/reģionos vides jautājumiem citu politikas prioritāšu vidū ir ierobežota nozīme, – praktiski šādas saistības ne vienmēr izrādās tik ciešas un stingras, kā deklarēts, un ne vienmēr izpaužas atbilstošā reālā partnerpuses sadarbībā un atbalstā rīcības līmenī. |
| --- | --- |

69.

Nosakot un izstrādājot pasākumus ģeogrāfisko programmu ietvaros, EK vienmēr cenšas nodrošināt augstāko palīdzības saņēmējvalsts politisko saistību līmeni. Tomēr – arī tādēļ, ka palīdzības saņēmējās valstīs/reģionos vides jautājumiem citu politikas prioritāšu vidū ir ierobežota nozīme, – praktiski šādas saistības ne vienmēr izrādās tik ciešas un stingras, kā deklarēts, un ne vienmēr izpaužas atbilstošā reālā partnerpuses sadarbībā un atbalstā rīcības līmenī.

| 70. | Šajā punktā Revīzijas palātas norādītā situācija tieši rodas 69. punktā aprakstīto apstākļu, kā arī EK procedūru nepietiekamas zināšanas dēļ, par ko minēts uz 62. punktu sniegtajā atbildē. Komisija arvien vairāk uzsver partnervalstu administrācijas atbildību un pienākumus pasākumu pārvaldībā saskaņā ar attiecīgām Finanšu regulas normām. Pašreizējā tendence praktizēt jaunas palīdzības sniegšanas formas atšķirībā no klasiskās projekta metodes (nozaru mēroga pieeja, nozaru politikas atbalsta programmas) cita starpā pamatojama ar noteiktu pasākumu ilglaicīgas noturības mērķi. Komisija apzinās personāla mainības problēmas un diemžēl ir pieredzējusi šādas mainības negatīvās sekas projektu/programmu īstenošanā, īpaši attālos apgabalos. Taču šī problēma parasti paliek ārpus EK un palīdzības saņēmējvalstu politiskā dialoga. |
| --- | --- |

70.

Šajā punktā Revīzijas palātas norādītā situācija tieši rodas 69. punktā aprakstīto apstākļu, kā arī EK procedūru nepietiekamas zināšanas dēļ, par ko minēts uz 62. punktu sniegtajā atbildē. Komisija arvien vairāk uzsver partnervalstu administrācijas atbildību un pienākumus pasākumu pārvaldībā saskaņā ar attiecīgām Finanšu regulas normām. Pašreizējā tendence praktizēt jaunas palīdzības sniegšanas formas atšķirībā no klasiskās projekta metodes (nozaru mēroga pieeja, nozaru politikas atbalsta programmas) cita starpā pamatojama ar noteiktu pasākumu ilglaicīgas noturības mērķi. Komisija apzinās personāla mainības problēmas un diemžēl ir pieredzējusi šādas mainības negatīvās sekas projektu/programmu īstenošanā, īpaši attālos apgabalos. Taču šī problēma parasti paliek ārpus EK un palīdzības saņēmējvalstu politiskā dialoga.

| 72. | Komisija projektu/programmu projektos vienmēr ir pievērsusi uzmanību vietējā dzīves standarta uzlabošanas nepieciešamībai, atzīstot to par izšķirošu vides saglabāšanas pūliņu noturības nosacījumu, kas ir saskaņā ar vispārējo nabadzības samazināšanas mērķi. Tomēr ienākuma radīšanas iespējas aizsargājamās teritorijās un ap tām parasti ir ierobežotas un nepietiekamas, lai apmierinātu ilgtermiņa vietējās attīstības un vides aizsardzības vajadzības. Skatīt Komisijas atbildi uz 50.-56. punktu.
  Turklāt vissvarīgākais ir tas, ka attīstība, kas šajā jomā panākta ar EK šim mērķim sniegtās palīdzības līdzekļiem, paliek neaizsargāta pret nacionālās un starptautiskās politikas īstenošanas pasākumiem citās jomās, tādēļ ļoti svarīgi ir nodrošināt saskaņotu attīstības politiku.
  Liela daļa no ECOFAC programmas ietvaros veiktajiem pasākumiem visu programmas darbības gadu laikā ir bijusi veltīta tūrismam un vispār ienākuma radīšanas pasākumiem (medību zonas Centrālāfrikā, tūrisma ierīkojumi Kongo Brazivilā, Gabonā, Ekvatoriālajā Gvinejā, Santomē). Visi esošie ekotūrisma ierīkojumi ECOFAC programmas intervences apgabalos ir radīti šīs programmas ietvaros. |
| --- | --- |

72.

Komisija projektu/programmu projektos vienmēr ir pievērsusi uzmanību vietējā dzīves standarta uzlabošanas nepieciešamībai, atzīstot to par izšķirošu vides saglabāšanas pūliņu noturības nosacījumu, kas ir saskaņā ar vispārējo nabadzības samazināšanas mērķi. Tomēr ienākuma radīšanas iespējas aizsargājamās teritorijās un ap tām parasti ir ierobežotas un nepietiekamas, lai apmierinātu ilgtermiņa vietējās attīstības un vides aizsardzības vajadzības. Skatīt Komisijas atbildi uz 50.-56. punktu.

Turklāt vissvarīgākais ir tas, ka attīstība, kas šajā jomā panākta ar EK šim mērķim sniegtās palīdzības līdzekļiem, paliek neaizsargāta pret nacionālās un starptautiskās politikas īstenošanas pasākumiem citās jomās, tādēļ ļoti svarīgi ir nodrošināt saskaņotu attīstības politiku.

Liela daļa no ECOFAC programmas ietvaros veiktajiem pasākumiem visu programmas darbības gadu laikā ir bijusi veltīta tūrismam un vispār ienākuma radīšanas pasākumiem (medību zonas Centrālāfrikā, tūrisma ierīkojumi Kongo Brazivilā, Gabonā, Ekvatoriālajā Gvinejā, Santomē). Visi esošie ekotūrisma ierīkojumi ECOFAC programmas intervences apgabalos ir radīti šīs programmas ietvaros.

| 73.-74. | Projekta pieeja tikai ierobežoti ļauj kopīgi ar attīstības partneriem novērtēt plašāku partnervalstu vides politiku un programmas, kā arī ar vidi tieši nesaistītu jomu politikas ietekmi uz vidi. Tomēr valstu vides apraksti, kas tagad tiek izstrādāti kā stratēģijas dokumentu sagatavošanas daļa, ir paredzēti šo trūkumu atklāšanai, lai tos varētu ņemt vērā, plānojot atbalsta pasākumus. |
| --- | --- |

73.-74.

Projekta pieeja tikai ierobežoti ļauj kopīgi ar attīstības partneriem novērtēt plašāku partnervalstu vides politiku un programmas, kā arī ar vidi tieši nesaistītu jomu politikas ietekmi uz vidi. Tomēr valstu vides apraksti, kas tagad tiek izstrādāti kā stratēģijas dokumentu sagatavošanas daļa, ir paredzēti šo trūkumu atklāšanai, lai tos varētu ņemt vērā, plānojot atbalsta pasākumus.

| 75. | Kopš 2001. gada centrālās valdības nevarēja būt priekšlikuma iesniedzēji vai partneri, atsaucoties priekšlikuma iesniegšanas uzaicinājumam, lai saņemtu finansējumu no vides un mežu budžeta pozīcijas. Tomēr tām ir atļauts iesaistīties projektos, īpaši asociēto dalībnieku statusā. Šāda iesaistīšanās, kaut arī reti novērota, ir jāveicina, ja ir jānodrošina, ka projekts sniedz noturīgus rezultātus vides politikas līmenī. |
| --- | --- |

75.

Kopš 2001. gada centrālās valdības nevarēja būt priekšlikuma iesniedzēji vai partneri, atsaucoties priekšlikuma iesniegšanas uzaicinājumam, lai saņemtu finansējumu no vides un mežu budžeta pozīcijas. Tomēr tām ir atļauts iesaistīties projektos, īpaši asociēto dalībnieku statusā. Šāda iesaistīšanās, kaut arī reti novērota, ir jāveicina, ja ir jānodrošina, ka projekts sniedz noturīgus rezultātus vides politikas līmenī.

| 76. | Par tiešā budžeta atbalsta nozīmi lūdzu skatīt 36.-38. panta komentārus. |
| --- | --- |

76.

Par tiešā budžeta atbalsta nozīmi lūdzu skatīt 36.-38. panta komentārus.

| 77. | Jāpieliek lielākas pūles, lai labāk izplatītu vides un mežu programmas īstenošanā sasniegtos rezultātus un gūto mācību. Novērtējot projektu, daļa budžeta jāparedz rezultātu izplatīšanas un ilgtspējības uzdevumiem pēc pasākumu pabeigšanas. Projekta īstenošanas perioda pēdējā gadā ir jāsagatavo skaidrs izplatīšanas un turpmāko darbību plāns. Ir arī paredzēts, ka, īstenojot decentralizācijas procesu, saņēmējvalstu valdības būs labāk informētas par projektu rezultātiem.

  15. izcēlums. PPG7 koncepcija kopš paša sākuma ir bijusi kompleksa. Brazīlija, 1992. gadā būdama uzņēmējvalsts Apvienoto Nāciju organizācijas konferencei par vidi un attīstību, piekrita septiņu galveno ekonomikas lielvalstu sniegtajam PPG7 priekšlikumam. Tajā posmā tomēr valstī nebija plaši izplatīta pārliecība par Amazones vides aizsardzības steidzamu nepieciešamību, un līdzdalīgajās valstīs nebija arī attiecīgo struktūru un budžeta līdzekļu.
  Saistībā ar programmu līdzdalīgajās valstīs izveidoja vides ministrijas un vides sekretariātus. Tika īstenoti arī daudzi mācību pasākumi, kas lielās personāla mainības dēļ ne vienmēr sniedza iespējamo labāko rezultātu.
  Cits faktors, kas sarežģī lietas, ir lielās dažādo Amazones reģiona valstu kultūras un likumdošanas atšķirības. Piemēram, Rondonija (Rondônia) bija vienīgais štats, kur ekoloģiskā un ekonomiskā zonēšana bija pieņemta likuma veidā. Citos štatos nebija oficiālas šāda zonējuma atbalsta politikas.
  Pieredze liecina, ka “rīkojumu un kontroles” pasākumi nav efektīvi īstenojami. Šajā reģionā valsts praktiski nav pārstāvēta. Bet, lai kontrolētu 5 miljonus kvadrātkilometru Amazones mežu, kas ir ievērojami vairāk nekā pašreizējās ES 4 miljoni kvadrātkilometri, būtu vajadzīga ļoti liela valsts līdzdarbība. Šo trūkumu daļēji kompensē uzraudzība no gaisa un ar satelītu palīdzību.
  Kaut arī vides ministrija nopūlas šajā virzienā, tomēr joprojām ir grūti ieviest vides politiku kā horizontālu uzdevumu, tādējādi iesaistot arī citas ministrijas, galvenokārt politiskā spiediena dēļ, kas prasa nodrošināt ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību. |
| --- | --- |

77.

Jāpieliek lielākas pūles, lai labāk izplatītu vides un mežu programmas īstenošanā sasniegtos rezultātus un gūto mācību. Novērtējot projektu, daļa budžeta jāparedz rezultātu izplatīšanas un ilgtspējības uzdevumiem pēc pasākumu pabeigšanas. Projekta īstenošanas perioda pēdējā gadā ir jāsagatavo skaidrs izplatīšanas un turpmāko darbību plāns. Ir arī paredzēts, ka, īstenojot decentralizācijas procesu, saņēmējvalstu valdības būs labāk informētas par projektu rezultātiem.

15. izcēlums. PPG7 koncepcija kopš paša sākuma ir bijusi kompleksa. Brazīlija, 1992. gadā būdama uzņēmējvalsts Apvienoto Nāciju organizācijas konferencei par vidi un attīstību, piekrita septiņu galveno ekonomikas lielvalstu sniegtajam PPG7 priekšlikumam. Tajā posmā tomēr valstī nebija plaši izplatīta pārliecība par Amazones vides aizsardzības steidzamu nepieciešamību, un līdzdalīgajās valstīs nebija arī attiecīgo struktūru un budžeta līdzekļu.

Saistībā ar programmu līdzdalīgajās valstīs izveidoja vides ministrijas un vides sekretariātus. Tika īstenoti arī daudzi mācību pasākumi, kas lielās personāla mainības dēļ ne vienmēr sniedza iespējamo labāko rezultātu.

Cits faktors, kas sarežģī lietas, ir lielās dažādo Amazones reģiona valstu kultūras un likumdošanas atšķirības. Piemēram, Rondonija (Rondônia) bija vienīgais štats, kur ekoloģiskā un ekonomiskā zonēšana bija pieņemta likuma veidā. Citos štatos nebija oficiālas šāda zonējuma atbalsta politikas.

Pieredze liecina, ka “rīkojumu un kontroles” pasākumi nav efektīvi īstenojami. Šajā reģionā valsts praktiski nav pārstāvēta. Bet, lai kontrolētu 5 miljonus kvadrātkilometru Amazones mežu, kas ir ievērojami vairāk nekā pašreizējās ES 4 miljoni kvadrātkilometri, būtu vajadzīga ļoti liela valsts līdzdarbība. Šo trūkumu daļēji kompensē uzraudzība no gaisa un ar satelītu palīdzību.

Kaut arī vides ministrija nopūlas šajā virzienā, tomēr joprojām ir grūti ieviest vides politiku kā horizontālu uzdevumu, tādējādi iesaistot arī citas ministrijas, galvenokārt politiskā spiediena dēļ, kas prasa nodrošināt ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību.

| 78. | Par vides jomā īstenojamo projektu (vides aizsardzība, saglabāšana, novērtēšana) finansiālo ilgtspējību lūdzu skatīt atbildes uz 50.-56. punktu un 72. punktu. |
| --- | --- |

78.

Par vides jomā īstenojamo projektu (vides aizsardzība, saglabāšana, novērtēšana) finansiālo ilgtspējību lūdzu skatīt atbildes uz 50.-56. punktu un 72. punktu.

| 79. | Komisija apzinās problēmu un ņem to vērā, sagatavojot jauno tematisko programmu 2007.-2013. gadam, kur tematiskās programmas tvertas kā subsidiāras un komplementāras attiecībā pret ģeogrāfiskajām programmām. |
| --- | --- |

79.

Komisija apzinās problēmu un ņem to vērā, sagatavojot jauno tematisko programmu 2007.-2013. gadam, kur tematiskās programmas tvertas kā subsidiāras un komplementāras attiecībā pret ģeogrāfiskajām programmām.

| 80. | Komisija pilnīgi piekrīt Revīzijas palātas komentāriem. Arī šeit jānorāda uz atbildēm, kas sniegtas uz 50.-56. punktu un 72. punktu. Komisija lielu nozīmi piešķir saskaņotas attīstības politikas nodrošināšanai, lai novērstu pasākumus, kas spēcīgi stimulētu īstermiņa ekonomiskos ieguvumus, apdraudot sadarbības centienus saglabāt vidi un tās ilgtspējības perspektīvas.
  Turklāt attiecībā uz mežu nelikumīgu izciršanu (16. izcēlums), kas jo bieži ir galvenais dažu EK finansēto projektu dzīvotspējas apdraudējums, Komisija ir uzsākusi īstenot Meža likumdošanas aktu īstenošanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) rīcības plānu (COM/2003/251, galīgā redakcija). Šis plāns ir nozīmīgs pasākums, kas vērsts pareizā virzienā uz vides jautājumu risināšanu vairāk globālā un vispārējā veidā, ņemot vērā būtisko un bieži neievēroto tirdzniecības struktūru ietekmi uz vides saglabāšanu. |
| --- | --- |

80.

Komisija pilnīgi piekrīt Revīzijas palātas komentāriem. Arī šeit jānorāda uz atbildēm, kas sniegtas uz 50.-56. punktu un 72. punktu. Komisija lielu nozīmi piešķir saskaņotas attīstības politikas nodrošināšanai, lai novērstu pasākumus, kas spēcīgi stimulētu īstermiņa ekonomiskos ieguvumus, apdraudot sadarbības centienus saglabāt vidi un tās ilgtspējības perspektīvas.

Turklāt attiecībā uz mežu nelikumīgu izciršanu (16. izcēlums), kas jo bieži ir galvenais dažu EK finansēto projektu dzīvotspējas apdraudējums, Komisija ir uzsākusi īstenot Meža likumdošanas aktu īstenošanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) rīcības plānu (COM/2003/251, galīgā redakcija). Šis plāns ir nozīmīgs pasākums, kas vērsts pareizā virzienā uz vides jautājumu risināšanu vairāk globālā un vispārējā veidā, ņemot vērā būtisko un bieži neievēroto tirdzniecības struktūru ietekmi uz vides saglabāšanu.

| 81. | a) | Komisija cenšas uzlabot projekta novērtēšanas procedūras, kas cita starpā ļautu nodrošināt projekta mērķu un projekta ilguma saskaņu. |
| --- | --- | --- |

81.

a)

Komisija cenšas uzlabot projekta novērtēšanas procedūras, kas cita starpā ļautu nodrošināt projekta mērķu un projekta ilguma saskaņu.

| b) | Lūdzu skatīt atbildes uz 36.-38. punktu. |
| --- | --- |

b)

Lūdzu skatīt atbildes uz 36.-38. punktu.

| c) un d) | Komisija pašlaik izvērtē savu ar trasta fondu un globālo iniciatīvu palīdzību sniegto atbalstu, pievēršot īpašu uzmanību pārredzamības, kontroles un pārskatu sniegšanas jautājumiem. |
| --- | --- |

c) un d)

Komisija pašlaik izvērtē savu ar trasta fondu un globālo iniciatīvu palīdzību sniegto atbalstu, pievēršot īpašu uzmanību pārredzamības, kontroles un pārskatu sniegšanas jautājumiem.

16. izcēlums. Visiem dabisko mežu apgabaliem Ķīnā ir noteiktas mežu izstrādes kvotas, kas nosaka, kādā apjomā drīkt izcirst kokus i) sadzīves vajadzībām/kurināmajam un ii) māju atjaunošanai. Uz dabisko mežu apsaimniekošanas projekta (NFMP) apgabaliem attiecas turpmākais: Sičuānas provincē ir pilnīgs izciršanas aizliegums; Hunanas un Hainanas provincēs tāda nav. Hunanas un Hainanas meži ir masveidā izcirsti vairāku gadu desmitu laikā un tika/tiek aizstāti ar bambusu (Hunanā) un kaučuku (Hainanā), ko attiecīgi likumīgi izmanto malkas/kaučuka iegūšanai. Bambusa/kaučuka audzes ir tautas īpašums un robežojas ar dabiskajiem mežu apgabaliem. Tika ziņots, ka, apsaimniekojot savus kolektīvos mežus, fermeri ielauzušies dabisko mežu teritorijā. Ķīnā esošās EK delegācijas rīcībā nav ziņu, ka tur būtu notikusi nelikumīga mežu izciršana komerciāliem nolūkiem kokmateriālu/koksnes rūpniecībā. Komerciālā izciršana Hunanā un Hainanā neietekmē NFMP efektivitāti. Dabisko mežu izmantošanā lauku iedzīvotāju vajadzībām tieši NFMP uzdevums ir izstrādāt ilglaicīgas izmantošanas modeļus.

Indonēzijā Komisija ir atbalstījusi Berau mežu apsaimniekošanas projektu (BFMP), ar kuru ieviesta ilgtspējīga mežu apsaimniekošana un sniegts atbalsts starptautiski nozīmīgām STREK izpētes platībām, kas sākotnēji izveidots ar Francijas CIRAD palīdzību.

Joprojām apdraudējumu rada ogļrūpniecība. Tomēr plānotais jaunais projekts “Līdzdalīgā dabas resursu plānošana Berau un Buluganā” sniegs vispārēju integrētas zemes izmantošanas plānošanas pamatu, kas ir nepieciešams, lai rajona sanāksmēs varētu izdarīt pamatotu izvēli konkurējošo zemes izmantošanas veidu starpā.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 82. | Ņemot vērā 2005. gada decembrī parakstīto dokumentu “Eiropas konsenss attīstības jomā” (European Consensus on Development), ar ko lielāka nozīmība piešķirta attīstības politikas vides aspektiem, Komisija pārskatīs un atjauninās 2001. gadā pieņemto vides integrēšanas stratēģiju un paplašinās tās darbības jomu. |
| --- | --- |

82.

Ņemot vērā 2005. gada decembrī parakstīto dokumentu “Eiropas konsenss attīstības jomā” (European Consensus on Development), ar ko lielāka nozīmība piešķirta attīstības politikas vides aspektiem, Komisija pārskatīs un atjauninās 2001. gadā pieņemto vides integrēšanas stratēģiju un paplašinās tās darbības jomu.

| 83. | Nepieciešamā personāla jautājumā, nosakot ierobežoto resursu izmantošanas prioritātes, uzmanība jāpievērš tam, lai pilnveidotu nespeciālistu spēju īstenot vides integrēšanas pamatprocedūras (skrīningu) un pēc vajadzības nodrošinātu speciālistu atbalstu šo aspektu identificēšanas un formulēšanas posmā.
  Tuvojas nobeigumam vides integrēšanas rokasgrāmatas projekta izstrāde. Tās komponenti jau ir pieejami un tiek plaši izmantoti. No 2004. gada novembra līdz 2005. gada beigām galvenajā iestādē un delegācijās ir apmācīti aptuveni 350 darbinieki. Komisija atzīst tālākas zināšanu nostiprināšanas nepieciešamību un apsvērs iespēju noteikt pamatpersonālam obligātus tematiskos kursus.
  Uzraudzības un vērtēšanas sistēmas ir jau labi izstrādātas, bet Komisija pētīs, kādā veidā uzlabot individuālu projektu vērtēšanā par labāko atzītās prakses izplatīšanu. |
| --- | --- |

83.

Nepieciešamā personāla jautājumā, nosakot ierobežoto resursu izmantošanas prioritātes, uzmanība jāpievērš tam, lai pilnveidotu nespeciālistu spēju īstenot vides integrēšanas pamatprocedūras (skrīningu) un pēc vajadzības nodrošinātu speciālistu atbalstu šo aspektu identificēšanas un formulēšanas posmā.

Tuvojas nobeigumam vides integrēšanas rokasgrāmatas projekta izstrāde. Tās komponenti jau ir pieejami un tiek plaši izmantoti. No 2004. gada novembra līdz 2005. gada beigām galvenajā iestādē un delegācijās ir apmācīti aptuveni 350 darbinieki. Komisija atzīst tālākas zināšanu nostiprināšanas nepieciešamību un apsvērs iespēju noteikt pamatpersonālam obligātus tematiskos kursus.

Uzraudzības un vērtēšanas sistēmas ir jau labi izstrādātas, bet Komisija pētīs, kādā veidā uzlabot individuālu projektu vērtēšanā par labāko atzītās prakses izplatīšanu.

| 84. | Lai vides dimensiju labāk integrētu nākamajos (2007-2013) valstu stratēģijas dokumentos, Komisija ir sistemātiski sagatavojusi valstu vides aprakstus. Tomēr šo vides aprakstu ietekme uz jaunajiem valstu stratēģijas dokumentiem galvenokārt ir atkarīga no tā, cik prioritāri partnervalstīs ir vides jautājumi.
  Vispārējais budžeta atbalsts (General budget support – GBS) ir saistīts ar plašu politisku dialogu par partnervalstu attīstības stratēģijām un vērsts uz nabadzības samazināšanu, makroekonomikas stabilitāti un uzlabotu finanšu pārvaldību saskaņā ar juridiskām normām un saistībām (piemēram Kotonū Nolīguma 61. panta 2. punktu). Komisija visos atbilstošajos gadījumos centīsies politikas dialogā ietvert vides jautājumu. Nozares budžeta atbalsta gadījumā (SBS) nozares īpašos vides aspektus var ietvert nozares politikas dialogā, kā arī pašā programmas projektā. Varētu būt iespējams arī nozares budžeta atbalsts, kas vērsts tieši uz vidi. Vides aspektu Komisija ņem vērā, patlaban pārskatot budžeta un nozaru politikas atbalsta vadlīnijas. |
| --- | --- |

84.

Lai vides dimensiju labāk integrētu nākamajos (2007-2013) valstu stratēģijas dokumentos, Komisija ir sistemātiski sagatavojusi valstu vides aprakstus. Tomēr šo vides aprakstu ietekme uz jaunajiem valstu stratēģijas dokumentiem galvenokārt ir atkarīga no tā, cik prioritāri partnervalstīs ir vides jautājumi.

Vispārējais budžeta atbalsts (General budget support – GBS) ir saistīts ar plašu politisku dialogu par partnervalstu attīstības stratēģijām un vērsts uz nabadzības samazināšanu, makroekonomikas stabilitāti un uzlabotu finanšu pārvaldību saskaņā ar juridiskām normām un saistībām (piemēram Kotonū Nolīguma 61. panta 2. punktu). Komisija visos atbilstošajos gadījumos centīsies politikas dialogā ietvert vides jautājumu. Nozares budžeta atbalsta gadījumā (SBS) nozares īpašos vides aspektus var ietvert nozares politikas dialogā, kā arī pašā programmas projektā. Varētu būt iespējams arī nozares budžeta atbalsts, kas vērsts tieši uz vidi. Vides aspektu Komisija ņem vērā, patlaban pārskatot budžeta un nozaru politikas atbalsta vadlīnijas.

| 85. | Ņemot vērā komplicēto attīstības jomā īstenotās sadarbības kontekstu, Komisija uzskata, ka projekti principā tiek īstenoti. Ir jāņem vērā daudzi faktori, kas ietekmē īstenošanas procesu (arī politiskā nestabilitāte un tiesībaizsardzības problēmas), kas, nereti būdami ārpus projekta kontroles, kavē paredzētā rezultāta sasniegšanu un gaidītās ietekmes nodrošināšanu. Komisija cenšas uzlabot projektu novērtēšanas procedūras.
  Komisija arvien vairāk uzsver partnervalstu administrācijas īpašumtiesības un atbildību, lai nodrošinātu pasākumu pārvaldību atbilstoši attiecīgiem Finanšu regulas noteikumiem. Jaunu, no klasiskās projekta pieejas atšķirīgu atbalsta sniegšanas veidu tendence (nozares mēroga pieeja, nozares politikas atbalsta programmas) cita starpā ir izskaidrojama ar rūpēm par pasākumu ilglaicīgu noturību. |
| --- | --- |

85.

Ņemot vērā komplicēto attīstības jomā īstenotās sadarbības kontekstu, Komisija uzskata, ka projekti principā tiek īstenoti. Ir jāņem vērā daudzi faktori, kas ietekmē īstenošanas procesu (arī politiskā nestabilitāte un tiesībaizsardzības problēmas), kas, nereti būdami ārpus projekta kontroles, kavē paredzētā rezultāta sasniegšanu un gaidītās ietekmes nodrošināšanu. Komisija cenšas uzlabot projektu novērtēšanas procedūras.

Komisija arvien vairāk uzsver partnervalstu administrācijas īpašumtiesības un atbildību, lai nodrošinātu pasākumu pārvaldību atbilstoši attiecīgiem Finanšu regulas noteikumiem. Jaunu, no klasiskās projekta pieejas atšķirīgu atbalsta sniegšanas veidu tendence (nozares mēroga pieeja, nozares politikas atbalsta programmas) cita starpā ir izskaidrojama ar rūpēm par pasākumu ilglaicīgu noturību.

| 86. | Kopienas sadarbība attīstības jomā balstās uz partnerības un atbildības principiem atbalsta saņēmējvalsts labā. Tas nozīmē, ka ģeogrāfiskās sadarbības mehānismu prioritātes tiek saskaņotas konsultāciju procesā, kurā saņēmējas partnervalstis varētu vairāk censties par labu sociālajām jomām, piemēram, veselībai un izglītībai. Tomēr Komisija tās divpusējās attiecībās ar partnervalstīm arī turpmāk centīsies rosināt partnervalstu vides dimensijas izpratni. Komisija koncentrēs savas pūles ierobežoto resursu izmantošanas optimizācijas virzienā. Šajā kopsakarā 2005. gada martā EuropeAid kompetences resursi tika reorganizēti tā, lai varētu efektīvi sniegt kvalitatīvu atbalstu. |
| --- | --- |

86.

Kopienas sadarbība attīstības jomā balstās uz partnerības un atbildības principiem atbalsta saņēmējvalsts labā. Tas nozīmē, ka ģeogrāfiskās sadarbības mehānismu prioritātes tiek saskaņotas konsultāciju procesā, kurā saņēmējas partnervalstis varētu vairāk censties par labu sociālajām jomām, piemēram, veselībai un izglītībai. Tomēr Komisija tās divpusējās attiecībās ar partnervalstīm arī turpmāk centīsies rosināt partnervalstu vides dimensijas izpratni. Komisija koncentrēs savas pūles ierobežoto resursu izmantošanas optimizācijas virzienā. Šajā kopsakarā 2005. gada martā EuropeAid kompetences resursi tika reorganizēti tā, lai varētu efektīvi sniegt kvalitatīvu atbalstu.

| 87. | Komisija pārskatīs un atjauninās 2001. gada vides integrēšanas stratēģiju un paplašinās tās darbības jomu, ņemot vērā jaunākos politikas virzienus, piemēram, 2005. gada decembra jauno attīstības politiku, ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kā arī tematisko programmu “Vide un ilgstpējīga dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldība”(ENRTP). |
| --- | --- |

87.

Komisija pārskatīs un atjauninās 2001. gada vides integrēšanas stratēģiju un paplašinās tās darbības jomu, ņemot vērā jaunākos politikas virzienus, piemēram, 2005. gada decembra jauno attīstības politiku, ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kā arī tematisko programmu “Vide un ilgstpējīga dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldība”(ENRTP).

| 88. | Komisija izveidos vides un attīstības integrēšanas starpdienestu vadības grupu, kura sniegs pamatnostādnes un nodrošinās labāku koordināciju.
  Sinerģija tiks vēl vairāk palielināta, EK kopīgajam pētniecības centram izveidojot vides un ilgtspējīgas attīstības novērošanas iestādi, lai atbalstītu EK attīstības politikas plānošanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

88.

Komisija izveidos vides un attīstības integrēšanas starpdienestu vadības grupu, kura sniegs pamatnostādnes un nodrošinās labāku koordināciju.

Sinerģija tiks vēl vairāk palielināta, EK kopīgajam pētniecības centram izveidojot vides un ilgtspējīgas attīstības novērošanas iestādi, lai atbalstītu EK attīstības politikas plānošanu un īstenošanu.

| 89. | Nepieciešamā personāla jautājumā, nosakot ierobežoto resursu izmantošanas prioritātes, uzmanība jāpievērš tam, lai pilnveidotu nespeciālistu spēju īstenot vides integrēšanas pamatprocedūras (skrīningu) un pēc vajadzības nodrošinātu speciālistu atbalstu šo aspektu identificēšanas un formulēšanas posmā. |
| --- | --- |

89.

Nepieciešamā personāla jautājumā, nosakot ierobežoto resursu izmantošanas prioritātes, uzmanība jāpievērš tam, lai pilnveidotu nespeciālistu spēju īstenot vides integrēšanas pamatprocedūras (skrīningu) un pēc vajadzības nodrošinātu speciālistu atbalstu šo aspektu identificēšanas un formulēšanas posmā.

| 90. | Paredzēts, ka Vides integrēšanas rokasgrāmata tiks apstiprināta 2006. gadā un nosūtīta attiecīgajiem EK dienestiem Briselē un delegācijām. Atbilstības pārbaude notiks tās Kvalitātes atbalsta grupas pārbaudes ietvaros, ko tā veiks pasākumu identifikācijas un formulēšanas posmā. |
| --- | --- |

90.

Paredzēts, ka Vides integrēšanas rokasgrāmata tiks apstiprināta 2006. gadā un nosūtīta attiecīgajiem EK dienestiem Briselē un delegācijām. Atbilstības pārbaude notiks tās Kvalitātes atbalsta grupas pārbaudes ietvaros, ko tā veiks pasākumu identifikācijas un formulēšanas posmā.

| 91. | Komisija atzīst tālākas zināšanu nostiprināšanas nepieciešamību un apsvērs iespēju noteikt pamatpersonālam obligātus tematiskos kursus. Līdz ar šādu attiecīgo lēmumu ir jāpieņem arī lēmums par kursiem nepieciešamā budžeta piešķiršanu. Šis jautājums ir Komisijas 2006. gada darba kārtībā. |
| --- | --- |

91.

Komisija atzīst tālākas zināšanu nostiprināšanas nepieciešamību un apsvērs iespēju noteikt pamatpersonālam obligātus tematiskos kursus. Līdz ar šādu attiecīgo lēmumu ir jāpieņem arī lēmums par kursiem nepieciešamā budžeta piešķiršanu. Šis jautājums ir Komisijas 2006. gada darba kārtībā.

| 92. | Komisija apsvērs, vai šajā posmā veikt vispārēju novērtējumu un kādas ir iespējas uzlabot izpildi, izmantojot uzraudzības sistēmas sniegtos datus.
  Komisija ir sākusi datu bāzes izveidi, kas nodrošinās visu projektu novērtējumu reģistrāciju; meklēšana un piekļuve būs iespējama ar atslēgvārdiem, arī jēdzienu “environment” (vide). Tas ļaus sistemātiskāk novērtēt rezultātus. |
| --- | --- |

92.

Komisija apsvērs, vai šajā posmā veikt vispārēju novērtējumu un kādas ir iespējas uzlabot izpildi, izmantojot uzraudzības sistēmas sniegtos datus.

Komisija ir sākusi datu bāzes izveidi, kas nodrošinās visu projektu novērtējumu reģistrāciju; meklēšana un piekļuve būs iespējama ar atslēgvārdiem, arī jēdzienu “environment” (vide). Tas ļaus sistemātiskāk novērtēt rezultātus.

| 93. | Komisija apzinās, ka vēl jāpieliek pūles, lai uzlabotu tās spēju sniegt iespējami precīzu informāciju par izdevumiem saistībā ar vidi. Tomēr šīs iespējas ir ierobežotas, jo projektos, kuri attiecas uz citām jomām, uz vidi attiecināmie izdevumi ne vienmēr ir viegli izdibināmi. |
| --- | --- |

93.

Komisija apzinās, ka vēl jāpieliek pūles, lai uzlabotu tās spēju sniegt iespējami precīzu informāciju par izdevumiem saistībā ar vidi. Tomēr šīs iespējas ir ierobežotas, jo projektos, kuri attiecas uz citām jomām, uz vidi attiecināmie izdevumi ne vienmēr ir viegli izdibināmi.

| 94. | Plānošanas vadlīnijas nākamās paaudzes nozares budžeta atbalstam īpaši aicina analizēt vides stāvokli, pamatojoties uz valsts vides aprakstu, un identificē iespējamās intervences jomas (vai nu integrētas prioritārajās nozarēs, vai vides/dabas resursos kā atsevišķa nozare). |
| --- | --- |

94.

Plānošanas vadlīnijas nākamās paaudzes nozares budžeta atbalstam īpaši aicina analizēt vides stāvokli, pamatojoties uz valsts vides aprakstu, un identificē iespējamās intervences jomas (vai nu integrētas prioritārajās nozarēs, vai vides/dabas resursos kā atsevišķa nozare).

| 95. | Ar attiecīgo rokasgrāmatu atjaunināšanu, ko paredzēts pabeigt 2006. gadā, Komisija īpaši centīsies nodrošināt labāku vides integrēšanu Komisijas sniegtā tiešā budžeta atbalsta pasākumos, šim nolūkam izmantojot dialogu par nabadzības samazināšanas stratēģiju, kas ir kontekstā ar vispārējo budžeta atbalstu, kā arī atbilstošos gadījumos izmantojot nozaru politikas dialogu un atsevišķo nozaru budžeta atbalsta projektus (pieejamības un maksājuma nosacījumi).
  Visos iespējamos gadījumos tiks veicināta valdību stratēģisko vides novērtējumu izstrāde, īpaši attiecībā uz nozares mēroga/uz nozari attiecināmo budžeta atbalstu, kas sniegts ekoloģiski sensitīvām nozarēm. |
| --- | --- |

95.

Ar attiecīgo rokasgrāmatu atjaunināšanu, ko paredzēts pabeigt 2006. gadā, Komisija īpaši centīsies nodrošināt labāku vides integrēšanu Komisijas sniegtā tiešā budžeta atbalsta pasākumos, šim nolūkam izmantojot dialogu par nabadzības samazināšanas stratēģiju, kas ir kontekstā ar vispārējo budžeta atbalstu, kā arī atbilstošos gadījumos izmantojot nozaru politikas dialogu un atsevišķo nozaru budžeta atbalsta projektus (pieejamības un maksājuma nosacījumi).

Visos iespējamos gadījumos tiks veicināta valdību stratēģisko vides novērtējumu izstrāde, īpaši attiecībā uz nozares mēroga/uz nozari attiecināmo budžeta atbalstu, kas sniegts ekoloģiski sensitīvām nozarēm.

| 96. | Vides rokasgrāmatā būs noteiktas izvērtēšanas procedūras. To piemērošanu pārbaudīs kvalitātes atbalsta grupa (QSG) projekta identifikācijas un formulēšanas pārbaudes ietvaros. Komisija apsvērs iespēju piešķirt EK delegācijām lielāku nozīmi šajā jomā tādā veidā, kurš ir saderīgs ar pašreizējo un nākotnes iespējamo cilvēkresursu pieejamību, ņemot vērā arī nosacījumu nedarboties pretēji pastāvīgajiem procedūru vienkāršošanas centieniem. Jāuzsver nespeciālistu spēju pilnveidošana, lai tie spētu veikt izvērtēšanu, kā arī atbalsta nodrošināšana pēc vajadzības. |
| --- | --- |

96.

Vides rokasgrāmatā būs noteiktas izvērtēšanas procedūras. To piemērošanu pārbaudīs kvalitātes atbalsta grupa (QSG) projekta identifikācijas un formulēšanas pārbaudes ietvaros. Komisija apsvērs iespēju piešķirt EK delegācijām lielāku nozīmi šajā jomā tādā veidā, kurš ir saderīgs ar pašreizējo un nākotnes iespējamo cilvēkresursu pieejamību, ņemot vērā arī nosacījumu nedarboties pretēji pastāvīgajiem procedūru vienkāršošanas centieniem. Jāuzsver nespeciālistu spēju pilnveidošana, lai tie spētu veikt izvērtēšanu, kā arī atbalsta nodrošināšana pēc vajadzības.

| 97. | Lielākā daļa no šīm pārbaudēm tiks veikta projekta formulēšanas posmā kvalitātes nodrošināšanas grupas darba ietvaros, pārbaudot ierosināto pasākumu kvalitāti un konsekvenci, arī visas iepriekš veiktās izpētes un finansējuma līguma projekta nosacījumu kvalitāti un pilnīgumu. |
| --- | --- |

97.

Lielākā daļa no šīm pārbaudēm tiks veikta projekta formulēšanas posmā kvalitātes nodrošināšanas grupas darba ietvaros, pārbaudot ierosināto pasākumu kvalitāti un konsekvenci, arī visas iepriekš veiktās izpētes un finansējuma līguma projekta nosacījumu kvalitāti un pilnīgumu.

| 98. | Komisija apzinās, ka projekta novērtējumā jāņem vērā pašreizējais stāvoklis attiecīgajā jomā. Tam atbilstoši jaunajā dokumentā “EK ārējās palīdzības līgumu procedūru praktiskās vadlīnijas”, kas ir spēkā kopš 2006. gada februāra, projekta priekšlikumu novērtēšanā lielāka nozīme nekā agrāk piešķirta EK delegāciju viedokļiem. |
| --- | --- |

98.

Komisija apzinās, ka projekta novērtējumā jāņem vērā pašreizējais stāvoklis attiecīgajā jomā. Tam atbilstoši jaunajā dokumentā “EK ārējās palīdzības līgumu procedūru praktiskās vadlīnijas”, kas ir spēkā kopš 2006. gada februāra, projekta priekšlikumu novērtēšanā lielāka nozīme nekā agrāk piešķirta EK delegāciju viedokļiem.

| 99. | Komisija atzīst, ka ir iespējas vienkāršot procedūras, lai paātrinātu sniegtās palīdzības saņemšanu un uzlabotu efektivitāti, vienlaikus nodrošinot pārskatāmību un godīgumu. Saistībā ar to Komisija ir ierosinājusi Finanšu regulas grozījumus. EuropeAid birojs jau ir veicis pirmo pašreizējai regulai atbilstošo procedūru koriģējumu, kas stājies spēkā šā gada februārī (skatīt jauno praktisko rokasgrāmatu). |
| --- | --- |

99.

Komisija atzīst, ka ir iespējas vienkāršot procedūras, lai paātrinātu sniegtās palīdzības saņemšanu un uzlabotu efektivitāti, vienlaikus nodrošinot pārskatāmību un godīgumu. Saistībā ar to Komisija ir ierosinājusi Finanšu regulas grozījumus. EuropeAid birojs jau ir veicis pirmo pašreizējai regulai atbilstošo procedūru koriģējumu, kas stājies spēkā šā gada februārī (skatīt jauno praktisko rokasgrāmatu).

| 100. | Plānotā tematiskā programma, kas attiecas uz vidi un dabas resursiem, arī enerģiju, rosinās vietējās kopienas īstenot resursu pārvaldību atbilstoši ilgtspējīgas izmantošanas uzdevumam un sekmēs šādu pasākumu integrēšanu ģeogrāfiskajās programmās. |
| --- | --- |

100.

Plānotā tematiskā programma, kas attiecas uz vidi un dabas resursiem, arī enerģiju, rosinās vietējās kopienas īstenot resursu pārvaldību atbilstoši ilgtspējīgas izmantošanas uzdevumam un sekmēs šādu pasākumu integrēšanu ģeogrāfiskajās programmās.

| 101. | Komisija apsvērs iespēju koriģētās vides stratēģijas ietvaros veikt pētījumu par pieejamo palīdzības modalitāšu izvēli, balstoties uz Komisijas pašas pieredzi un citu donoru pieredzi, kā arī ņemot vērā pašreizējos procedūru un juridiskos ierobežojumus. |
| --- | --- |

101.

Komisija apsvērs iespēju koriģētās vides stratēģijas ietvaros veikt pētījumu par pieejamo palīdzības modalitāšu izvēli, balstoties uz Komisijas pašas pieredzi un citu donoru pieredzi, kā arī ņemot vērā pašreizējos procedūru un juridiskos ierobežojumus.

---