# Euroopan unionin C 195/2006

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 195 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta18. elokuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 195

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta18. elokuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Valmistavat säädökset |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | 17.—18. toukokuuta 2006 pidetty 427. täysistunto |
| 2006/C 195/1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Vastaus riippumattomien korkean tason asiantuntijoiden viisivuotisarviointiin yhteisön tutkimustoiminnasta (1999—2003)KOM(2005) 387 lopullinen | 1 |
| 2006/C 195/2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pyroteknisten tuotteitten saattamisesta markkinoilleKOM(2005) 457 lopullinen — 2005/0194 COD | 7 |
| 2006/C 195/3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi perfluoro-oktaanisulfonaattien markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista (neuvoston direktiivin 76/769/ETY muutos)KOM(2005) 618 lopullinen — 2005/0244 COD | 10 |
| 2006/C 195/4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi neuvoston direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta lääkinnällisistä laitteista annettujen direktiivien tarkistamisen osaltaKOM(2005) 681 lopullinen — 2005/0263 COD | 14 |
| 2006/C 195/5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoluonnos aiheesta Ehdotus: Neuvoston direktiivi tavaroiden maahantuonnissa pieninä muina kuin kaupallisina lähetyksinä kolmansista maista sovellettavista verovapautuksista (kodifioitu toisinto)KOM(2006) 12 lopullinen — 2006/0007 CNS | 19 |
| 2006/C 195/6 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tarkistettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluistaKOM(2005) 319 lopullinen — 2000/0212 COD | 20 |
| 2006/C 195/7 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi saastuttamattomien maantieajoneuvojen edistämisestäKOM(2005) 634 lopullinen — 2005/0283 COD | 26 |
| 2006/C 195/8 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelusta — ToimintaohjelmaKOM(2005) 658 lopullinen | 29 |
| 2006/C 195/9 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tulvien arvioinnista ja hallinnastaKOM(2006) 15 lopullinen — 2006/0005 COD | 37 |
| 2006/C 195/0 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston päätös yhteisön pelastuspalvelumekanismin perustamisesta (uudelleenlaadittu)KOM(2006) 29 lopullinen — 2006/0009 CNS | 40 |
| 2006/C 195/1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja — Väestön mielenterveyden parantaminen — Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategiaKOM(2005) 484 lopullinen | 42 |
| 2006/C 195/2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Joustoturvan käytäntö Tanskassa | 48 |
| 2006/C 195/3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Muutettu ehdotus: Neuvoston direktiivi direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta palvelujen suorituspaikan osaltaKOM(2005) 334 lopullinen — 2003/0329 CNS | 54 |
| 2006/C 195/4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle — Pienten ja keskisuurten yritysten yhtiöveroesteiden poistaminen sisämarkkinoilla — kotivaltioverotusta (Home State Taxation) koskevan mahdollisen kokeiluhankkeen suuntaviivatKOM(2005) 702 lopullinen | 58 |
| 2006/C 195/5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston asetus koheesiorahastosta (kodifioitu toisinto)KOM(2006) 5 lopullinen — 2003/0129 AVC | 61 |
| 2006/C 195/6 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan unionin ulkoinen toiminta: järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli | 62 |
| 2006/C 195/7 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Panos Eurooppa-neuvoston kokoukseen 15.—16. kesäkuuta 2006 — Harkinta-aika | 64 |
| 2006/C 195/8 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoistaKOM(2006) 32 lopullinen — 2006/0010 (CNC) | 66 |
| 2006/C 195/9 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Biomassaa koskeva toimintasuunnitelmaKOM(2005) 628 lopullinen | 69 |
| 2006/C 195/0 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vaihtoehtoisten tieliikenteen polttoaineiden kehittäminen ja niiden käytön edistäminen Euroopan unionissa | 75 |
| 2006/C 195/1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston direktiivi henkilöautojen verotuksestaKOM(2005) 261 lopullinen — 2005/0130 CNS | 80 |
| 2006/C 195/2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilmanlaadusta ja sen parantamisesta EuroopassaKOM(2005) 447 lopullinen — 2005/0183 COD | 84 |
| 2006/C 195/3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kansalaisyhteiskunnan tilanne Länsi-Balkanilla | 88 |
| 2006/C 195/4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n kampanja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi — Kansalaisyhteiskunnan kanta ja panos | 96 |
| 2006/C 195/5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Afrikan priorisoiminen: Euroopan kansalaisyhteiskunnan näkökulma | 104 |
| 2006/C 195/6 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoistaKOM(2005) 548 lopullinen — 2005/0221 COD | 109 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

17.—18. toukokuuta 2006 pidetty 427. täysistunto

2006/C 195/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Vastaus riippumattomien korkean tason asiantuntijoiden viisivuotisarviointiin yhteisön tutkimustoiminnasta (1999—2003)KOM(2005) 387 lopullinen

KOM(2005) 387 lopullinen

1

2006/C 195/2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pyroteknisten tuotteitten saattamisesta markkinoilleKOM(2005) 457 lopullinen — 2005/0194 COD

KOM(2005) 457 lopullinen — 2005/0194 COD

7

2006/C 195/3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi perfluoro-oktaanisulfonaattien markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista (neuvoston direktiivin 76/769/ETY muutos)KOM(2005) 618 lopullinen — 2005/0244 COD

KOM(2005) 618 lopullinen — 2005/0244 COD

10

2006/C 195/4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi neuvoston direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta lääkinnällisistä laitteista annettujen direktiivien tarkistamisen osaltaKOM(2005) 681 lopullinen — 2005/0263 COD

KOM(2005) 681 lopullinen — 2005/0263 COD

14

2006/C 195/5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoluonnos aiheesta Ehdotus: Neuvoston direktiivi tavaroiden maahantuonnissa pieninä muina kuin kaupallisina lähetyksinä kolmansista maista sovellettavista verovapautuksista (kodifioitu toisinto)KOM(2006) 12 lopullinen — 2006/0007 CNS

KOM(2006) 12 lopullinen — 2006/0007 CNS

19

2006/C 195/6

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tarkistettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluistaKOM(2005) 319 lopullinen — 2000/0212 COD

KOM(2005) 319 lopullinen — 2000/0212 COD

20

2006/C 195/7

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi saastuttamattomien maantieajoneuvojen edistämisestäKOM(2005) 634 lopullinen — 2005/0283 COD

KOM(2005) 634 lopullinen — 2005/0283 COD

26

2006/C 195/8

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelusta — ToimintaohjelmaKOM(2005) 658 lopullinen

KOM(2005) 658 lopullinen

29

2006/C 195/9

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tulvien arvioinnista ja hallinnastaKOM(2006) 15 lopullinen — 2006/0005 COD

KOM(2006) 15 lopullinen — 2006/0005 COD

37

2006/C 195/0

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston päätös yhteisön pelastuspalvelumekanismin perustamisesta (uudelleenlaadittu)KOM(2006) 29 lopullinen — 2006/0009 CNS

KOM(2006) 29 lopullinen — 2006/0009 CNS

40

2006/C 195/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja — Väestön mielenterveyden parantaminen — Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategiaKOM(2005) 484 lopullinen

KOM(2005) 484 lopullinen

42

2006/C 195/2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Joustoturvan käytäntö Tanskassa

48

2006/C 195/3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Muutettu ehdotus: Neuvoston direktiivi direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta palvelujen suorituspaikan osaltaKOM(2005) 334 lopullinen — 2003/0329 CNS

KOM(2005) 334 lopullinen — 2003/0329 CNS

54

2006/C 195/4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle — Pienten ja keskisuurten yritysten yhtiöveroesteiden poistaminen sisämarkkinoilla — kotivaltioverotusta (Home State Taxation) koskevan mahdollisen kokeiluhankkeen suuntaviivatKOM(2005) 702 lopullinen

KOM(2005) 702 lopullinen

58

2006/C 195/5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston asetus koheesiorahastosta (kodifioitu toisinto)KOM(2006) 5 lopullinen — 2003/0129 AVC

KOM(2006) 5 lopullinen — 2003/0129 AVC

61

2006/C 195/6

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan unionin ulkoinen toiminta: järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli

62

2006/C 195/7

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Panos Eurooppa-neuvoston kokoukseen 15.—16. kesäkuuta 2006 — Harkinta-aika

64

2006/C 195/8

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoistaKOM(2006) 32 lopullinen — 2006/0010 (CNC)

KOM(2006) 32 lopullinen — 2006/0010 (CNC)

66

2006/C 195/9

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Biomassaa koskeva toimintasuunnitelmaKOM(2005) 628 lopullinen

KOM(2005) 628 lopullinen

69

2006/C 195/0

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vaihtoehtoisten tieliikenteen polttoaineiden kehittäminen ja niiden käytön edistäminen Euroopan unionissa

75

2006/C 195/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston direktiivi henkilöautojen verotuksestaKOM(2005) 261 lopullinen — 2005/0130 CNS

KOM(2005) 261 lopullinen — 2005/0130 CNS

80

2006/C 195/2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilmanlaadusta ja sen parantamisesta EuroopassaKOM(2005) 447 lopullinen — 2005/0183 COD

KOM(2005) 447 lopullinen — 2005/0183 COD

84

2006/C 195/3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kansalaisyhteiskunnan tilanne Länsi-Balkanilla

88

2006/C 195/4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n kampanja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi — Kansalaisyhteiskunnan kanta ja panos

96

2006/C 195/5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Afrikan priorisoiminen: Euroopan kansalaisyhteiskunnan näkökulma

104

2006/C 195/6

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoistaKOM(2005) 548 lopullinen — 2005/0221 COD

KOM(2005) 548 lopullinen — 2005/0221 COD

109

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

17.—18. toukokuuta 2006 pidetty 427. täysistunto

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Vastaus riippumattomien korkean tason asiantuntijoiden viisivuotisarviointiin yhteisön tutkimustoiminnasta (1999—2003)”

KOM(2005) 387 lopullinen

(2006/C 195/01)

Euroopan komissio päätti 24. elokuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 25. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli Paolo BRAGHIN.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 108 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Lausunnon pääkohdat

| 1.1 | ETSK pitää arvossa ja kannattaa kolmatta viisivuotisarviointia, jonka yhteydessä on hyödynnetty laaja-alaisesti huippuasiantuntijoita. Komitea toivoo, että asiantuntijaryhmien, etenkin kokonaisarvioinnista vastaavan työryhmän (1), suositukset muodostavat pysyvän viitekohdan, kun puiteohjelmia pannaan täytäntöön ja kun laaditaan tulevaa tutkimus- ja innovointipolitiikkaa ja yleisemmin politiikkoja, joiden avulla toteutetaan Lissabonin strategiaa. |
| --- | --- |

1.1

ETSK pitää arvossa ja kannattaa kolmatta viisivuotisarviointia, jonka yhteydessä on hyödynnetty laaja-alaisesti huippuasiantuntijoita. Komitea toivoo, että asiantuntijaryhmien, etenkin kokonaisarvioinnista vastaavan työryhmän (1), suositukset muodostavat pysyvän viitekohdan, kun puiteohjelmia pannaan täytäntöön ja kun laaditaan tulevaa tutkimus- ja innovointipolitiikkaa ja yleisemmin politiikkoja, joiden avulla toteutetaan Lissabonin strategiaa.

| 1.2 | ETSK on toistuvasti ilmaissut kannattavansa unionin TTK-budjetin huomattavaa lisäämistä ja pahoittelee näin ollen kyseisten varojen suunniteltua alentamista, sillä se on ristiriidassa maailmanlaajuisen kilpailun haasteisiin sekä Lissabonin strategiaan perustuvien kehityksen painopisteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.2

ETSK on toistuvasti ilmaissut kannattavansa unionin TTK-budjetin huomattavaa lisäämistä ja pahoittelee näin ollen kyseisten varojen suunniteltua alentamista, sillä se on ristiriidassa maailmanlaajuisen kilpailun haasteisiin sekä Lissabonin strategiaan perustuvien kehityksen painopisteiden kanssa.

| 1.3 | ETSK korostaa Barcelonassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettaman tavoitteen saavuttamisen edellytyksenä, että teollisuuden on tärkeää osallistua ja sitoutua nykyistä laajemmin tutkimukseen ja innovatiiviseen kehittämiseen. Komitea toivoo, että toteutetaan sekä viestintää että yritysten, tuottajaorganisaatioiden ja -järjestöjen osallistumista koskevia entistä kohdennetumpia toimia, jotta voitaisiin muun muassa määritellä ne teemakohtaiset strategiset alat, joilla voi syntyä eurooppalaista huippututkimusta. |
| --- | --- |

1.3

ETSK korostaa Barcelonassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettaman tavoitteen saavuttamisen edellytyksenä, että teollisuuden on tärkeää osallistua ja sitoutua nykyistä laajemmin tutkimukseen ja innovatiiviseen kehittämiseen. Komitea toivoo, että toteutetaan sekä viestintää että yritysten, tuottajaorganisaatioiden ja -järjestöjen osallistumista koskevia entistä kohdennetumpia toimia, jotta voitaisiin muun muassa määritellä ne teemakohtaiset strategiset alat, joilla voi syntyä eurooppalaista huippututkimusta.

| 1.4 | ETSK kehottaa luomaan asianmukaisia välineitä, joiden avulla kannustetaan suuntaamaan TTK-toimintaan yksityisiä investointeja — riskipääomasta EIP:n kohdennettuun rahoitukseen ja edullisiin luottoihin tutkimusta varten –, jotta edistetään siirtymistä tutkimustuloksista konkreettiseen yritystoimintaan. |
| --- | --- |

1.4

ETSK kehottaa luomaan asianmukaisia välineitä, joiden avulla kannustetaan suuntaamaan TTK-toimintaan yksityisiä investointeja — riskipääomasta EIP:n kohdennettuun rahoitukseen ja edullisiin luottoihin tutkimusta varten –, jotta edistetään siirtymistä tutkimustuloksista konkreettiseen yritystoimintaan.

| 1.5 | ETSK on samaa mieltä asiantuntijaryhmän kanssa siitä, että tutkijoille on (eettiset periaatteet huomioon ottaen) annettava nykyistä enemmän itsenäisyyttä ja vastuuta. Lisäksi tieteellisen uran näkyvyyttä on parannettava, alueellisen liikkuvuuden ohella on lisättävä alojen välistä liikkuvuutta, Marie Curie -stipendit on nivottava kansallisiin ja alueellisiin ohjelmiin ja niitä on hyödynnettävä kohdennetusti etenkin julkisen ja yksityisen sektorin välisen liikkuvuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.5

ETSK on samaa mieltä asiantuntijaryhmän kanssa siitä, että tutkijoille on (eettiset periaatteet huomioon ottaen) annettava nykyistä enemmän itsenäisyyttä ja vastuuta. Lisäksi tieteellisen uran näkyvyyttä on parannettava, alueellisen liikkuvuuden ohella on lisättävä alojen välistä liikkuvuutta, Marie Curie -stipendit on nivottava kansallisiin ja alueellisiin ohjelmiin ja niitä on hyödynnettävä kohdennetusti etenkin julkisen ja yksityisen sektorin välisen liikkuvuuden edistämiseksi.

| 1.6 | ETSK kehottaa asettamaan etusijalle politiikat, joiden avulla kehitetään luonnon- ja insinööritieteiden korkeakouluopetusta, lisätään naisten osuutta tutkijoista, tehdään tieteellisestä urasta entistä houkuttelevampi vaihtoehto sekä kutsutaan takaisin Euroopan unioniin muissa maissa työskenteleviä tutkijoita. Lisäksi tulisi järjestää ylioppilastutkintoon asti yhä enemmän tieteisiin ja tekniikkaan liittyviä kursseja sekä edistää tiedealan korkeakouluopiskelua. |
| --- | --- |

1.6

ETSK kehottaa asettamaan etusijalle politiikat, joiden avulla kehitetään luonnon- ja insinööritieteiden korkeakouluopetusta, lisätään naisten osuutta tutkijoista, tehdään tieteellisestä urasta entistä houkuttelevampi vaihtoehto sekä kutsutaan takaisin Euroopan unioniin muissa maissa työskenteleviä tutkijoita. Lisäksi tulisi järjestää ylioppilastutkintoon asti yhä enemmän tieteisiin ja tekniikkaan liittyviä kursseja sekä edistää tiedealan korkeakouluopiskelua.

| 1.7 | ETSK toivoo, että yksinkertaistamista silmällä pitäen ehdotuspyynnöissä tuodaan nykyistä selkeämmin esiin eri menettelyt, toimintamuodot ja osanottajaryhmät sekä parannetaan joustavuutta ja hakijan valinnanvapautta ja että laaditaan hallinnointi- ja rahoitusmenettelyjä koskevat yksinkertaiset ohjeet etenkin osanottajien välisiä sopimuksia (contractual agreement) varten. |
| --- | --- |

1.7

ETSK toivoo, että yksinkertaistamista silmällä pitäen ehdotuspyynnöissä tuodaan nykyistä selkeämmin esiin eri menettelyt, toimintamuodot ja osanottajaryhmät sekä parannetaan joustavuutta ja hakijan valinnanvapautta ja että laaditaan hallinnointi- ja rahoitusmenettelyjä koskevat yksinkertaiset ohjeet etenkin osanottajien välisiä sopimuksia (contractual agreement) varten.

| 1.8 | ETSK ehdottaa, että käytettyjen menetelmien sekä muodollisten valvonta- ja arviointiprosessien tehokkuutta arvioidaan jatkuvasti ja että tarkkaan määriteltyjen kehittämishankkeiden tietyissä ja ennalta määritellyissä kohdissa valvotaan suunniteltuja toimia ja tuloksia. Varojen jakamisen ja hankkeen jatkamisen tulisi riippua kyseisen valvonnan tuloksista. |
| --- | --- |

1.8

ETSK ehdottaa, että käytettyjen menetelmien sekä muodollisten valvonta- ja arviointiprosessien tehokkuutta arvioidaan jatkuvasti ja että tarkkaan määriteltyjen kehittämishankkeiden tietyissä ja ennalta määritellyissä kohdissa valvotaan suunniteltuja toimia ja tuloksia. Varojen jakamisen ja hankkeen jatkamisen tulisi riippua kyseisen valvonnan tuloksista.

| 1.9 | Komitea ehdottaa erityistoimia sellaisten indikaattorien ottamiseksi käyttöön, joiden avulla voidaan tosiasiassa mitata suorituskykyä kilpailukyvyn ja kehityksen kannalta. Kyseisten tutkimustoiminnan suorituskykyindikaattorien avulla tulisi mitata, miten tehokkaasti rahoitusta saaneet toimet edistävät tieteen jatkokehitystä, EU:n kokonaiskehitystä ja tulevan toiminnan kohdentamista painopisteisiin. |
| --- | --- |

1.9

Komitea ehdottaa erityistoimia sellaisten indikaattorien ottamiseksi käyttöön, joiden avulla voidaan tosiasiassa mitata suorituskykyä kilpailukyvyn ja kehityksen kannalta. Kyseisten tutkimustoiminnan suorituskykyindikaattorien avulla tulisi mitata, miten tehokkaasti rahoitusta saaneet toimet edistävät tieteen jatkokehitystä, EU:n kokonaiskehitystä ja tulevan toiminnan kohdentamista painopisteisiin.

2.   Eurooppalaisen tutkimuksen haasteet

| 2.1 | Tutkimuksen puiteohjelmien kolmas viisivuotisarviointi (1999—2003) on laajan ja syvällisen sisältönsä vuoksi erittäin merkittävä analyysi (2). ETSK on pääosin samaa mieltä asiantuntijaryhmän tekemistä ja komission esittämistä analyyseistä ja suosituksista. Kun ajatellaan maailmanlaajuista kilpailua sekä Lissabonin strategian ja Barcelonassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tavoitteita, ETSK korostaa, että on pikaisesti pohdittava yhteisön tutkimuksen painopisteitä ja perustavoitteita etenkin tuotantosektorien nykyistä laajempaa osallistumista silmällä pitäen. |
| --- | --- |

2.1

Tutkimuksen puiteohjelmien kolmas viisivuotisarviointi (1999—2003) on laajan ja syvällisen sisältönsä vuoksi erittäin merkittävä analyysi (2). ETSK on pääosin samaa mieltä asiantuntijaryhmän tekemistä ja komission esittämistä analyyseistä ja suosituksista. Kun ajatellaan maailmanlaajuista kilpailua sekä Lissabonin strategian ja Barcelonassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tavoitteita, ETSK korostaa, että on pikaisesti pohdittava yhteisön tutkimuksen painopisteitä ja perustavoitteita etenkin tuotantosektorien nykyistä laajempaa osallistumista silmällä pitäen.

| 2.2 | Teknis-tieteellinen kehitys ja innovointi etenevät nykyisin yhä useammin myös monialaisissa kehittämisprosesseissa, joissa korkeakoulut, yritykset ja ulkoinen toimintaympäristö ovat monialaisessa keskinäisessä vuorovaikutuksessa, eivätkä enää pelkästään lineaarisessa prosessissa, jossa innovointi seuraa (enimmäkseen akateemista) perustutkimusta ja jossa kehitys ja sovellutus ovat osa teollista tutkimusta. Lineaarinen malli on ohjannut tieteellistä tutkimusta viime vuosiin asti (3). Tutkimustoiminnan peruspiirteitä ovat nykyisin yhteistyö, vuorovaikutteinen oppiminen, epävarmuus ja riski. |
| --- | --- |

2.2

Teknis-tieteellinen kehitys ja innovointi etenevät nykyisin yhä useammin myös monialaisissa kehittämisprosesseissa, joissa korkeakoulut, yritykset ja ulkoinen toimintaympäristö ovat monialaisessa keskinäisessä vuorovaikutuksessa, eivätkä enää pelkästään lineaarisessa prosessissa, jossa innovointi seuraa (enimmäkseen akateemista) perustutkimusta ja jossa kehitys ja sovellutus ovat osa teollista tutkimusta. Lineaarinen malli on ohjannut tieteellistä tutkimusta viime vuosiin asti (3). Tutkimustoiminnan peruspiirteitä ovat nykyisin yhteistyö, vuorovaikutteinen oppiminen, epävarmuus ja riski.

| 2.3 | Vuorovaikutteinen malli selittää alueellisten klusterien menestyksen. Alueelliset klusterit muodostavat järjestelmän, jossa voidaan vaikuttaa myönteisesti yritysten ja korkeakoulujen toimintaan sekä luoda asianmukainen sosiaalinen ja kulttuurinen toimintaympäristö, tehokas organisatorinen ja institutionaalinen kehys, infrastruktuuriverkosto sekä kilpailuhaasteita vastaavat sääntelyjärjestelmät. |
| --- | --- |

2.3

Vuorovaikutteinen malli selittää alueellisten klusterien menestyksen. Alueelliset klusterit muodostavat järjestelmän, jossa voidaan vaikuttaa myönteisesti yritysten ja korkeakoulujen toimintaan sekä luoda asianmukainen sosiaalinen ja kulttuurinen toimintaympäristö, tehokas organisatorinen ja institutionaalinen kehys, infrastruktuuriverkosto sekä kilpailuhaasteita vastaavat sääntelyjärjestelmät.

2.4   Maailmanlaajuinen kilpailuympäristö

| 2.4.1 | Euroopalla on maailmanlaajuista kilpailua ja kasvumahdollisuuksia ajatellen aivan uusia haasteita, joiden suhteen se on jäljessä niin perinteisiin kilpailijoihinsa kuin suuriin nouseviin talouksiin nähden. Etenkin Intiassa ja Kiinassa TTK-toimintaan suunnataan huomattavia varoja, ja niiden määrä nousee Kiinassa vuosittain lähes 20 prosenttia. Arvioiden mukaan Kiina kohdentaa jo vuonna 2010 TTK-toimintaan saman prosenttiosuuden BKT:stään kuin EU. Monet eurooppalaiset yritykset investoivat Kiinaan sekä alhaisten kustannusten että koulutetun työvoiman sekä laajojen ja dynaamisten teknologiamarkkinoiden ja huipputeknologiatuotteiden markkinoiden tarjoaman edullisen yhdistelmän vuoksi (4). Koska tutkimus ja innovointi ovat avaintekijöitä vastattaessa kyseisiin haasteisiin (5), unionissa on otettava käyttöön asianmukainen rahoitus ja kaikki henkiset resurssit tieteen, teknologian ja innovoinnin edistämiseksi (6). |
| --- | --- |

2.4.1

Euroopalla on maailmanlaajuista kilpailua ja kasvumahdollisuuksia ajatellen aivan uusia haasteita, joiden suhteen se on jäljessä niin perinteisiin kilpailijoihinsa kuin suuriin nouseviin talouksiin nähden. Etenkin Intiassa ja Kiinassa TTK-toimintaan suunnataan huomattavia varoja, ja niiden määrä nousee Kiinassa vuosittain lähes 20 prosenttia. Arvioiden mukaan Kiina kohdentaa jo vuonna 2010 TTK-toimintaan saman prosenttiosuuden BKT:stään kuin EU. Monet eurooppalaiset yritykset investoivat Kiinaan sekä alhaisten kustannusten että koulutetun työvoiman sekä laajojen ja dynaamisten teknologiamarkkinoiden ja huipputeknologiatuotteiden markkinoiden tarjoaman edullisen yhdistelmän vuoksi (4). Koska tutkimus ja innovointi ovat avaintekijöitä vastattaessa kyseisiin haasteisiin (5), unionissa on otettava käyttöön asianmukainen rahoitus ja kaikki henkiset resurssit tieteen, teknologian ja innovoinnin edistämiseksi (6).

| 2.4.2 | Tuoreimmat tiedot ovat valitettavasti hälyttäviä. Tutkimustoimintaan käytetyt varat ovat vuoden 2001 jälkeen vakiintuneet 1,9 prosenttiin BKT:stä, ja kun lähtökohtana pidetään 0,7 prosentin vuosittaista kasvua ajanjaksona 2000—2003, olisi tutkimustoimintaan käytetty osuus BKT:stä vuonna 2010 arviolta vain 2,2 prosenttia. On myös muistettava, että Yhdysvaltojen TTK-toiminta on korkeamman BKT:n ansiosta ehdottomasti paljon laajempaa ja että tämän vuoksi saavutetaan myös helpommin tarvittava kriittinen massa. Unionin ja sen tärkeimpien kilpailijoiden TTK-menojen välinen ero johtuu etenkin yksityissektorin alhaisemmasta panoksesta (vuonna 2002 yksityissektorin osuus kokonaisrahoituksesta oli EU:ssa 55,6 prosenttia, Yhdysvalloissa 63,1 prosenttia ja Japanissa 73,9 prosenttia). Vieläkin huolestuttavampaa on, että tutkimustoimintaan kohdennetut yksityiset varat ovat kyseisenä ajanjaksona alentuneet ja että eurooppalaiset yksityissijoitukset vaikuttavat suuntautuvan parempien perusedellytysten vuoksi maapallon muille alueille. Eurooppalaiset yritykset lisäsivät vuosina 1997—2002 investointejaan Yhdysvalloissa tehtävään tutkimukseen reaalihintojen mukaan laskettuna 54 prosenttia, kun taas Yhdysvalloista EU:hun suuntautuvien investointien osuus on noussut vain 38 prosenttia (7). |
| --- | --- |

2.4.2

Tuoreimmat tiedot ovat valitettavasti hälyttäviä. Tutkimustoimintaan käytetyt varat ovat vuoden 2001 jälkeen vakiintuneet 1,9 prosenttiin BKT:stä, ja kun lähtökohtana pidetään 0,7 prosentin vuosittaista kasvua ajanjaksona 2000—2003, olisi tutkimustoimintaan käytetty osuus BKT:stä vuonna 2010 arviolta vain 2,2 prosenttia. On myös muistettava, että Yhdysvaltojen TTK-toiminta on korkeamman BKT:n ansiosta ehdottomasti paljon laajempaa ja että tämän vuoksi saavutetaan myös helpommin tarvittava kriittinen massa. Unionin ja sen tärkeimpien kilpailijoiden TTK-menojen välinen ero johtuu etenkin yksityissektorin alhaisemmasta panoksesta (vuonna 2002 yksityissektorin osuus kokonaisrahoituksesta oli EU:ssa 55,6 prosenttia, Yhdysvalloissa 63,1 prosenttia ja Japanissa 73,9 prosenttia). Vieläkin huolestuttavampaa on, että tutkimustoimintaan kohdennetut yksityiset varat ovat kyseisenä ajanjaksona alentuneet ja että eurooppalaiset yksityissijoitukset vaikuttavat suuntautuvan parempien perusedellytysten vuoksi maapallon muille alueille. Eurooppalaiset yritykset lisäsivät vuosina 1997—2002 investointejaan Yhdysvalloissa tehtävään tutkimukseen reaalihintojen mukaan laskettuna 54 prosenttia, kun taas Yhdysvalloista EU:hun suuntautuvien investointien osuus on noussut vain 38 prosenttia (7).

2.5   Perustavoitteet

| 2.5.1 | ETSK on tyytyväinen analyysiin, jossa määritellään neljä perustavoitetta. Tavoitteet ovat






  — | parhaiden osaajien houkutteleminen Eurooppaan ja heidän palkitsemisensa |
| --- | --- | --- |

2.5.1

ETSK on tyytyväinen analyysiin, jossa määritellään neljä perustavoitetta. Tavoitteet ovat

—

parhaiden osaajien houkutteleminen Eurooppaan ja heidän palkitsemisensa

| — | runsaasti mahdollisuuksia tarjoavan ympäristön luominen teollisuuden TTK-toiminnalle |
| --- | --- |

—

runsaasti mahdollisuuksia tarjoavan ympäristön luominen teollisuuden TTK-toiminnalle

| — | resurssien liikkeeseen saaminen innovointia ja kestävää kasvua varten |
| --- | --- |

—

resurssien liikkeeseen saaminen innovointia ja kestävää kasvua varten

| — | tiedettä ja teknologiaa koskevan luottamuksen rakentaminen. |
| --- | --- |

—

tiedettä ja teknologiaa koskevan luottamuksen rakentaminen.

| 2.5.2 | Barcelonassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettama keskeinen haaste, eli tutkimustoimintaan suunnatun osuuden kasvattaminen kolmeen prosenttiin BKT:stä vuoteen 2010 mennessä nostamalla tässä yhteydessä yksityissektorin rahoittaman tutkimuksen osuutta kahteen kolmasosaan kyseisestä prosenttiosuudesta, edellyttää yhteisön ja jäsenvaltioiden tutkimuspolitiikkojen vertailua ja koordinointia. Tavoite voidaan saavuttaa vain, jos Euroopasta tehdään nykyistä houkuttelevampi kohde tutkimukseen tehtäville investoinneille, tutkimusjärjestelmää tehostetaan asianmukaisin perusedellytyksin, julkisten varojen vipuvaikutusta yksityiseen tutkimukseen parannetaan ja tutkimuspolitiikkaa tehostetaan ja yhtenäistetään sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla (8). |
| --- | --- |

2.5.2

Barcelonassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettama keskeinen haaste, eli tutkimustoimintaan suunnatun osuuden kasvattaminen kolmeen prosenttiin BKT:stä vuoteen 2010 mennessä nostamalla tässä yhteydessä yksityissektorin rahoittaman tutkimuksen osuutta kahteen kolmasosaan kyseisestä prosenttiosuudesta, edellyttää yhteisön ja jäsenvaltioiden tutkimuspolitiikkojen vertailua ja koordinointia. Tavoite voidaan saavuttaa vain, jos Euroopasta tehdään nykyistä houkuttelevampi kohde tutkimukseen tehtäville investoinneille, tutkimusjärjestelmää tehostetaan asianmukaisin perusedellytyksin, julkisten varojen vipuvaikutusta yksityiseen tutkimukseen parannetaan ja tutkimuspolitiikkaa tehostetaan ja yhtenäistetään sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla (8).

| 2.5.3 | Arviointiprosessissa toteutettujen analyysien ja useiden sidosryhmien esittämien kannanottojen perusteella ETSK katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden koordinoiduin toimin on pyrittävä parantamaan entistä tehokkaammin perusedellytyksiä, jotka eivät edistä riittävästi tutkimustoimintaa. On määriteltävä välittömät toimet innovoinnin ja kilpailukyvyn parantamiseksi unionin tasolla. Toimien pirstaleisuus ja heikko koordinointi estävät tarvittavan kriittisen massan syntymisen sekä keskittämisen. Lisäksi on nykyistä tehokkaammin toimin edistettävä jäsenvaltioiden tutkimuspolitiikkojen sekä koulutus- ja henkilöresurssien kehittämispolitiikkojen vertailua ja koordinointia, teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua, innovoinnin kehittämistä verokannustimin sekä korkeakoulujen ja yritysten rakentavaa ja yhteisvaikutusta hyödyntävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

2.5.3

Arviointiprosessissa toteutettujen analyysien ja useiden sidosryhmien esittämien kannanottojen perusteella ETSK katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden koordinoiduin toimin on pyrittävä parantamaan entistä tehokkaammin perusedellytyksiä, jotka eivät edistä riittävästi tutkimustoimintaa. On määriteltävä välittömät toimet innovoinnin ja kilpailukyvyn parantamiseksi unionin tasolla. Toimien pirstaleisuus ja heikko koordinointi estävät tarvittavan kriittisen massan syntymisen sekä keskittämisen. Lisäksi on nykyistä tehokkaammin toimin edistettävä jäsenvaltioiden tutkimuspolitiikkojen sekä koulutus- ja henkilöresurssien kehittämispolitiikkojen vertailua ja koordinointia, teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua, innovoinnin kehittämistä verokannustimin sekä korkeakoulujen ja yritysten rakentavaa ja yhteisvaikutusta hyödyntävää yhteistyötä.

2.6   Suosituksia tulevaa eurooppalaista tutkimuspolitiikkaa varten

| 2.6.1 | ETSK on toistuvasti ilmaissut kannattavansa unionin TTK-budjetin huomattavaa korotusta ja painottanut tukevansa voimakkaasti komission ehdotusta lisätä seitsemännen puiteohjelman rahoitusta sekä nostaa rahoitusta pitkällä aikavälillä tulevaisuudessa (9). Neuvoston ilmoittama kyseisen rahoituksen huomattava vähentäminen noin viiteen prosenttiin EU:n talousarviosta komission tavoitteleman kahdeksan prosentin sijaan on valitettavaa ja ristiriidassa kehittämisen ensisijaisen tavoitteen kanssa. Kyseinen tavoite perustuu maailmanlaajuisen kilpailun haasteisiin ja Lissabonin strategian tavoitteisiin. |
| --- | --- |

2.6.1

ETSK on toistuvasti ilmaissut kannattavansa unionin TTK-budjetin huomattavaa korotusta ja painottanut tukevansa voimakkaasti komission ehdotusta lisätä seitsemännen puiteohjelman rahoitusta sekä nostaa rahoitusta pitkällä aikavälillä tulevaisuudessa (9). Neuvoston ilmoittama kyseisen rahoituksen huomattava vähentäminen noin viiteen prosenttiin EU:n talousarviosta komission tavoitteleman kahdeksan prosentin sijaan on valitettavaa ja ristiriidassa kehittämisen ensisijaisen tavoitteen kanssa. Kyseinen tavoite perustuu maailmanlaajuisen kilpailun haasteisiin ja Lissabonin strategian tavoitteisiin.

| 2.6.2 | ETSK on aina kannattanut eurooppalaisen tutkimusalueen luomista (10) ja pitänyt Euroopan tutkimusneuvoston kaltaisen elimen perustamista hyödyllisenä. Tutkimusneuvostolla voisi olla avainrooli edistettäessä tieteellistä huippuosaamista niillä pioneeritutkimuksen (frontier research) aloilla, jotka on määritelty alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa soveltaen. ETSK on tyytyväinen siihen, että etenkin Euroopan tutkimusneuvoston riippumattomuutta ja sen tieteellisen komitean kokoonpanoa koskevat komitean suositukset on otettu huomioon. Komitea painottaa, että myös teollisen tutkimuksen huippututkijoiden osallistuminen on tässä yhteydessä tärkeää (11). |
| --- | --- |

2.6.2

ETSK on aina kannattanut eurooppalaisen tutkimusalueen luomista (10) ja pitänyt Euroopan tutkimusneuvoston kaltaisen elimen perustamista hyödyllisenä. Tutkimusneuvostolla voisi olla avainrooli edistettäessä tieteellistä huippuosaamista niillä pioneeritutkimuksen (frontier research) aloilla, jotka on määritelty alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa soveltaen. ETSK on tyytyväinen siihen, että etenkin Euroopan tutkimusneuvoston riippumattomuutta ja sen tieteellisen komitean kokoonpanoa koskevat komitean suositukset on otettu huomioon. Komitea painottaa, että myös teollisen tutkimuksen huippututkijoiden osallistuminen on tässä yhteydessä tärkeää (11).

| 2.6.3 | ETSK on samaa mieltä siitä, että tarvitaan monenlaisia koordinoituja toimia uusien jäsenvaltioiden parhaan mahdollisen integroinnin varmistamiseksi, mutta se katsoo, ettei tätä varten ole luotu riittäviä välineitä. Kyseisissä maissa toteutettu siirtymäprosessi asianomaisena arviointikautena vaikeuttaa sellaisten parhaiden toimien määrittelyä, joiden avulla voidaan luoda tiedon ja tutkimuksen kehittymiseen vakaasti perustuva talous. Tavoite ”tutkimuksen lujittaminen” on erityisen merkittävä uusissa jäsenvaltioissa, mutta sen avulla on pyrittävä ”innovaatioiden tuottamiseen” ja toteutettava tarvittavat kehittämistoimet uusissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.6.3

ETSK on samaa mieltä siitä, että tarvitaan monenlaisia koordinoituja toimia uusien jäsenvaltioiden parhaan mahdollisen integroinnin varmistamiseksi, mutta se katsoo, ettei tätä varten ole luotu riittäviä välineitä. Kyseisissä maissa toteutettu siirtymäprosessi asianomaisena arviointikautena vaikeuttaa sellaisten parhaiden toimien määrittelyä, joiden avulla voidaan luoda tiedon ja tutkimuksen kehittymiseen vakaasti perustuva talous. Tavoite ”tutkimuksen lujittaminen” on erityisen merkittävä uusissa jäsenvaltioissa, mutta sen avulla on pyrittävä ”innovaatioiden tuottamiseen” ja toteutettava tarvittavat kehittämistoimet uusissa jäsenvaltioissa.

3.   Huomioita puiteohjelmaa koskevista suosituksista

3.1   Yksityissektorin osallistuminen

| 3.1.1 | ETSK on tyytyväinen asiantuntijaryhmän suosituksiin ja korostaa etenkin teollisuuden nykyistä laajemman osallistumisen ja sitoutumisen merkitystä Barcelonassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettaman tavoitteen saavuttamisen edellytyksenä. Tavoitteen saavuttamista voidaan helpottaa siten, että talouden toimijat osallistuvat nykyistä aktiivisemmin strategisten valintojen tekemiseen sekä niiden teemakohtaisten alojen määrittelyyn, joilla eurooppalaista huippututkimusta voi parhaiten syntyä. |
| --- | --- |

3.1.1

ETSK on tyytyväinen asiantuntijaryhmän suosituksiin ja korostaa etenkin teollisuuden nykyistä laajemman osallistumisen ja sitoutumisen merkitystä Barcelonassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettaman tavoitteen saavuttamisen edellytyksenä. Tavoitteen saavuttamista voidaan helpottaa siten, että talouden toimijat osallistuvat nykyistä aktiivisemmin strategisten valintojen tekemiseen sekä niiden teemakohtaisten alojen määrittelyyn, joilla eurooppalaista huippututkimusta voi parhaiten syntyä.

| 3.1.2 | Osallistumisen varmistamiseksi on ETSK:n mielestä panostettava sekä viestintää että yritysten, tuottajaorganisaatioiden ja -järjestöjen osallistumista koskeviin toimiin, jotta helpotettaisiin myös pk-yritysten osallistumista ja nostettaisiin nykyistä, varsin epätyydyttävää 13 prosentin osallistumisastetta. Seitsemättä puiteohjelmaa sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa ei tule luonteensa vuoksi pitää vaihtoehtoisina vaan toisiaan täydentävinä ja yhteisvaikutusta luovina ohjelmina. |
| --- | --- |

3.1.2

Osallistumisen varmistamiseksi on ETSK:n mielestä panostettava sekä viestintää että yritysten, tuottajaorganisaatioiden ja -järjestöjen osallistumista koskeviin toimiin, jotta helpotettaisiin myös pk-yritysten osallistumista ja nostettaisiin nykyistä, varsin epätyydyttävää 13 prosentin osallistumisastetta. Seitsemättä puiteohjelmaa sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa ei tule luonteensa vuoksi pitää vaihtoehtoisina vaan toisiaan täydentävinä ja yhteisvaikutusta luovina ohjelmina.

| 3.1.3 | ETSK katsoo, ettei perinteisiä eikä uusia, kuudennessa puiteohjelmassa jo luotuja rahoitusvälineitä (12) tule muuttaa oleellisesti, jotta ei luotaisi tahattomasti uusia osallistumisesteitä (joita asiantuntijat havaitsivat kuudennen puiteohjelman alussa). Rahoitusvälineet tulisi pikemminkin mukauttaa saatujen kokemusten pohjalta, jotta helpotetaan niiden hyödyntämistä. |
| --- | --- |

3.1.3

ETSK katsoo, ettei perinteisiä eikä uusia, kuudennessa puiteohjelmassa jo luotuja rahoitusvälineitä (12) tule muuttaa oleellisesti, jotta ei luotaisi tahattomasti uusia osallistumisesteitä (joita asiantuntijat havaitsivat kuudennen puiteohjelman alussa). Rahoitusvälineet tulisi pikemminkin mukauttaa saatujen kokemusten pohjalta, jotta helpotetaan niiden hyödyntämistä.

| 3.1.4 | Integroituja hankkeita (integrated projects) ja erityisiä kohdennettuja tutkimushankkeita (specific targeted reseach projects), joita pk-yritykset mieluiten hyödyntävät, on näin ollen kehitettävä pk-yritysten osallistumisen helpottamiseksi. Teknologiayhteisöt sekä etenkin yhteiset teknologia-aloitteet ovat välineitä, jotka varmastikin edistävät kyseisen tavoitteen saavuttamista. Korkeakoulujen ja julkisten tutkimuskeskusten arvostamia huippuosaamisverkkoja (network of excellence), joihin ne myös laajalti osallistuvat, tulisi kehittää teollisuuden osallistumisen edistämiseksi ja tutkijoiden liikkuvuuden laajentamiseksi. Tässä yhteydessä tulisi myös pyrkiä vahvistamaan julkisen ja yksityisen sektorin välistä vaihtotoimintaa. |
| --- | --- |

3.1.4

Integroituja hankkeita (integrated projects) ja erityisiä kohdennettuja tutkimushankkeita (specific targeted reseach projects), joita pk-yritykset mieluiten hyödyntävät, on näin ollen kehitettävä pk-yritysten osallistumisen helpottamiseksi. Teknologiayhteisöt sekä etenkin yhteiset teknologia-aloitteet ovat välineitä, jotka varmastikin edistävät kyseisen tavoitteen saavuttamista. Korkeakoulujen ja julkisten tutkimuskeskusten arvostamia huippuosaamisverkkoja (network of excellence), joihin ne myös laajalti osallistuvat, tulisi kehittää teollisuuden osallistumisen edistämiseksi ja tutkijoiden liikkuvuuden laajentamiseksi. Tässä yhteydessä tulisi myös pyrkiä vahvistamaan julkisen ja yksityisen sektorin välistä vaihtotoimintaa.

3.2   Hallinnoinnin ja menettelytapojen yksinkertaistaminen

| 3.2.1 | Hallinnoinnin ja menettelytapojen yksinkertaistamista tarkastellaan aina puiteohjelmia uusittaessa. Vuosien varrella on tehty monia parannuksia yksinkertaistamista käsittelevistä asiakirjoista komission jäsenen Janez Potočnikin perustamaan pienten tutkimuslaitosten edustajista koostuvaan ”palauteryhmään” (sounding board). Konkreettiset ehdotukset eivät kuitenkaan ole poistaneet osanottajien kohtaamia vaikeuksia ja ongelmia. |
| --- | --- |

3.2.1

Hallinnoinnin ja menettelytapojen yksinkertaistamista tarkastellaan aina puiteohjelmia uusittaessa. Vuosien varrella on tehty monia parannuksia yksinkertaistamista käsittelevistä asiakirjoista komission jäsenen Janez Potočnikin perustamaan pienten tutkimuslaitosten edustajista koostuvaan ”palauteryhmään” (sounding board). Konkreettiset ehdotukset eivät kuitenkaan ole poistaneet osanottajien kohtaamia vaikeuksia ja ongelmia.

| 3.2.2 | Asiantuntijoiden ja sidosryhmien suoraan saamien kokemusten perusteella ETSK ehdottaa, että nykyisen puiteohjelman hankkeiden osanottajien kohtaamat vaikeudet kootaan järjestelmällisesti ja arvioidaan, jotta voidaan ehdottaa nykyolosuhteisiin entistä paremmin soveltuvia toimintamekanismeja. Niiden avulla voitaisiin helpottaa käytettyjen menetelmien sekä muodollisten valvonta- ja arviointiprosessien jatkuvaa laadunarviointia. |
| --- | --- |

3.2.2

Asiantuntijoiden ja sidosryhmien suoraan saamien kokemusten perusteella ETSK ehdottaa, että nykyisen puiteohjelman hankkeiden osanottajien kohtaamat vaikeudet kootaan järjestelmällisesti ja arvioidaan, jotta voidaan ehdottaa nykyolosuhteisiin entistä paremmin soveltuvia toimintamekanismeja. Niiden avulla voitaisiin helpottaa käytettyjen menetelmien sekä muodollisten valvonta- ja arviointiprosessien jatkuvaa laadunarviointia.

| 3.2.3 | Olisi myös asianmukaista valvoa tarkkaan määriteltyjen kehittämishankkeiden yhteydessä säännöllisesti suunniteltuja toimia ja tuloksia. Varojen jakamisen ja hankkeen jatkamisen tulisi riippua tällaisista hankkeen tietyissä ja ennalta määritellyissä kohdissa tehdyn valvonnan tuloksista. |
| --- | --- |

3.2.3

Olisi myös asianmukaista valvoa tarkkaan määriteltyjen kehittämishankkeiden yhteydessä säännöllisesti suunniteltuja toimia ja tuloksia. Varojen jakamisen ja hankkeen jatkamisen tulisi riippua tällaisista hankkeen tietyissä ja ennalta määritellyissä kohdissa tehdyn valvonnan tuloksista.

| 3.2.4 | Osallistumismenettelyjä sekä hallinto- ja rahoitusmenettelyjä ajatellen nykyistä yksityiskohtaisemmat ja yhtenäisemmin tulkitut ohjeet osanottajien välisistä sopimuksista (contractual agreement) voisivat olla hyödyllisiä. Lisäksi tulisi parantaa joustavuutta ja hakijan valinnanvapautta sekä tuoda tarjouskilpailuissa selkeästi esiin eri menettelyt, toimintamuodot ja osanottajaryhmät. |
| --- | --- |

3.2.4

Osallistumismenettelyjä sekä hallinto- ja rahoitusmenettelyjä ajatellen nykyistä yksityiskohtaisemmat ja yhtenäisemmin tulkitut ohjeet osanottajien välisistä sopimuksista (contractual agreement) voisivat olla hyödyllisiä. Lisäksi tulisi parantaa joustavuutta ja hakijan valinnanvapautta sekä tuoda tarjouskilpailuissa selkeästi esiin eri menettelyt, toimintamuodot ja osanottajaryhmät.

| 3.2.5 | On ilmennyt, että suhteellisen pieni organisaatioiden ryhmä on osallistunut useaan otteeseen tarjouskilpailuihin ja useisiin ohjelmiin, usein yleisenä toimeksiantajana (prime contractor), arviolta noin viidenneksessä hankkeista (13). Tällainen keskittyminen on huolestuttavaa. Yhtäältä se on merkki etenkin tutkimusalan tarjouskilpailuissa ensimmäistä kertaa mukana olevien osallistumisvaikeuksista, ja toisaalta se kaventaa (suosituksen 2 mukaisten) uusien, kumouksellisiin innovointeihin tähtäävien ja riskialttiiden hankkeiden toteuttamista. |
| --- | --- |

3.2.5

On ilmennyt, että suhteellisen pieni organisaatioiden ryhmä on osallistunut useaan otteeseen tarjouskilpailuihin ja useisiin ohjelmiin, usein yleisenä toimeksiantajana (prime contractor), arviolta noin viidenneksessä hankkeista (13). Tällainen keskittyminen on huolestuttavaa. Yhtäältä se on merkki etenkin tutkimusalan tarjouskilpailuissa ensimmäistä kertaa mukana olevien osallistumisvaikeuksista, ja toisaalta se kaventaa (suosituksen 2 mukaisten) uusien, kumouksellisiin innovointeihin tähtäävien ja riskialttiiden hankkeiden toteuttamista.

3.3   Tutkimuksen kannustaminen

| 3.3.1 | TTK-toimintaan suunnattujen yksityisten investointien kannustinmenetelmien määrittelyä on edelleenkin tarkennettava. Lisäksi on yksilöitävä entistä paremmin asianmukaiset markkinamekanismit yhteisvaikutusta synnyttävän ketjureaktion luomiseksi, sillä ne eivät toimi lyhyellä aikavälillä niin kuin niiden pitäisi. Verokannustimet, teollis- ja tekijänoikeuksien vahvistaminen sekä riskipääoman käytön helpottaminen ovat ennemminkin tavoitteita kuin toimintavälineitä. |
| --- | --- |

3.3.1

TTK-toimintaan suunnattujen yksityisten investointien kannustinmenetelmien määrittelyä on edelleenkin tarkennettava. Lisäksi on yksilöitävä entistä paremmin asianmukaiset markkinamekanismit yhteisvaikutusta synnyttävän ketjureaktion luomiseksi, sillä ne eivät toimi lyhyellä aikavälillä niin kuin niiden pitäisi. Verokannustimet, teollis- ja tekijänoikeuksien vahvistaminen sekä riskipääoman käytön helpottaminen ovat ennemminkin tavoitteita kuin toimintavälineitä.

| 3.3.2 | ETSK toivoo etenkin, että luodaan asianmukaisia välineitä yrittäjyyshengen kehittämiseksi eurooppalaisten tutkijoiden keskuudessa sekä välineitä (riskipääomasta EIP:n rahoitukseen ja edullisiin luottoihin tutkimusta varten), joiden avulla edistetään siirtymistä tutkimustuloksista konkreettiseen yritystoimintaan. |
| --- | --- |

3.3.2

ETSK toivoo etenkin, että luodaan asianmukaisia välineitä yrittäjyyshengen kehittämiseksi eurooppalaisten tutkijoiden keskuudessa sekä välineitä (riskipääomasta EIP:n rahoitukseen ja edullisiin luottoihin tutkimusta varten), joiden avulla edistetään siirtymistä tutkimustuloksista konkreettiseen yritystoimintaan.

| 3.3.3 | Suositus, jonka mukaan huipputeknologian alalla toimivien pk-yritysten osallistumista tulisi lisätä ja jota ETSK on jo kannattanut täysimittaisesti useissa antamissaan lausunnoissa, edellyttää lisävälineitä yhteisten teknologia-aloitteiden, teknologiayhteisöjen ja ”Ideat”-ohjelman tarjoamien mahdollisuuksien ohella. ETSK toivoo, että tämä olisi ensisijainen tavoite ja että siihen kiinnitettäisiin erityishuomiota avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä. |
| --- | --- |

3.3.3

Suositus, jonka mukaan huipputeknologian alalla toimivien pk-yritysten osallistumista tulisi lisätä ja jota ETSK on jo kannattanut täysimittaisesti useissa antamissaan lausunnoissa, edellyttää lisävälineitä yhteisten teknologia-aloitteiden, teknologiayhteisöjen ja ”Ideat”-ohjelman tarjoamien mahdollisuuksien ohella. ETSK toivoo, että tämä olisi ensisijainen tavoite ja että siihen kiinnitettäisiin erityishuomiota avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä.

| 3.3.4 | Entistä innovatiivisemman ja kilpailukykyisiin tuloksiin tähtäävän tutkimuksen edistämiseksi on ETSK:n mielestä pikaisesti tartuttava teollis- ja tekijänoikeuksien vielä ratkaisemattomiin kysymyksiin. Tässä yhteydessä viitataan etenkin yhteisöpatenttiin, tietokoneella toteutettujen ja uusilla tieteen aloilla tehtyjen keksintöjen patentoitavuuteen sekä bioteknologian keksintöjen patentoitavuudesta annetun direktiivin täysimittaiseen soveltamiseen. |
| --- | --- |

3.3.4

Entistä innovatiivisemman ja kilpailukykyisiin tuloksiin tähtäävän tutkimuksen edistämiseksi on ETSK:n mielestä pikaisesti tartuttava teollis- ja tekijänoikeuksien vielä ratkaisemattomiin kysymyksiin. Tässä yhteydessä viitataan etenkin yhteisöpatenttiin, tietokoneella toteutettujen ja uusilla tieteen aloilla tehtyjen keksintöjen patentoitavuuteen sekä bioteknologian keksintöjen patentoitavuudesta annetun direktiivin täysimittaiseen soveltamiseen.

3.4   Henkilöresurssit

| 3.4.1 | ETSK:n mielestä on ensisijaisesti edistettävä tieteellisen ja teknisen uran houkuttavuutta parantamalla tutkijan ammatin yhteiskunnallista ja taloudellista arvostusta. Lisääntyvä suuntaus suorittaa tutkinnon jälkeisiä opintoja ja harjoittaa tutkimustoimintaa ulkomailla sekä akateemisessa että muussa ympäristössä on ilman muuta myönteinen liikkuvuuden muoto, jonka avulla tutkijat voivat kehittää itseään, sillä tietojen ja työmenetelmien vaihto täydentää korvaamattomalla tavalla koulutusta. Liikkuvuudesta tulee kuitenkin ongelmallista, jos se on yksisuuntaista ja jos alkuperämaa ei kykene tarjoamaan tutkijalle työolosuhteita, urakehitystä, sosiaalista asemaa eikä paluuta edistävää taloudellista arvostusta (14). Kaikkien unionin jäsenvaltioiden oltava houkutteleva vaihtoehto tutkijanuran valitseville nuorille. Etenkin on pyrittävä siihen, että nousevista talouksista, Kiina ja Intia mukaan luettuina, tulevien nuorten tutkijoiden pääsyä EU:hun helpotetaan muun muassa ohjatun vaihtotoiminnan avulla. |
| --- | --- |

3.4.1

ETSK:n mielestä on ensisijaisesti edistettävä tieteellisen ja teknisen uran houkuttavuutta parantamalla tutkijan ammatin yhteiskunnallista ja taloudellista arvostusta. Lisääntyvä suuntaus suorittaa tutkinnon jälkeisiä opintoja ja harjoittaa tutkimustoimintaa ulkomailla sekä akateemisessa että muussa ympäristössä on ilman muuta myönteinen liikkuvuuden muoto, jonka avulla tutkijat voivat kehittää itseään, sillä tietojen ja työmenetelmien vaihto täydentää korvaamattomalla tavalla koulutusta. Liikkuvuudesta tulee kuitenkin ongelmallista, jos se on yksisuuntaista ja jos alkuperämaa ei kykene tarjoamaan tutkijalle työolosuhteita, urakehitystä, sosiaalista asemaa eikä paluuta edistävää taloudellista arvostusta (14). Kaikkien unionin jäsenvaltioiden oltava houkutteleva vaihtoehto tutkijanuran valitseville nuorille. Etenkin on pyrittävä siihen, että nousevista talouksista, Kiina ja Intia mukaan luettuina, tulevien nuorten tutkijoiden pääsyä EU:hun helpotetaan muun muassa ohjatun vaihtotoiminnan avulla.

| 3.4.2 | Henkilöresursseja ja liikkuvuutta koskevat ohjelmat vaikuttavat jatkavan aiempia käytänteitä eivätkä kehittyvän riittävästi, jotta ne ensimmäisen perustavoitteen mukaisesti mahdollistaisivat ”parhaiden osaajien houkuttelemisen Eurooppaan ja heidän palkitsemisensa”. ”Eurooppalaisen tutkijan” asemaa ei esitetä selkeästi, vaikka sen tulisi olla kyseisen toimenpiteen ydin. |
| --- | --- |

3.4.2

Henkilöresursseja ja liikkuvuutta koskevat ohjelmat vaikuttavat jatkavan aiempia käytänteitä eivätkä kehittyvän riittävästi, jotta ne ensimmäisen perustavoitteen mukaisesti mahdollistaisivat ”parhaiden osaajien houkuttelemisen Eurooppaan ja heidän palkitsemisensa”. ”Eurooppalaisen tutkijan” asemaa ei esitetä selkeästi, vaikka sen tulisi olla kyseisen toimenpiteen ydin.

| 3.4.3 | Kyseisen ongelmallisen tilanteen ratkaisemiseksi tarvitaan innovatiivisia politiikkoja. On investoitava luonnon- ja insinööritieteiden korkeakouluopetuksen kehittämiseen, minkä keskeisenä edellytyksenä on järjestää ylioppilastutkintoon asti yhä selkeämmin tieteisiin liittyviä kursseja ja edistää tiedealan korkeakouluopiskelua. Lisäksi on vähennettävä opiskelupaikkoja aloilla, joilla ei ole tarjolla riittävästi työpaikkoja (epätyydyttävä tilanne, joka on yleinen etenkin uusissa jäsenvaltioissa sekä Italiassa, Portugalissa ja Itävallassa). On myös lisättävä naisten osuutta tutkijoista (naisia on vajaa kolmannes kaikista tutkijoista, vaikka luonnon- ja insinööritieteiden alalla tutkinnon suorittaneista yli 63 prosenttia on naisia) (15) sekä tehtävä tieteellisestä urasta entistä houkuttelevampi vaihtoehto. |
| --- | --- |

3.4.3

Kyseisen ongelmallisen tilanteen ratkaisemiseksi tarvitaan innovatiivisia politiikkoja. On investoitava luonnon- ja insinööritieteiden korkeakouluopetuksen kehittämiseen, minkä keskeisenä edellytyksenä on järjestää ylioppilastutkintoon asti yhä selkeämmin tieteisiin liittyviä kursseja ja edistää tiedealan korkeakouluopiskelua. Lisäksi on vähennettävä opiskelupaikkoja aloilla, joilla ei ole tarjolla riittävästi työpaikkoja (epätyydyttävä tilanne, joka on yleinen etenkin uusissa jäsenvaltioissa sekä Italiassa, Portugalissa ja Itävallassa). On myös lisättävä naisten osuutta tutkijoista (naisia on vajaa kolmannes kaikista tutkijoista, vaikka luonnon- ja insinööritieteiden alalla tutkinnon suorittaneista yli 63 prosenttia on naisia) (15) sekä tehtävä tieteellisestä urasta entistä houkuttelevampi vaihtoehto.

| 3.4.4 | ETSK katsoo, että kyseisiä politiikkoja, jotka kuuluvat ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan, tulisi syventää avoimen koordinointimenettelyn yhteydessä. Avointa koordinointimenettelyä voidaan hyödyllisellä tavalla soveltaa ylemmän asteen opetukseen ja korkeakouluopetukseen sekä tutkimukseen parhaiden käytänteiden tunnistamiseksi, vertaisarvioinnin (peer review) soveltuvien muotojen edistämiseksi, jäsenvaltioiden ja alueiden yhteisten toimien toteuttamiseksi sekä valtioiden rajat ylittävän tutkimuksen ensisijaisten aiheiden määrittelemiseksi. |
| --- | --- |

3.4.4

ETSK katsoo, että kyseisiä politiikkoja, jotka kuuluvat ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan, tulisi syventää avoimen koordinointimenettelyn yhteydessä. Avointa koordinointimenettelyä voidaan hyödyllisellä tavalla soveltaa ylemmän asteen opetukseen ja korkeakouluopetukseen sekä tutkimukseen parhaiden käytänteiden tunnistamiseksi, vertaisarvioinnin (peer review) soveltuvien muotojen edistämiseksi, jäsenvaltioiden ja alueiden yhteisten toimien toteuttamiseksi sekä valtioiden rajat ylittävän tutkimuksen ensisijaisten aiheiden määrittelemiseksi.

| 3.4.5 | Tutkijoiden osuus kokonaistyövoimasta on EU:ssa paljon alhaisempi kilpailijamaihin verrattuna (EU:ssa 5,4 promillea, Yhdysvalloissa 9 promillea ja Japanissa 10,1 promillea — kaikissa uusissa jäsenvaltioissa ja Etelä-Euroopan maissa tutkijoiden osuus on kuitenkin alle 5 promillea). Myös luonnontieteiden ja tekniikan parissa työskentelevien ikä antaa vähitellen aihetta huoleen (35 prosenttia, eräissä jäsenvaltioissa jopa yli 40 prosenttia kyseisistä työntekijöistä on 45—64-vuotiaita, ja vain 31 prosenttia on 25—34-vuotiaita) (16). Huolestuttavaa on myös, että Yhdysvalloissa työskentelevien eurooppalaisten tutkijoiden määräksi arvioidaan nykyisin 150 000 ja että Barcelonassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi tutkijoita tarvitaan seuraavana vuosikymmenenä lisää 500 000—700 000 (17). |
| --- | --- |

3.4.5

Tutkijoiden osuus kokonaistyövoimasta on EU:ssa paljon alhaisempi kilpailijamaihin verrattuna (EU:ssa 5,4 promillea, Yhdysvalloissa 9 promillea ja Japanissa 10,1 promillea — kaikissa uusissa jäsenvaltioissa ja Etelä-Euroopan maissa tutkijoiden osuus on kuitenkin alle 5 promillea). Myös luonnontieteiden ja tekniikan parissa työskentelevien ikä antaa vähitellen aihetta huoleen (35 prosenttia, eräissä jäsenvaltioissa jopa yli 40 prosenttia kyseisistä työntekijöistä on 45—64-vuotiaita, ja vain 31 prosenttia on 25—34-vuotiaita) (16). Huolestuttavaa on myös, että Yhdysvalloissa työskentelevien eurooppalaisten tutkijoiden määräksi arvioidaan nykyisin 150 000 ja että Barcelonassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi tutkijoita tarvitaan seuraavana vuosikymmenenä lisää 500 000—700 000 (17).

| 3.4.6 | ETSK on samaa mieltä asiantuntijaryhmän kanssa siitä, että tutkijoille on (eettiset periaatteet huomioon ottaen) annettava nykyistä enemmän itsenäisyyttä ja vastuuta. Lisäksi tieteellisten uran näkyvyyttä on parannettava, alueellisen liikkuvuuden ohella on lisättävä alojen välistä liikkuvuutta, Marie Curie -stipendit on nivottava kansallisiin ja alueellisiin ohjelmiin ja niitä on hyödynnettävä kohdennetusti etenkin julkisen ja yksityisen tutkimuksen välisen liikkuvuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.4.6

ETSK on samaa mieltä asiantuntijaryhmän kanssa siitä, että tutkijoille on (eettiset periaatteet huomioon ottaen) annettava nykyistä enemmän itsenäisyyttä ja vastuuta. Lisäksi tieteellisten uran näkyvyyttä on parannettava, alueellisen liikkuvuuden ohella on lisättävä alojen välistä liikkuvuutta, Marie Curie -stipendit on nivottava kansallisiin ja alueellisiin ohjelmiin ja niitä on hyödynnettävä kohdennetusti etenkin julkisen ja yksityisen tutkimuksen välisen liikkuvuuden edistämiseksi.

| 3.4.7 | ETSK on myös tyytyväinen komission pyrkimyksiin laatia eurooppalainen tutkijoiden peruskirja (18), joka on ensimmäinen askel oikeaan suuntaan. Komitea katsoo kuitenkin, että jäsenvaltioiden on ryhdyttävä aiempaa merkittävämpiin ja koordinoidumpiin toimiin, jotta koulutus-, ura- ja palkkausjärjestelmiä (sosiaaliturvamaksu-, eläke- ja verojärjestelmät mukaan luettuina) tehostettaisiin ja yhtenäistettäisiin (19). |
| --- | --- |

3.4.7

ETSK on myös tyytyväinen komission pyrkimyksiin laatia eurooppalainen tutkijoiden peruskirja (18), joka on ensimmäinen askel oikeaan suuntaan. Komitea katsoo kuitenkin, että jäsenvaltioiden on ryhdyttävä aiempaa merkittävämpiin ja koordinoidumpiin toimiin, jotta koulutus-, ura- ja palkkausjärjestelmiä (sosiaaliturvamaksu-, eläke- ja verojärjestelmät mukaan luettuina) tehostettaisiin ja yhtenäistettäisiin (19).

| 3.4.8 | Eurooppalaista tiedettä ja teknologiaa kohtaan tunnettua luottamusta ja niiden oikeutusta käsittelevän kysymyksen ratkaiseminen, mitä ETSK pitää erittäin tärkeänä, on eräs tutkijoiden ja heidän työnsä oikeutuksen ja taloudellisen tunnustamisen edellytyksistä. Jo pelkästään tätä tavoitetta ajatellen on pikaisesti määriteltävä komission ja jäsenvaltioiden aktiivinen ja koordinoitu politiikka, ja sille on myönnettävä asianmukaiset välineet ja resurssit. |
| --- | --- |

3.4.8

Eurooppalaista tiedettä ja teknologiaa kohtaan tunnettua luottamusta ja niiden oikeutusta käsittelevän kysymyksen ratkaiseminen, mitä ETSK pitää erittäin tärkeänä, on eräs tutkijoiden ja heidän työnsä oikeutuksen ja taloudellisen tunnustamisen edellytyksistä. Jo pelkästään tätä tavoitetta ajatellen on pikaisesti määriteltävä komission ja jäsenvaltioiden aktiivinen ja koordinoitu politiikka, ja sille on myönnettävä asianmukaiset välineet ja resurssit.

3.5   Arviointiprosessi

| 3.5.1 | ETSK panee merkille, että komissio on ponnistellut huomattavasti parantaakseen arviointiprosessia ja että se on laatinut joukon asiakirjoja asiantuntijaryhmän työskentelyä varten. Todellinen ongelma piilee kuitenkin jälkiarvioinnissa. Jos rajoitutaan tarkistamaan asetettujen tavoitteiden muodollinen saavuttaminen, on olemassa se vaara, että kadotetaan näkyvistä todellinen strateginen tavoite, jonka mukaan on arvioitava puiteohjelmista EU:n talouteen ja tutkimustoimintaan kohdistuvia rakenteellisia vaikutuksia, noudatettavia painopisteitä sekä johdonmukaista varojen jakamista. |
| --- | --- |

3.5.1

ETSK panee merkille, että komissio on ponnistellut huomattavasti parantaakseen arviointiprosessia ja että se on laatinut joukon asiakirjoja asiantuntijaryhmän työskentelyä varten. Todellinen ongelma piilee kuitenkin jälkiarvioinnissa. Jos rajoitutaan tarkistamaan asetettujen tavoitteiden muodollinen saavuttaminen, on olemassa se vaara, että kadotetaan näkyvistä todellinen strateginen tavoite, jonka mukaan on arvioitava puiteohjelmista EU:n talouteen ja tutkimustoimintaan kohdistuvia rakenteellisia vaikutuksia, noudatettavia painopisteitä sekä johdonmukaista varojen jakamista.

| 3.5.2 | Komitea ehdottaa sellaisten indikaattorien ottamista käyttöön, joiden avulla on määrä mitata suorituskykyä kilpailukyvyn ja kehityksen kannalta. Kyseisten tutkimustoiminnan suorituskykyindikaattorien avulla tulisi voida mitata rahoitetun toiminnan tehokkuutta EU:n kokonaiskehityksen kannalta sekä suunnata toimintaa yhtenäisesti määriteltyjen painopisteiden perusteella. ETSK on kuitenkin tietoinen siitä, ettei automaattinen arviointi riitä korvaamaan pätevien asiantuntijoiden yksityiskohtaista ja kulloiseenkin tilanteeseen mukautettua arviota. |
| --- | --- |

3.5.2

Komitea ehdottaa sellaisten indikaattorien ottamista käyttöön, joiden avulla on määrä mitata suorituskykyä kilpailukyvyn ja kehityksen kannalta. Kyseisten tutkimustoiminnan suorituskykyindikaattorien avulla tulisi voida mitata rahoitetun toiminnan tehokkuutta EU:n kokonaiskehityksen kannalta sekä suunnata toimintaa yhtenäisesti määriteltyjen painopisteiden perusteella. ETSK on kuitenkin tietoinen siitä, ettei automaattinen arviointi riitä korvaamaan pätevien asiantuntijoiden yksityiskohtaista ja kulloiseenkin tilanteeseen mukautettua arviota.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Five-Year Assessment of the EU Research Framework Programmes 1999–2003, Euroopan komissio, tutkimuksen pääosasto, 15.12.2004.

1

Five-Year Assessment of the EU Research Framework Programmes 1999–2003

(2)  Arviointiprosessin yhteydessä laadittiin lukuisia asiakirjoja ja kertomuksia, joihin voi tutustua Internet-sivustolla http://forum.europa.eu.int/Public/irc/rtd/fiveyearasskb/library.

2

(3)  Ks. Keith Smith, The Framework Programmes and the Changing Economic Landscape, Euroopan komissio, YTK/IPTS, Sevilla, joulukuu 2004, s. 11–12.

3

The Framework Programmes and the Changing Economic Landscape

(4)  J. Potočnikin laatima johdanto julkaisussa Key figures 2005. Towards a European Research Area: Science, Technology and Innovation, Euroopan komissio, tutkimuksen pääosasto, 2005, s. 5.

4

Key figures 2005

Towards a European Research Area: Science, Technology and Innovation

(5)  ETSK on painottanut tätä seikkaa useissa lausunnoissaan, viimeksi 14.12.2005 antamassaan lausunnossa ”Seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma” (INT/269 – CESE 1484/2005), esittelijä Geld Wolf, kohdat 2.2, 2.3 ja 2.4 (EUVL C 65, 17.3.2006).

5

(6)  Ks. puheenjohtaja Erkki Ormalan laatima johdanto, Five-Year Assessment of the EU Research Framework Programmes 1999–2003.

6

Five-Year Assessment of the EU Research Framework Programmes 1999–2003

(7)  Kaikki kohdan tiedot ovat julkaisusta Key figures 2005, s. 9–10.

7

Key figures 2005

(8)  Ks. johdanto julkaisussa Key figures 2005, s. 3.

8

Key figures 2005

(9)  CESE 1484/2005, kohta 1,4, s. 2, ja kohdat 4.1—4.6, s. 9—10 (EUVL C 65, 17.3.2006).

9

(10)  Äskettäin etenkin lausunto ”Komission tiedonanto – Tiede ja teknologia Euroopan tulevaisuuden avaintekijöinä – suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle” (INT/246 – CESE 1647/2004, EUVL C 156, 28.6.2005, esittelijä: Gerd Wolf) sekä täydentävä lausunto samasta aiheesta (CCMI/015 – CESE 1353/2004, esittelijä: Joost Van Iersel, apulaisesittelijä: Enrico Gibellieri).

10

(11)  INT/269 – CESE 1484/2005, kohta 4.11 (EUVL C 65, 17.3.2006).

11

(12)  Ks. komitean valmisteilla oleva lausunto INT/309.

12

(13)  Five-Year Assessment, s. 7.

13

Five-Year Assessment

(14)  ETSK on jo ilmaissut kantansa asiaan useissa lausunnoissa, viimeksi lausunnossa CESE 1484/2005, kohta 4.12 ja sitä seuraavat kohdat (EUVL C 65, 17.3.2006).

14

(15)  Key figures 2005, s. 53–57.

15

Key figures 2005,

(16)  Key figures 2005, s. 47–51.

16

Key figures 2005

(17)  Five-Year Assessment, s. 12.

17

Five-Year Assessment

(18)  Komission suositus, annettu 11. maaliskuuta 2005, eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä, EUVL L 75, 22.3.2005, s. 67.

18

(19)  Ks. CESE 305/2004, komission tiedonantoa koskeva ETSK:n lausunto ”Tutkijat eurooppalaisella tutkimusalueella: yksi ammatti, monta uraa”, esittelijä Gerd Wolf, EUVL C 110, 30.4.2004.

19

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/7

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pyroteknisten tuotteitten saattamisesta markkinoille”

KOM(2005) 457 lopullinen — 2005/0194 COD

(2006/C 195/02)

Neuvosto päätti 25. marraskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 25. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli Bryan CASSIDY.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 117 puolesta, 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä ETSK:n päätelmistä ja suosituksista

| 1.1 | Ehdotetulla direktiivillä pyritään






  — | varmistamaan pyroteknisten tuotteitten vapaa liikkuvuus EU:ssa |
| --- | --- | --- |

1.1

Ehdotetulla direktiivillä pyritään

—

varmistamaan pyroteknisten tuotteitten vapaa liikkuvuus EU:ssa

| — | parantamaan kuluttajien ja ammattityöntekijöitten yleistä suojelua |
| --- | --- |

—

parantamaan kuluttajien ja ammattityöntekijöitten yleistä suojelua

| — | yhdenmukaistamaan eri jäsenvaltioissa sovellettavat turvallisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

—

yhdenmukaistamaan eri jäsenvaltioissa sovellettavat turvallisuusvaatimukset.

| 1.2 | ETSK kannattaa yleisesti komission ehdottamaa direktiiviä, mutta antaa seuraavat suositukset: |
| --- | --- |

1.2

ETSK kannattaa yleisesti komission ehdottamaa direktiiviä, mutta antaa seuraavat suositukset:

| 1.2.1 | Komission tulisi harkita pidempiä siirtymäaikoja kuin mihin ehdotetun direktiivin 20 artikla nykyisessä muodossaan antaa mahdollisuuden. Kyseisen artiklan mukaan säännöksiä olisi sovellettava ilotulitusvälineisiin jo 24 kuukauden kuluttua ja muihin pyroteknisiin tuotteisiin 5 vuoden kuluttua direktiivin julkaisemisesta. Kun otetaan huomioon Kiinasta ja muista maista tuotavien ilotulitusvälineiden pitkät toimitusajat — EU:ssa toimivien jakelijoiden arvion mukaan ainakin kolme vuotta –, ETSK suosittaa, että myös ilotulitusvälineisiin tulisi voida soveltaa yhtä pitkää siirtymäaikaa kuin muihin pyroteknisiin tuotteisiin, eli säännöksiä olisi sovellettava myös niiden osalta viiden vuoden kuluttua. |
| --- | --- |

1.2.1

Komission tulisi harkita pidempiä siirtymäaikoja kuin mihin ehdotetun direktiivin 20 artikla nykyisessä muodossaan antaa mahdollisuuden. Kyseisen artiklan mukaan säännöksiä olisi sovellettava ilotulitusvälineisiin jo 24 kuukauden kuluttua ja muihin pyroteknisiin tuotteisiin 5 vuoden kuluttua direktiivin julkaisemisesta. Kun otetaan huomioon Kiinasta ja muista maista tuotavien ilotulitusvälineiden pitkät toimitusajat — EU:ssa toimivien jakelijoiden arvion mukaan ainakin kolme vuotta –, ETSK suosittaa, että myös ilotulitusvälineisiin tulisi voida soveltaa yhtä pitkää siirtymäaikaa kuin muihin pyroteknisiin tuotteisiin, eli säännöksiä olisi sovellettava myös niiden osalta viiden vuoden kuluttua.

| 1.2.2 | Komitea huomauttaa, että maahantuojat ja jakelijat joutuvat ottamaan vastuuta ilotulitusvälineiden testaamista koskevista järjestelyistä sekä Euroopan standardointikomitean CEN:n vaatimusten täyttämisestä. Sen vuoksi komitea suosittaa, että direktiivissä tehdään selväksi, että maahantuojien on tarkoin määritettävä CE-merkinnän saamisen edellytyksenä olevat vaatimukset, kun ne tekevät tilauksia eri puolilla maailmaa toimivilta valmistajilta. Vastuu testaamisesta sekä CE-merkinnän hankkimisesta tulisi olla valmistajalla, ja maahantuojien tulisi olla toissijaisesti vastuussa siitä, että CE-merkityt tuotteet ovat todella CEN-standardien mukaisia, jotta vältettäisiin väärennettyjen tuotteiden tuominen markkinoille. |
| --- | --- |

1.2.2

Komitea huomauttaa, että maahantuojat ja jakelijat joutuvat ottamaan vastuuta ilotulitusvälineiden testaamista koskevista järjestelyistä sekä Euroopan standardointikomitean CEN:n vaatimusten täyttämisestä. Sen vuoksi komitea suosittaa, että direktiivissä tehdään selväksi, että maahantuojien on tarkoin määritettävä CE-merkinnän saamisen edellytyksenä olevat vaatimukset, kun ne tekevät tilauksia eri puolilla maailmaa toimivilta valmistajilta. Vastuu testaamisesta sekä CE-merkinnän hankkimisesta tulisi olla valmistajalla, ja maahantuojien tulisi olla toissijaisesti vastuussa siitä, että CE-merkityt tuotteet ovat todella CEN-standardien mukaisia, jotta vältettäisiin väärennettyjen tuotteiden tuominen markkinoille.

| 1.2.3 | Lisäksi komitea katsoo, että myös jäsenvaltioiden tulli- ja muiden viranomaisten olisi osallistuttava CE-merkittyjen tuotteiden vaatimustenmukaisuuden valvontaan. |
| --- | --- |

1.2.3

Lisäksi komitea katsoo, että myös jäsenvaltioiden tulli- ja muiden viranomaisten olisi osallistuttava CE-merkittyjen tuotteiden vaatimustenmukaisuuden valvontaan.

| 1.2.4 | Komissio on tietoinen siitä, että jäsenvaltioiden sille toimittamat tiedot tapaturmista ovat puutteellisia. Komitea kehottaa kaikkia jäsenvaltioita parantamaan kuluttajille sattuneita tapaturmia koskevaa havainnointia. |
| --- | --- |

1.2.4

Komissio on tietoinen siitä, että jäsenvaltioiden sille toimittamat tiedot tapaturmista ovat puutteellisia. Komitea kehottaa kaikkia jäsenvaltioita parantamaan kuluttajille sattuneita tapaturmia koskevaa havainnointia.

| 1.2.5 | Ehdotetun direktiivin 14 artiklassa säädetään vakavaa vaaraa aiheuttavia tuotteita koskevasta nopeasta tiedottamisesta. Ennen direktiivin voimaantuloa voidaan väliaikaisesti käyttää myös yhteisön nopeaa Rapex-tietojenvaihtojärjestelmää. |
| --- | --- |

1.2.5

Ehdotetun direktiivin 14 artiklassa säädetään vakavaa vaaraa aiheuttavia tuotteita koskevasta nopeasta tiedottamisesta. Ennen direktiivin voimaantuloa voidaan väliaikaisesti käyttää myös yhteisön nopeaa Rapex-tietojenvaihtojärjestelmää.

| 1.2.6 | Direktiivin 12 artiklan 1 kohdassa valmistajia vaaditaan varmistamaan, että autoteollisuuden käyttämät pyrotekniset tuotteet ”— — merkitään asianmukaisesti sen maan virallisilla kielillä, jossa tuotetta myydään kuluttajille”. Komitean mielestä viittaus kuluttajiin on harhaanjohtava, sillä useimmat pyrotekniset tuotteet asennetaan moottoriajoneuvoihin jo niiden valmistusvaiheessa. Alkuperäisosia koskevan tiedon tulisi siten vastaisuudessakin voida olla nykyiseen tapaan englanninkielistä. Tällaisten osien valmistajat ovat kuitenkin huolestuneita siitä, että ne joutuisivat julkaisemaan ohjeet kaikkien 25 jäsenvaltion virallisilla kielillä, sillä ne eivät voi tietää, missä maassa osia käytetään. Komitean mielestä valmistajien antamien turvallisuustiedotteiden tulisi riittää, sillä ne sisältävät pääasiassa diagrammeja ja tilastotietoja.






  — | Vaatimus tuotteiden merkitsemisestä ”sen maan virallisilla kielillä, jossa tuotetta myydään kuluttajille”, on yhtenäismarkkinoiden perusperiaatteiden vastainen, koska tällaiset kielimerkinnät olisivat kaupan este. Lisäksi komitea katsoo, että turvatyynyjen tapaisia vaihto-osia myydään vain harvoin loppukäyttäjille. Yleisempää on, että ammattimiehet asentavat he huoltokorjaamoissa. |
| --- | --- | --- |

1.2.6

Direktiivin 12 artiklan 1 kohdassa valmistajia vaaditaan varmistamaan, että autoteollisuuden käyttämät pyrotekniset tuotteet ”— — merkitään asianmukaisesti sen maan virallisilla kielillä, jossa tuotetta myydään kuluttajille”. Komitean mielestä viittaus kuluttajiin on harhaanjohtava, sillä useimmat pyrotekniset tuotteet asennetaan moottoriajoneuvoihin jo niiden valmistusvaiheessa. Alkuperäisosia koskevan tiedon tulisi siten vastaisuudessakin voida olla nykyiseen tapaan englanninkielistä. Tällaisten osien valmistajat ovat kuitenkin huolestuneita siitä, että ne joutuisivat julkaisemaan ohjeet kaikkien 25 jäsenvaltion virallisilla kielillä, sillä ne eivät voi tietää, missä maassa osia käytetään. Komitean mielestä valmistajien antamien turvallisuustiedotteiden tulisi riittää, sillä ne sisältävät pääasiassa diagrammeja ja tilastotietoja.

—

Vaatimus tuotteiden merkitsemisestä ”sen maan virallisilla kielillä, jossa tuotetta myydään kuluttajille”, on yhtenäismarkkinoiden perusperiaatteiden vastainen, koska tällaiset kielimerkinnät olisivat kaupan este. Lisäksi komitea katsoo, että turvatyynyjen tapaisia vaihto-osia myydään vain harvoin loppukäyttäjille. Yleisempää on, että ammattimiehet asentavat he huoltokorjaamoissa.

| 1.2.7 | Ehdotetun direktiivin 8 artiklan 4 kohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan komissiolle, jos ne katsovat, että jokin tuote ei täysin vastaa 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja olennaisia turvallisuusvaatimuksia, jotka muodostavat direktiivin oikeusperustan. Komitea suosittaa kuitenkin, että ennen direktiivin voimaantuloa voidaan käyttää Rapex-järjestelmää tapaturmia ja vaaroja koskevan tiedon välittämiseksi komissiolle, jotta tiedot saadaan myös muiden jäsenvaltioiden käyttöön. |
| --- | --- |

1.2.7

Ehdotetun direktiivin 8 artiklan 4 kohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan komissiolle, jos ne katsovat, että jokin tuote ei täysin vastaa 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja olennaisia turvallisuusvaatimuksia, jotka muodostavat direktiivin oikeusperustan. Komitea suosittaa kuitenkin, että ennen direktiivin voimaantuloa voidaan käyttää Rapex-järjestelmää tapaturmia ja vaaroja koskevan tiedon välittämiseksi komissiolle, jotta tiedot saadaan myös muiden jäsenvaltioiden käyttöön.

| 1.2.8 | Komitean saamien tietojen mukaan eräissä jäsenvaltioissa useat mikroyritykset valmistavat ilotulitusvälineitä paikallisia erityistapahtumia varten. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että myös kyseiset yritykset noudattavat direktiivissä asettuja turvallisuusvaatimuksia. |
| --- | --- |

1.2.8

Komitean saamien tietojen mukaan eräissä jäsenvaltioissa useat mikroyritykset valmistavat ilotulitusvälineitä paikallisia erityistapahtumia varten. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että myös kyseiset yritykset noudattavat direktiivissä asettuja turvallisuusvaatimuksia.

| 1.2.9 | Autoteollisuuden käyttämiin pyroteknisiin tuotteisiin tulisi soveltaa vuoden 1958 sopimukseen (WP 29, Geneve) perustuvia YK:n Euroopan talouskomission sääntöjä sen sijaan, että niitä varten luotaisiin standardi. |
| --- | --- |

1.2.9

Autoteollisuuden käyttämiin pyroteknisiin tuotteisiin tulisi soveltaa vuoden 1958 sopimukseen (WP 29, Geneve) perustuvia YK:n Euroopan talouskomission sääntöjä sen sijaan, että niitä varten luotaisiin standardi.

| 1.2.10 | Komitea katsoo, että komission olisi oltava valmis hyväksymään autoteollisuuden käyttämiä pyroteknisiä tuotteita varten jonkinlainen tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

1.2.10

Komitea katsoo, että komission olisi oltava valmis hyväksymään autoteollisuuden käyttämiä pyroteknisiä tuotteita varten jonkinlainen tyyppihyväksyntä.

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Ilotulitusvälineitä käytetään tavallisesti viihdytystarkoituksessa tai juhlistamaan uskonnollisten juhlien kaltaisia erityistapahtumia. Useissa EU:n jäsenvaltioissa ilotulitukset ovat osa kulttuurihistoriaa. Ehdotetussa direktiivissä ilotulitusvälineitä käsitellään erillään pyroteknisistä tuotteista. Direktiivin näkökulmasta pyroteknisiä tuotteita ovat räjähtävät tuotteet, joita käytetään ilmatyynyjen ja istuimiin asennettujen turvalaitteiden aktivoimiseen moottoriajoneuvoissa. |
| --- | --- |

2.1

Ilotulitusvälineitä käytetään tavallisesti viihdytystarkoituksessa tai juhlistamaan uskonnollisten juhlien kaltaisia erityistapahtumia. Useissa EU:n jäsenvaltioissa ilotulitukset ovat osa kulttuurihistoriaa. Ehdotetussa direktiivissä ilotulitusvälineitä käsitellään erillään pyroteknisistä tuotteista. Direktiivin näkökulmasta pyroteknisiä tuotteita ovat räjähtävät tuotteet, joita käytetään ilmatyynyjen ja istuimiin asennettujen turvalaitteiden aktivoimiseen moottoriajoneuvoissa.

2.2   Luokitus

Ehdotetun direktiivin 3 artiklassa ilotulitusvälineet jaetaan seuraaviin neljään luokkaan:

| a) | Ilotulitusvälineet






  — | Luokka 1: ilotulitusvälineet, jotka aiheuttavat hyvin vähäisen vaaran ja jotka on tarkoitettu käytettäviksi asuinrakennuksissa tai rajatulla alueella |
| --- | --- | --- |

a)

Ilotulitusvälineet

—

Luokka 1: ilotulitusvälineet, jotka aiheuttavat hyvin vähäisen vaaran ja jotka on tarkoitettu käytettäviksi asuinrakennuksissa tai rajatulla alueella

| — | Luokka 2: ilotulitusvälineet, jotka aiheuttavat vähäisen vaaran ja jotka on tarkoitettu käytettäviksi ulkotiloissa rajatulla alueella |
| --- | --- |

—

Luokka 2: ilotulitusvälineet, jotka aiheuttavat vähäisen vaaran ja jotka on tarkoitettu käytettäviksi ulkotiloissa rajatulla alueella

| — | Luokka 3: ilotulitusvälineet, jotka aiheuttavat keskitasoisen vaaran ja jotka on tarkoitettu käytettäviksi ulkotiloissa laajoilla avoimilla alueilla |
| --- | --- |

—

Luokka 3: ilotulitusvälineet, jotka aiheuttavat keskitasoisen vaaran ja jotka on tarkoitettu käytettäviksi ulkotiloissa laajoilla avoimilla alueilla

| — | Luokka 4: ilotulitusvälineet, jotka aiheuttavat vakavan vaaran ja jotka on tarkoitettu pelkästään asiantuntijoiden käyttöön. |
| --- | --- |

—

Luokka 4: ilotulitusvälineet, jotka aiheuttavat vakavan vaaran ja jotka on tarkoitettu pelkästään asiantuntijoiden käyttöön.

| b) | Muut pyrotekniset tuotteet






  — | Luokka 1: muut pyrotekniset tuotteet kuin ilotulitusvälineet, vähäinen vaara |
| --- | --- | --- |

b)

Muut pyrotekniset tuotteet

—

Luokka 1: muut pyrotekniset tuotteet kuin ilotulitusvälineet, vähäinen vaara

| — | Luokka 2: muut pyrotekniset tuotteet kuin ilotulitusvälineet, tarkoitettu ainoastaan asiantuntijoiden käyttöön. |
| --- | --- |

—

Luokka 2: muut pyrotekniset tuotteet kuin ilotulitusvälineet, tarkoitettu ainoastaan asiantuntijoiden käyttöön.

2.3   Ikärajat

| 2.3.1 | Direktiivin 7 artiklassa kielletään






  — | luokkaan 1 kuuluvien ilotulitusvälineiden myynti alle 12-vuotiaille |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Direktiivin 7 artiklassa kielletään

—

luokkaan 1 kuuluvien ilotulitusvälineiden myynti alle 12-vuotiaille

| — | luokkaan 2 kuuluvien ilotulitusvälineiden myynti alle 16-vuotiaille |
| --- | --- |

—

luokkaan 2 kuuluvien ilotulitusvälineiden myynti alle 16-vuotiaille

| — | luokkaan 3 kuuluvien ilotulitusvälineiden myynti alle 18-vuotiaille. |
| --- | --- |

—

luokkaan 3 kuuluvien ilotulitusvälineiden myynti alle 18-vuotiaille.

Muita pyroteknisiä tuotteita ei saa myydä tai luovuttaa alle 18-vuotiaille, elleivät he ole saaneet tarvittavaa ammatillista koulutusta.

| 2.4 | Pyroteknisten tuotteiden markkinoille saattamista koskevat säännöt, tapaturmia koskevat tilastotiedot sekä tilastojen laatimistavat vaihtelevat huomattavasti nykyisten 25 jäsenvaltion välillä. Jäsenvaltioiden keräämät tiedot koskevat nykyään pelkästään ilotulitusvälineitä eivätkä muita tuotteita, kuten autoteollisuuden käyttämiä pyroteknisiä tuotteita, elokuva-, näyttämö- ja muussa vastaavassa toiminnassa käytettäviä tehosteita tai hätäraketteja. |
| --- | --- |

2.4

Pyroteknisten tuotteiden markkinoille saattamista koskevat säännöt, tapaturmia koskevat tilastotiedot sekä tilastojen laatimistavat vaihtelevat huomattavasti nykyisten 25 jäsenvaltion välillä. Jäsenvaltioiden keräämät tiedot koskevat nykyään pelkästään ilotulitusvälineitä eivätkä muita tuotteita, kuten autoteollisuuden käyttämiä pyroteknisiä tuotteita, elokuva-, näyttämö- ja muussa vastaavassa toiminnassa käytettäviä tehosteita tai hätäraketteja.

| 2.5 | Autoteollisuuden käyttämien tuotteiden markkinat ovat kahta muuta edellä mainittua alaa tärkeämmät: niiden vuosittainen arvo on 5,5 miljardia euroa (joista turvatyynyjärjestelmien osuus on 3,5 miljardia euroa ja turvavöiden esikiristimien 2 miljardia euroa). (Vuonna 2004 autoteollisuuden käyttämien pyroteknisten tuotteiden viennin arvo oli 223 438 297 euroa ja tuonnin arvo 16 090 411 euroa.) |
| --- | --- |

2.5

Autoteollisuuden käyttämien tuotteiden markkinat ovat kahta muuta edellä mainittua alaa tärkeämmät: niiden vuosittainen arvo on 5,5 miljardia euroa (joista turvatyynyjärjestelmien osuus on 3,5 miljardia euroa ja turvavöiden esikiristimien 2 miljardia euroa). (Vuonna 2004 autoteollisuuden käyttämien pyroteknisten tuotteiden viennin arvo oli 223 438 297 euroa ja tuonnin arvo 16 090 411 euroa.)

| 2.6 | Valtaosa EU:n markkinoilla myytävistä ilotulitusvälineistä tuodaan Kiinasta, ja EU:ssa alalla toimii lähinnä pk-yrityksiä. Kuluttajien käyttöön tarkoitettujen ilotulitusvälineiden markkinoiden arvo EU:ssa on arviolta 700 miljoonaa euroa vuodessa ja ammattikäyttöön tarkoitettujen ilotulitusvälineiden markkinoiden arvo niin ikään noin 700 miljoonaa euroa. Komission tekemän vaikutusten arvioinnin mukaan ala työllistää noin 3 000 henkeä. Alan työntekijät ovat keskittyneet ennen kaikkea ilotulitusvälineiden ostamiseen, varastointiin, jakeluun sekä ammattimaisten ilotulitusnäytösten järjestämiseen. Poikkeuksena on Malta, jossa järjestettävien lukuisten uskonnollisten juhlien yhteydessä käytetään käsin tehtyjä ilotulitusvälineitä, joita ei kuitenkaan myydä kuluttajille. |
| --- | --- |

2.6

Valtaosa EU:n markkinoilla myytävistä ilotulitusvälineistä tuodaan Kiinasta, ja EU:ssa alalla toimii lähinnä pk-yrityksiä. Kuluttajien käyttöön tarkoitettujen ilotulitusvälineiden markkinoiden arvo EU:ssa on arviolta 700 miljoonaa euroa vuodessa ja ammattikäyttöön tarkoitettujen ilotulitusvälineiden markkinoiden arvo niin ikään noin 700 miljoonaa euroa. Komission tekemän vaikutusten arvioinnin mukaan ala työllistää noin 3 000 henkeä. Alan työntekijät ovat keskittyneet ennen kaikkea ilotulitusvälineiden ostamiseen, varastointiin, jakeluun sekä ammattimaisten ilotulitusnäytösten järjestämiseen. Poikkeuksena on Malta, jossa järjestettävien lukuisten uskonnollisten juhlien yhteydessä käytetään käsin tehtyjä ilotulitusvälineitä, joita ei kuitenkaan myydä kuluttajille.

| 2.7 | Tapaturmaluvut vaihtelevat maasta toiseen riippuen kansallisten tilastotietojen täsmällisyydestä: kirjatut tapaturmaluvut ovat Virossa 1,36 tapaturmaa miljoonaa asukasta kohti, kun Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastaava luku on 60,1. Näiden esiintyvyyslukujen perusteella komissio arvioi ilotulitetapaturmien kokonaismääräksi 7 000—45 000 vuosittaista tapaturmaa EU:n 455-miljoonaisen väestön keskuudessa. |
| --- | --- |

2.7

Tapaturmaluvut vaihtelevat maasta toiseen riippuen kansallisten tilastotietojen täsmällisyydestä: kirjatut tapaturmaluvut ovat Virossa 1,36 tapaturmaa miljoonaa asukasta kohti, kun Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastaava luku on 60,1. Näiden esiintyvyyslukujen perusteella komissio arvioi ilotulitetapaturmien kokonaismääräksi 7 000—45 000 vuosittaista tapaturmaa EU:n 455-miljoonaisen väestön keskuudessa.

| 2.8 | Autoteollisuuden käyttämien pyroteknisten tuotteiden aiheuttamista tapaturmista ei näyttäisi olevan erillisiä tilastotietoja, joissa turmia verrataan liikenneonnettomuuksiin yleensä. |
| --- | --- |

2.8

Autoteollisuuden käyttämien pyroteknisten tuotteiden aiheuttamista tapaturmista ei näyttäisi olevan erillisiä tilastotietoja, joissa turmia verrataan liikenneonnettomuuksiin yleensä.

2.9   CE-merkintä

| 2.9.1 | Ilotulitusvälineille ei nykyään tarvitse hankkia CE-merkintää, vaikka ensimmäiset ilotulitusvälineitä koskevat CEN-standardit julkaistiin jo toukokuussa 2003. Direktiivin artikloissa 9 ja 10 ehdotetaan, että ilotulitusvälineitä ei saisi saattaa markkinoille, ellei niiden vaatimustenmukaisuutta ole varmistettu soveltamalla kyseisissä artikkeleissa tarkoitettuja menettelyjä. |
| --- | --- |

2.9.1

Ilotulitusvälineille ei nykyään tarvitse hankkia CE-merkintää, vaikka ensimmäiset ilotulitusvälineitä koskevat CEN-standardit julkaistiin jo toukokuussa 2003. Direktiivin artikloissa 9 ja 10 ehdotetaan, että ilotulitusvälineitä ei saisi saattaa markkinoille, ellei niiden vaatimustenmukaisuutta ole varmistettu soveltamalla kyseisissä artikkeleissa tarkoitettuja menettelyjä.

| 2.9.2 | Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, mitkä tahot on nimetty suorittamaan niiden alueella kyseiset menettelyt. |
| --- | --- |

2.9.2

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, mitkä tahot on nimetty suorittamaan niiden alueella kyseiset menettelyt.

| 2.9.3 | Ilotulitusvälineille ei myönnetä lupaa, ennen kuin niiden valmistajat ovat varmistaneet niiden vaatimustenmukaisuuden edellä mainittuja arviointimenettelyä soveltamalla. |
| --- | --- |

2.9.3

Ilotulitusvälineille ei myönnetä lupaa, ennen kuin niiden valmistajat ovat varmistaneet niiden vaatimustenmukaisuuden edellä mainittuja arviointimenettelyä soveltamalla.

2.10   Autoteollisuuden käyttämät pyrotekniset tuotteet

| 2.10.1 | EU:ssa ei ole yhdenmukaista hyväksyntämenettelyä täyttöjärjestelmien, moduulien ja muiden ajoneuvoissa käytettävien turvalaitteitten saattamiseksi markkinoille. |
| --- | --- |

2.10.1

EU:ssa ei ole yhdenmukaista hyväksyntämenettelyä täyttöjärjestelmien, moduulien ja muiden ajoneuvoissa käytettävien turvalaitteitten saattamiseksi markkinoille.

2.11   Vaikutusten arviointi

| 2.11.1 | Komission arvion mukaan vaikutusten arviointien yhdenmukaistaminen säästää huomattavasti ilotulitusvälineisiin sekä autoteollisuuden käyttämiin pyroteknisiin tuotteisiin liittyviä kustannuksia. EU:ssa on nykyään käytössä arviolta 50 000 erityyppistä hyväksyttyä ilotulitusvälinettä, ja EU:n hyväksynnän saaminen ilotulitusvälineelle voi maksaa 500—3 000 euroa kutakin ilotulitusvälinettä kohti kussakin maassa. Komission laskelmien mukaan uusi järjestelmä, joka käsittää yhden menettelyn kaikkia 25 jäsenvaltiota varten, pienentää näitä kustannuksia. |
| --- | --- |

2.11.1

Komission arvion mukaan vaikutusten arviointien yhdenmukaistaminen säästää huomattavasti ilotulitusvälineisiin sekä autoteollisuuden käyttämiin pyroteknisiin tuotteisiin liittyviä kustannuksia. EU:ssa on nykyään käytössä arviolta 50 000 erityyppistä hyväksyttyä ilotulitusvälinettä, ja EU:n hyväksynnän saaminen ilotulitusvälineelle voi maksaa 500—3 000 euroa kutakin ilotulitusvälinettä kohti kussakin maassa. Komission laskelmien mukaan uusi järjestelmä, joka käsittää yhden menettelyn kaikkia 25 jäsenvaltiota varten, pienentää näitä kustannuksia.

| 2.11.2 | Autoteollisuuden käyttämien tuotteiden osalta hyväksynnän saaminen yhdelle turvatyynyjärjestelmälle yhdessä maassa (Saksa) voi maksaa 25 000 euroa. Komissio toivookin, että testeistä vastaavien viranomaisten keskinäinen kilpailu alentaa hintoja. |
| --- | --- |

2.11.2

Autoteollisuuden käyttämien tuotteiden osalta hyväksynnän saaminen yhdelle turvatyynyjärjestelmälle yhdessä maassa (Saksa) voi maksaa 25 000 euroa. Komissio toivookin, että testeistä vastaavien viranomaisten keskinäinen kilpailu alentaa hintoja.

3.   Yleistä

| 3.1 | Komitea kannattaa ehdotetun direktiivin tavoitteita, jotka ovat pyroteknisten tuotteitten vapaa liikkuvuus, kuluttajien korkeatasoinen suojelu sekä olennaisten turvallisuusvaatimusten täyttäminen. Komitea esittää kuitenkin tiettyjä varauksia, jotka koskevat etenkin ilotulitusvälineitä. |
| --- | --- |

3.1

Komitea kannattaa ehdotetun direktiivin tavoitteita, jotka ovat pyroteknisten tuotteitten vapaa liikkuvuus, kuluttajien korkeatasoinen suojelu sekä olennaisten turvallisuusvaatimusten täyttäminen. Komitea esittää kuitenkin tiettyjä varauksia, jotka koskevat etenkin ilotulitusvälineitä.

| 3.2 | Kun otetaan huomioon, että valtaosa ilotulitusvälineistä valmistetaan Kiinassa ja että kiinalaisilla valmistajilla ei välttämättä ole resursseja noudattaa EU:n standardeja, on syytä pohtia, kenelle kuuluu vastuu tuotteiden testaamisesta — maahantuojalle, valmistajan edustajalle vai vähittäismyyjälle? |
| --- | --- |

3.2

Kun otetaan huomioon, että valtaosa ilotulitusvälineistä valmistetaan Kiinassa ja että kiinalaisilla valmistajilla ei välttämättä ole resursseja noudattaa EU:n standardeja, on syytä pohtia, kenelle kuuluu vastuu tuotteiden testaamisesta — maahantuojalle, valmistajan edustajalle vai vähittäismyyjälle?

| 3.3 | Miten voidaan olla varmoja siitä, että EU:n ulkopuolelta tuotuun ilotulitusvälineeseen kiinnitetty CE-merkintä on aito ja että kyseessä ei ole tuoteväärennös? |
| --- | --- |

3.3

Miten voidaan olla varmoja siitä, että EU:n ulkopuolelta tuotuun ilotulitusvälineeseen kiinnitetty CE-merkintä on aito ja että kyseessä ei ole tuoteväärennös?

| 3.4 | Miten paljon yhteistyötä voidaan tehdä kuluttajien suojelusta EU:ssa vastaavien elinten ja tuotteiden alkuperämaiden viranomaisten välillä? |
| --- | --- |

3.4

Miten paljon yhteistyötä voidaan tehdä kuluttajien suojelusta EU:ssa vastaavien elinten ja tuotteiden alkuperämaiden viranomaisten välillä?

| 3.5 | ETSK suhtautuu jossain määrin skeptisesti komission tekemän vaikutusten arvioinnin yhteydessä esitettyihin tilastotietoihin, erityisesti tapaturmalukujen suureen vaihteluväliin (7 000—45 000). Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ”arvioihin tapaturmien kokonaismäärästä EU:ssa on suhtauduttava erittäin varovasti”. |
| --- | --- |

3.5

ETSK suhtautuu jossain määrin skeptisesti komission tekemän vaikutusten arvioinnin yhteydessä esitettyihin tilastotietoihin, erityisesti tapaturmalukujen suureen vaihteluväliin (7 000—45 000). Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ”arvioihin tapaturmien kokonaismäärästä EU:ssa on suhtauduttava erittäin varovasti”.

| 3.6 | Komitea suhtautuu varauksellisesti myös taloudellisten vaikutusten arviointiin. Komitean mielestä luottamus siihen, että testeistä vastaavien viranomaisten kilpailun lisääntyminen alentaa autoteollisuuden käyttämien pyroteknisten tuotteiden hyväksynnän kustannuksia, vaikuttaa melko optimistiselta. |
| --- | --- |

3.6

Komitea suhtautuu varauksellisesti myös taloudellisten vaikutusten arviointiin. Komitean mielestä luottamus siihen, että testeistä vastaavien viranomaisten kilpailun lisääntyminen alentaa autoteollisuuden käyttämien pyroteknisten tuotteiden hyväksynnän kustannuksia, vaikuttaa melko optimistiselta.

| 3.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti sosiaalisten vaikutusten arviointiin, sillä tavoitteena on vähentää ilotulitusvälineisiin liittyvien tapaturmien määrää sekä välttää kielteiset työllisyysvaikutukset ilotulitusvälinealalla ja autoteollisuudessa. |
| --- | --- |

3.7

ETSK suhtautuu myönteisesti sosiaalisten vaikutusten arviointiin, sillä tavoitteena on vähentää ilotulitusvälineisiin liittyvien tapaturmien määrää sekä välttää kielteiset työllisyysvaikutukset ilotulitusvälinealalla ja autoteollisuudessa.

| 3.8 | Ympäristövaikutusten arvioinnissa kiinnitetään huomiota 9. joulukuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/82/EY (niin kutsutun Seveso II -direktiivin) vaikutuksiin sekä siihen, että kyseinen direktiivi laajennettiin 16. joulukuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/105/EY koskemaan myös tuotantolaitoksia, joiden tiloissa on pyroteknisiä aineita. |
| --- | --- |

3.8

Ympäristövaikutusten arvioinnissa kiinnitetään huomiota 9. joulukuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/82/EY (niin kutsutun Seveso II -direktiivin) vaikutuksiin sekä siihen, että kyseinen direktiivi laajennettiin 16. joulukuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/105/EY koskemaan myös tuotantolaitoksia, joiden tiloissa on pyroteknisiä aineita.

| 3.9 | Esittämistään varauksista huolimatta ETSK pitää komission tekemiä vaikutusten arviointeja tervetulleina. |
| --- | --- |

3.9

Esittämistään varauksista huolimatta ETSK pitää komission tekemiä vaikutusten arviointeja tervetulleina.

4.   Erityistä

| 4.1 | Autoteollisuus on taloudellisesti paljon ilotulitusvälinealaa tärkeämpi elinkeinoala. Se on merkittävä viejä ja huomattava työllistäjä. ETSK kannattaa kaikkia toimenpiteitä, jotka auttavat EU:n valmistajia pitämään puolensa alalla, jolla unionin ulkopuolelta tuleva kilpailu voimistuu jatkuvasti. |
| --- | --- |

4.1

Autoteollisuus on taloudellisesti paljon ilotulitusvälinealaa tärkeämpi elinkeinoala. Se on merkittävä viejä ja huomattava työllistäjä. ETSK kannattaa kaikkia toimenpiteitä, jotka auttavat EU:n valmistajia pitämään puolensa alalla, jolla unionin ulkopuolelta tuleva kilpailu voimistuu jatkuvasti.

| 4.2 | Komitea toivoo, että yhdenmukaisten standardien luominen turvallisten ilotulitusvälineiden saattamiseksi markkinoille elvyttää ilotulitusvälineiden valmistusta EU:ssa antamalla mahdollisuuden hyödyntää mittakaavaetuja 1,4 miljardin euron arvoisilla markkinoilla (kuluttajakäyttöön tarkoitettujen ilotulitusvälineiden myynnin arvo on 700 miljoonaa euroa ja ammattikäyttöön tarkoitettujen ilotulitusvälineiden myynnin arvo samoin 700 miljoonaa euroa), kun otetaan huomioon, että nykyään liian monet ja usein keskenään ristiriitaiset kansalliset standardit estävät mittakaavaetujen hyödyntämisen. |
| --- | --- |

4.2

Komitea toivoo, että yhdenmukaisten standardien luominen turvallisten ilotulitusvälineiden saattamiseksi markkinoille elvyttää ilotulitusvälineiden valmistusta EU:ssa antamalla mahdollisuuden hyödyntää mittakaavaetuja 1,4 miljardin euron arvoisilla markkinoilla (kuluttajakäyttöön tarkoitettujen ilotulitusvälineiden myynnin arvo on 700 miljoonaa euroa ja ammattikäyttöön tarkoitettujen ilotulitusvälineiden myynnin arvo samoin 700 miljoonaa euroa), kun otetaan huomioon, että nykyään liian monet ja usein keskenään ristiriitaiset kansalliset standardit estävät mittakaavaetujen hyödyntämisen.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/10

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi perfluoro-oktaanisulfonaattien markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista (neuvoston direktiivin 76/769/ETY muutos)”

KOM(2005) 618 lopullinen — 2005/0244 COD

(2006/C 195/03)

Neuvosto päätti 17. tammikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 25. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli David SEARS.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 126 puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Tarkasteltavana oleva ehdotus on tehty sen jälkeen, kun perfluoro-oktaanisulfonaattien (PFOS) johtava valmistaja ilmoitti, että se lopettaa kyseisiin aineisiin pohjautuvien, kuluttajille tarkoitettujen tuotteiden valmistuksen ja markkinoinnin. Päätös perustui valmistajan arvioon ihmisten terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuvista riskeistä. Kyseisten riskien suuruus on sittemmin selvitetty sillä tuloksella, että valmistajan päätös on vahvistunut oikeaksi asianomaista loppukäyttöä ajatellen. Suurin riski on siten poistettu, ja nyt käsiteltävänä olevan lainsäädäntötoimen tarkoituksena on estää ongelman toistuminen. Samalla on suojeltava myös muita käyttäjiä, kunnes käyttöön saadaan vaihtoehtoisia materiaaleja tai prosesseja tai kunnes on tehty täydellinen vaikutusten arviointi. |
| --- | --- |

1.1

Tarkasteltavana oleva ehdotus on tehty sen jälkeen, kun perfluoro-oktaanisulfonaattien (PFOS) johtava valmistaja ilmoitti, että se lopettaa kyseisiin aineisiin pohjautuvien, kuluttajille tarkoitettujen tuotteiden valmistuksen ja markkinoinnin. Päätös perustui valmistajan arvioon ihmisten terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuvista riskeistä. Kyseisten riskien suuruus on sittemmin selvitetty sillä tuloksella, että valmistajan päätös on vahvistunut oikeaksi asianomaista loppukäyttöä ajatellen. Suurin riski on siten poistettu, ja nyt käsiteltävänä olevan lainsäädäntötoimen tarkoituksena on estää ongelman toistuminen. Samalla on suojeltava myös muita käyttäjiä, kunnes käyttöön saadaan vaihtoehtoisia materiaaleja tai prosesseja tai kunnes on tehty täydellinen vaikutusten arviointi.

| 1.2 | ETSK kannattaa komission ehdotusta. Erityisesti komitea kannattaa PFOS-aineiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoittamista, poikkeuksien myöntämistä jäljelle jäävää, erityistarkoituksissa tapahtuvaa loppukäyttöä varten sekä asiaa koskevien tutkimusten jatkamista. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kannattaa komission ehdotusta. Erityisesti komitea kannattaa PFOS-aineiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoittamista, poikkeuksien myöntämistä jäljelle jäävää, erityistarkoituksissa tapahtuvaa loppukäyttöä varten sekä asiaa koskevien tutkimusten jatkamista.

| 1.3 | ETSK huomauttaa, että ne loppukäyttötarkoitukset, joita varten on myönnettävä poikkeus, poikkeavat toisistaan merkittävästi siinä, miten paljon aineita käytetään, miten todennäköistä tai laajaa on ihmisten tai ympäristön altistuminen ja miten paljon aikaa tarvitaan sopivien ja turvallisempien materiaalien tai prosessien yksilöimiseksi, kehittämiseksi ja hyväksymiseksi. Sen vuoksi ETSK katsoo, että komission tulisi tapauskohtaisesti tarkistaa poikkeuksia terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevän tiedekomitean (SCHER) suositusten perusteella. Poikkeusten tarkistuksiin vaikuttavia tekijöitä käsitellään erityishuomioiden yhteydessä. Riskien tai vaikutusten arvioinnit tulisi ajoittaa siten, että otetaan huomioon kemikaalien rekisteröinti, arviointi ja lupamenettelyyn (REACH) sisältyvät vaatimukset kemikaalien riskien entistä kattavammasta arvioimisesta. On oleellista, että komissio säilyttää riittävät sisäiset resurssit voidakseen täyttää kyseiset velvollisuudet ajoissa ja tietoon perustuvalla tavalla. |
| --- | --- |

1.3

ETSK huomauttaa, että ne loppukäyttötarkoitukset, joita varten on myönnettävä poikkeus, poikkeavat toisistaan merkittävästi siinä, miten paljon aineita käytetään, miten todennäköistä tai laajaa on ihmisten tai ympäristön altistuminen ja miten paljon aikaa tarvitaan sopivien ja turvallisempien materiaalien tai prosessien yksilöimiseksi, kehittämiseksi ja hyväksymiseksi. Sen vuoksi ETSK katsoo, että komission tulisi tapauskohtaisesti tarkistaa poikkeuksia terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevän tiedekomitean (SCHER) suositusten perusteella. Poikkeusten tarkistuksiin vaikuttavia tekijöitä käsitellään erityishuomioiden yhteydessä. Riskien tai vaikutusten arvioinnit tulisi ajoittaa siten, että otetaan huomioon kemikaalien rekisteröinti, arviointi ja lupamenettelyyn (REACH) sisältyvät vaatimukset kemikaalien riskien entistä kattavammasta arvioimisesta. On oleellista, että komissio säilyttää riittävät sisäiset resurssit voidakseen täyttää kyseiset velvollisuudet ajoissa ja tietoon perustuvalla tavalla.

| 1.4 | ETSK huomauttaa, että edellä kuvailtujen toimenpiteiden tarkoituksena on reagointi odottamattomiin muutoksiin ulkoisissa olosuhteissa. Ne ovat siten ristiriidassa tavanomaisen riskinhallintamenettelyn kanssa, jossa toimenpiteet määritetään vasta sen jälkeen, kun jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat ensin arvioineet ennalta määritettyjen prioriteettiaineiden aiheuttamat riskit. On kuitenkin todennäköistä, että tällainen lähestymistapa yleistyy — sen on itse asiassa tarkoitus yleistyä — REACHin yhteydessä. Kohtuullisen, hyväksyttävän ja tehokkaan menettelyn aikaansaaminen perfluoro-oktaanisulfonaatteja varten voisi tarjota mallin REACHin tulevaa soveltamista ajatellen. |
| --- | --- |

1.4

ETSK huomauttaa, että edellä kuvailtujen toimenpiteiden tarkoituksena on reagointi odottamattomiin muutoksiin ulkoisissa olosuhteissa. Ne ovat siten ristiriidassa tavanomaisen riskinhallintamenettelyn kanssa, jossa toimenpiteet määritetään vasta sen jälkeen, kun jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat ensin arvioineet ennalta määritettyjen prioriteettiaineiden aiheuttamat riskit. On kuitenkin todennäköistä, että tällainen lähestymistapa yleistyy — sen on itse asiassa tarkoitus yleistyä — REACHin yhteydessä. Kohtuullisen, hyväksyttävän ja tehokkaan menettelyn aikaansaaminen perfluoro-oktaanisulfonaatteja varten voisi tarjota mallin REACHin tulevaa soveltamista ajatellen.

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Komission ehdotus perustuu marraskuussa 2002 valmistuneeseen, OECD:n tekemään vaaranarviointiin sekä heinäkuussa 2005 valmistuneeseen, Yhdistyneen kuningaskunnan laatimaan vaarojen arviointia koskevaan raporttiin. Nämä ja muut, etenkin Yhdysvalloissa tehdyt tutkimukset tehtiin sen jälkeen, kun 3M-yritys oli 16. toukokuuta 2000 ilmoittanut luopuvansa vapaaehtoisesti PFOS-aineiden pääkäyttötarkoituksista. PFOS-aineita on käytetty enimmäkseen tekstiilien, mattojen ja paperin rasvan-, öljyn- ja vedenkestävyyden parantamiseksi sekä yleisesti pinnoituksessa. |
| --- | --- |

2.1

Komission ehdotus perustuu marraskuussa 2002 valmistuneeseen, OECD:n tekemään vaaranarviointiin sekä heinäkuussa 2005 valmistuneeseen, Yhdistyneen kuningaskunnan laatimaan vaarojen arviointia koskevaan raporttiin. Nämä ja muut, etenkin Yhdysvalloissa tehdyt tutkimukset tehtiin sen jälkeen, kun 3M-yritys oli 16. toukokuuta 2000 ilmoittanut luopuvansa vapaaehtoisesti PFOS-aineiden pääkäyttötarkoituksista. PFOS-aineita on käytetty enimmäkseen tekstiilien, mattojen ja paperin rasvan-, öljyn- ja vedenkestävyyden parantamiseksi sekä yleisesti pinnoituksessa.

| 2.2 | Komissio on ottanut huomioon terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevän tiedekomitean (SCHER) 18. maaliskuuta 2005 antaman lausunnon, jossa todetaan, että PFOS-aineiden testaamisessa nykyään käytettävän menetelmän puutteista huolimatta tähän asti saadut tiedot osoittavat, että PFOS-aineet ovat hyvin hitaasti hajoavia, biologisesti erittäin kertyviä ja mahdollisesti myrkyllisiä ja että toimenpiteet vaarojen vähentämiseksi ovat perusteltuja, jotta vältettäisiin kaikenlaisen laajan käytön uudelleenkäynnistyminen. |
| --- | --- |

2.2

Komissio on ottanut huomioon terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevän tiedekomitean (SCHER) 18. maaliskuuta 2005 antaman lausunnon, jossa todetaan, että PFOS-aineiden testaamisessa nykyään käytettävän menetelmän puutteista huolimatta tähän asti saadut tiedot osoittavat, että PFOS-aineet ovat hyvin hitaasti hajoavia, biologisesti erittäin kertyviä ja mahdollisesti myrkyllisiä ja että toimenpiteet vaarojen vähentämiseksi ovat perusteltuja, jotta vältettäisiin kaikenlaisen laajan käytön uudelleenkäynnistyminen.

| 2.3 | Komissio on SCHERin kanssa samaa mieltä myös siitä, että kyseisiä aineita käytetään vähäisiä määriä erityistarkoituksiin, joita varten ei vielä ole saatavilla korvaavia tuotteita tai menetelmiä. Kun otetaan huomioon, että PFOS-tuotteiden käytön jatkaminen näissä jäljelle jäävissä sovelluksissa ei näytä aiheuttavan minkäänlaista ylimääräistä vaaraa ihmisten terveydelle tai ympäristölle, markkinoille saattamista ja käyttöä koskevasta yleisestä kiellosta tulisi myöntää poikkeuksia. Ehdotuksessa käsitellään niitä loppukäyttötarkoituksia, joita varten on myönnettävä poikkeus. |
| --- | --- |

2.3

Komissio on SCHERin kanssa samaa mieltä myös siitä, että kyseisiä aineita käytetään vähäisiä määriä erityistarkoituksiin, joita varten ei vielä ole saatavilla korvaavia tuotteita tai menetelmiä. Kun otetaan huomioon, että PFOS-tuotteiden käytön jatkaminen näissä jäljelle jäävissä sovelluksissa ei näytä aiheuttavan minkäänlaista ylimääräistä vaaraa ihmisten terveydelle tai ympäristölle, markkinoille saattamista ja käyttöä koskevasta yleisestä kiellosta tulisi myöntää poikkeuksia. Ehdotuksessa käsitellään niitä loppukäyttötarkoituksia, joita varten on myönnettävä poikkeus.

| 2.4 | Tutkimuksen puiteohjelmasta rahoitettavaa Perforce-tutkimushanketta on jatkettava. Hankkeen tarkoituksena on tuottaa tietoa PFOS:lle altistumisesta sekä aineiden lähteistä, kulkeutumisreiteistä ja fysikaalis-kemiallisista ominaisuuksista. |
| --- | --- |

2.4

Tutkimuksen puiteohjelmasta rahoitettavaa Perforce-tutkimushanketta on jatkettava. Hankkeen tarkoituksena on tuottaa tietoa PFOS:lle altistumisesta sekä aineiden lähteistä, kulkeutumisreiteistä ja fysikaalis-kemiallisista ominaisuuksista.

| 2.5 | Ehdotuksen tarkoituksena on taata terveyden ja ympäristön korkeatasoinen suojelu. Sisämarkkinoiden toiminta varmistetaan myös tarkasteltavina olevien tuotteiden osalta. Ehdotuksen kustannusvaikutukset sen kohteena oleville aloille arvioidaan erittäin vähäisiksi. Ehdotusta valmisteltaessa on järjestetty mittavia kuulemisia. |
| --- | --- |

2.5

Ehdotuksen tarkoituksena on taata terveyden ja ympäristön korkeatasoinen suojelu. Sisämarkkinoiden toiminta varmistetaan myös tarkasteltavina olevien tuotteiden osalta. Ehdotuksen kustannusvaikutukset sen kohteena oleville aloille arvioidaan erittäin vähäisiksi. Ehdotusta valmisteltaessa on järjestetty mittavia kuulemisia.

3.   Yleistä

| 3.1 | Fluoratut kemikaalit kehitettiin 1940-luvun lopulla. Niitä on käytetty koko ajan suurempia määriä pintajännitykseltään alhaisten (helposti levitettävien) jäykkien nesteiden tai erityisominaisuuksia omaavien (tavallisesti tarttumattomien) pintojen valmistuksessa. PFOS-aineet ovat fluorattujen kemikaalien alaryhmä, jonka 3M:n kaltaiset yritykset kehittivät parantaakseen rasvan-, öljyn- ja vedenkestävyyttä useissa teollisuuden ja kuluttajien käyttöön tarkoitetuissa sovelluksissa. Vuoteen 2000 mennessä PFOS-aineita valmistettiin ja saatettiin markkinoille vuosittain noin 4 500 tonnia sellaisissa tuotteissa kuin mattoja ja kankaita varten tarkoitettu 3M ScotchgardTM -hoitoaine. Sen jälkeen kun PFOS-aineet vedettiin markkinoilta, tällaisissa tuotteissa on siirrytty käyttämään muita fluorattuja kemikaaleja, joilla on vastaavanlaiset pinta-aktiiviset ominaisuudet mutta joiden vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön ovat rajalliset. |
| --- | --- |

3.1

Fluoratut kemikaalit kehitettiin 1940-luvun lopulla. Niitä on käytetty koko ajan suurempia määriä pintajännitykseltään alhaisten (helposti levitettävien) jäykkien nesteiden tai erityisominaisuuksia omaavien (tavallisesti tarttumattomien) pintojen valmistuksessa. PFOS-aineet ovat fluorattujen kemikaalien alaryhmä, jonka 3M:n kaltaiset yritykset kehittivät parantaakseen rasvan-, öljyn- ja vedenkestävyyttä useissa teollisuuden ja kuluttajien käyttöön tarkoitetuissa sovelluksissa. Vuoteen 2000 mennessä PFOS-aineita valmistettiin ja saatettiin markkinoille vuosittain noin 4 500 tonnia sellaisissa tuotteissa kuin mattoja ja kankaita varten tarkoitettu 3M ScotchgardTM -hoitoaine. Sen jälkeen kun PFOS-aineet vedettiin markkinoilta, tällaisissa tuotteissa on siirrytty käyttämään muita fluorattuja kemikaaleja, joilla on vastaavanlaiset pinta-aktiiviset ominaisuudet mutta joiden vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön ovat rajalliset.

| 3.2 | Kuten perfluoro-oktaanisulfonaattien nimestä voi päätellä, kyseessä on yhdiste, jossa kahdeksanjäsenisen (oktaani) hiilivetyketjun kaikki (per) vetyatomit on korvattu fluoriatomeilla (fluoro) ja yhdellä SO3-ryhmällä (sulfonaatti) siten, että on syntynyt stabiili negatiivisesti varattu molekyyli (anioni), joka puolestaan voi yhdessä sellaisten metallien kuin litium, natrium ja kalium tai muiden positiivisesti varattujen ryhmien (kationi) kuten NH4
  - (ammonium) kanssa muodostaa vesiliukoisia kidesuoloja. PFOS ei ole yksi ”aine”, vaan sillä viitataan aineita ja valmisteita koskevassa EU:n lainsäädännössä tarkoitettuihin aineiden komponentteihin (yhdisteisiin tai osiin). PFOS-aineet valmistetaan sähkökemialliseksi fluoraukseksi kutsutun kemiallisen erityisprosessin avulla. |
| --- | --- |

3.2

Kuten perfluoro-oktaanisulfonaattien nimestä voi päätellä, kyseessä on yhdiste, jossa kahdeksanjäsenisen (oktaani) hiilivetyketjun kaikki (per) vetyatomit on korvattu fluoriatomeilla (fluoro) ja yhdellä SO3-ryhmällä (sulfonaatti) siten, että on syntynyt stabiili negatiivisesti varattu molekyyli (anioni), joka puolestaan voi yhdessä sellaisten metallien kuin litium, natrium ja kalium tai muiden positiivisesti varattujen ryhmien (kationi) kuten NH4
  - (ammonium) kanssa muodostaa vesiliukoisia kidesuoloja. PFOS ei ole yksi ”aine”, vaan sillä viitataan aineita ja valmisteita koskevassa EU:n lainsäädännössä tarkoitettuihin aineiden komponentteihin (yhdisteisiin tai osiin). PFOS-aineet valmistetaan sähkökemialliseksi fluoraukseksi kutsutun kemiallisen erityisprosessin avulla.

| 3.3 | Orgaanisten (hiilipohjaisuus, öljyliukoisuus) ja epäorgaanisten (metallisuolat, vesiliukoisuus) ominaisuuksien yhdistäminen tekee PFOS-aineista erityisen tehokkaita pinta-aktiivisia aineita, joita voidaan käyttää useissa erityissovelluksissa. Ne torjuvat hapettumista (eivät reagoi eivätkä pala) tai muuta ympäristön aiheuttamaa hajoamista (ne ovat stabiileita eivätkä siten hajoa helposti). Sekä öljy- että vesiliukoisina ne ovat todennäköisesti biologisesti kertyviä. Ne voivat olla eri lajeille myrkyllisiä altistumisolosuhteista riippuen. Kuten SCHER toteaa, kyseisten aineiden epätavallisten fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien takia laboratoriokokeissa käytettävät menetelmät niiden kokonaisympäristövaikutuksien selvittämiseksi saattavat osoittautua epäluotettaviksi. |
| --- | --- |

3.3

Orgaanisten (hiilipohjaisuus, öljyliukoisuus) ja epäorgaanisten (metallisuolat, vesiliukoisuus) ominaisuuksien yhdistäminen tekee PFOS-aineista erityisen tehokkaita pinta-aktiivisia aineita, joita voidaan käyttää useissa erityissovelluksissa. Ne torjuvat hapettumista (eivät reagoi eivätkä pala) tai muuta ympäristön aiheuttamaa hajoamista (ne ovat stabiileita eivätkä siten hajoa helposti). Sekä öljy- että vesiliukoisina ne ovat todennäköisesti biologisesti kertyviä. Ne voivat olla eri lajeille myrkyllisiä altistumisolosuhteista riippuen. Kuten SCHER toteaa, kyseisten aineiden epätavallisten fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien takia laboratoriokokeissa käytettävät menetelmät niiden kokonaisympäristövaikutuksien selvittämiseksi saattavat osoittautua epäluotettaviksi.

| 3.4 | Telomerisaatioksi kutsutulla menetelmällä voidaan valmistaa täysin fluorattuja lyhytketjuisia polymeerejä, joilla on samanlaiset pinta-aktiiviset ominaisuudet kuin PFOS-aineilla mutta joiden vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön ovat vähäisemmät tai olemattomat. Nämä tuotteet (telomeerit) eivät kuulu ehdotuksen aihepiiriin. |
| --- | --- |

3.4

Telomerisaatioksi kutsutulla menetelmällä voidaan valmistaa täysin fluorattuja lyhytketjuisia polymeerejä, joilla on samanlaiset pinta-aktiiviset ominaisuudet kuin PFOS-aineilla mutta joiden vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön ovat vähäisemmät tai olemattomat. Nämä tuotteet (telomeerit) eivät kuulu ehdotuksen aihepiiriin.

| 3.5 | OECD:n vuonna 2004 tekemän arvion mukaan, johon myös SCHER sittemmin viittaa, PFOS-aineiden kokonaiskulutus EU:ssa oli vuonna 2000 kaikkiaan noin 500 tonnia, josta 98 prosenttia käytettiin kankaiden ja paperin käsittelyssä ja pinnoituksessa. Vuosittaisten päästöjen määräksi arvioitiin noin 174 tonnia. Vuodesta 2004 alkaen maailmanlaajuinen kulutus on pienentynyt merkittävästi. Vuotuisten päästöjen suuruuden arvioitiin tuolloin olevan EU:ssa pahimmassa tapauksessa 10 tonnia, josta 9 miljoonan tonnin arvioitiin olevan peräisin metallin pinnoituksen yhteydessä syntyneistä käsittelemättömistä jätevesistä. Saksasta saatujen tuoreempien tietojen mukaan suuri osa myös tästä osuudesta voidaan kerätä talteen. |
| --- | --- |

3.5

OECD:n vuonna 2004 tekemän arvion mukaan, johon myös SCHER sittemmin viittaa, PFOS-aineiden kokonaiskulutus EU:ssa oli vuonna 2000 kaikkiaan noin 500 tonnia, josta 98 prosenttia käytettiin kankaiden ja paperin käsittelyssä ja pinnoituksessa. Vuosittaisten päästöjen määräksi arvioitiin noin 174 tonnia. Vuodesta 2004 alkaen maailmanlaajuinen kulutus on pienentynyt merkittävästi. Vuotuisten päästöjen suuruuden arvioitiin tuolloin olevan EU:ssa pahimmassa tapauksessa 10 tonnia, josta 9 miljoonan tonnin arvioitiin olevan peräisin metallin pinnoituksen yhteydessä syntyneistä käsittelemättömistä jätevesistä. Saksasta saatujen tuoreempien tietojen mukaan suuri osa myös tästä osuudesta voidaan kerätä talteen.

| 3.6 | SCHER huomauttaa myös, että vasta viime vuosina analyysitekniikat ovat kehittyneet riittävästi, jotta ympäristöstä otettujen näytteiden PFOS-pitoisuudet voidaan havaita ja määritellä luotettavasti. Sen vuoksi on vaikeaa jäljittää edellä mainittujen rajoitusten aikaansaamia muutoksia. SCHER saattoi kuitenkin tehdä sen johtopäätöksen, että niiden jäljelle jäävien käyttötarkoitusten, joita varten ehdotetaan poikkeuksia, aiheuttamat päästöt vaikuttavat PFOS-pitoisuuksiin vain paikallisella tasolla ja että niiden vaikutus ympäristössä havaittaviin kokonaispitoisuuksiin on merkityksetön. SCHER toteaa erityisesti, että vaarat, joita yleisölle ja ympäristölle aiheutuu PFOS-aineiden käytön jatkumisesta puolijohde- ja ilmailuteollisuudessa ja valokuvausalalla, ovat merkityksettömiä. Kyseisten aineiden käyttö pinnoituksessa herättää kuitenkin huolia ja sitä olisi rajoitettava. |
| --- | --- |

3.6

SCHER huomauttaa myös, että vasta viime vuosina analyysitekniikat ovat kehittyneet riittävästi, jotta ympäristöstä otettujen näytteiden PFOS-pitoisuudet voidaan havaita ja määritellä luotettavasti. Sen vuoksi on vaikeaa jäljittää edellä mainittujen rajoitusten aikaansaamia muutoksia. SCHER saattoi kuitenkin tehdä sen johtopäätöksen, että niiden jäljelle jäävien käyttötarkoitusten, joita varten ehdotetaan poikkeuksia, aiheuttamat päästöt vaikuttavat PFOS-pitoisuuksiin vain paikallisella tasolla ja että niiden vaikutus ympäristössä havaittaviin kokonaispitoisuuksiin on merkityksetön. SCHER toteaa erityisesti, että vaarat, joita yleisölle ja ympäristölle aiheutuu PFOS-aineiden käytön jatkumisesta puolijohde- ja ilmailuteollisuudessa ja valokuvausalalla, ovat merkityksettömiä. Kyseisten aineiden käyttö pinnoituksessa herättää kuitenkin huolia ja sitä olisi rajoitettava.

| 3.7 | Työturvallisuusriskit on arvioitava kullakin alalla erikseen. Kun otetaan huomioon valokuvausalan ja puolijohde- ja ilmailuteollisuuden luonne sekä kyseisillä aloilla jo toteutettu työsuojelun korkea taso, on vaikeaa nähdä, miten PFOS-aineiden käyttö voisi aiheuttaa lisävaaroja työpaikoilla. Jälleen kerran on kuitenkin syytä todeta, että kyseisten aineiden käyttö kromipinnoituksessa herättää huolia. Sammutusvaahdoissa käytettäviksi ehdotettujen korvaavien aineiden terveys- ja ympäristöriskit on arvioitava ennen niitä koskevan päätöksen tekemistä. Lisäksi on sovittava siitä, miten nykyiset varastot ja suurten tulipalojen yhteydessä ympäristöön pääsevät aineet voidaan asianmukaisesti hävittää. |
| --- | --- |

3.7

Työturvallisuusriskit on arvioitava kullakin alalla erikseen. Kun otetaan huomioon valokuvausalan ja puolijohde- ja ilmailuteollisuuden luonne sekä kyseisillä aloilla jo toteutettu työsuojelun korkea taso, on vaikeaa nähdä, miten PFOS-aineiden käyttö voisi aiheuttaa lisävaaroja työpaikoilla. Jälleen kerran on kuitenkin syytä todeta, että kyseisten aineiden käyttö kromipinnoituksessa herättää huolia. Sammutusvaahdoissa käytettäviksi ehdotettujen korvaavien aineiden terveys- ja ympäristöriskit on arvioitava ennen niitä koskevan päätöksen tekemistä. Lisäksi on sovittava siitä, miten nykyiset varastot ja suurten tulipalojen yhteydessä ympäristöön pääsevät aineet voidaan asianmukaisesti hävittää.

| 3.8 | ETSK kannattaa edellä mainittuja ehdotuksia ja luottaa siihen, että tarvittavat toimenpiteet sisällytetään komission työsuunnitelmiin. |
| --- | --- |

3.8

ETSK kannattaa edellä mainittuja ehdotuksia ja luottaa siihen, että tarvittavat toimenpiteet sisällytetään komission työsuunnitelmiin.

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK kannattaa seuraavia kahta ehdotuksen sisältämää PFOS-aineita koskevaa rajoitusta: (1) niitä ei saa saattaa markkinoille eikä käyttää aineena tai ainesosana valmisteissa 0,1 painoprosentin tai sen ylittävinä pitoisuuksina ja (2) niitä ei saa saattaa markkinoille tuotteissa tai niiden osissa 0,1 painoprosentin tai sen ylittävinä pitoisuuksina. |
| --- | --- |

4.1

ETSK kannattaa seuraavia kahta ehdotuksen sisältämää PFOS-aineita koskevaa rajoitusta: (1) niitä ei saa saattaa markkinoille eikä käyttää aineena tai ainesosana valmisteissa 0,1 painoprosentin tai sen ylittävinä pitoisuuksina ja (2) niitä ei saa saattaa markkinoille tuotteissa tai niiden osissa 0,1 painoprosentin tai sen ylittävinä pitoisuuksina.

| 4.2 | ETSK kannattaa myös (3) kohdassa mainittua poikkeusta, ettei edellä olevia (1) ja (2) kohtaa sovelleta ehdotuksessa luetelluissa kuudessa erityistapauksessa. Näitä erityistapauksia käsitellään seuraavissa kappaleissa. |
| --- | --- |

4.2

ETSK kannattaa myös (3) kohdassa mainittua poikkeusta, ettei edellä olevia (1) ja (2) kohtaa sovelleta ehdotuksessa luetelluissa kuudessa erityistapauksessa. Näitä erityistapauksia käsitellään seuraavissa kappaleissa.

| 4.2.1 | Fotolitografialla tarkoitetaan laajasti ottaen tietokonesirujen kuvioinnissa käytettävää menetelmää. Puolijohteiden valmistuksessa viime aikoina tapahtunut kehitys vaatii erityisnesteiden käyttämistä valmistusprosessissa, jotta kuviointi voisi tapahtua erittäin luotettavasti, tiiviisti ja yhdenmukaisesti. Puolijohdeteollisuus pitää PFOS-aineita niiden ainutlaatuisten sähkökemiallisten ja pinta-aktiivisten ominaisuuksien vuoksi kyseisen tehtävän kannalta oleellisina. Jokainen valmistaja määrittelee ja testaa erittäin huolellisesti kaikissa tuotantolaitoksissaan ja kaikkien teknologioiden yhteydessä käytettävät prosessinesteet, joita ei jää valmiisiin lopputuotteisiin. Koska niitä käytetään täysin puhtaissa tuotantoympäristöissä, joissa kaikenlainen saastuminen on estettävä, työntekijöiden altistuminen ei ole mahdollista. Vuonna 2002 tehdyn, koko alaa koskeneen arvion mukaan alan vuosittaiset kokonaispäästöt olivat tuolloin vähemmän kuin 45 kiloa. Tuotekehittely voi kestää alalla jopa 10 vuotta. Laajasta yleisestä tutkimus- ja kehittämistyöstä huolimatta näitä jäljelle jääneitä käyttötarkoituksia varten ei ole onnistuttu löytämään korvaavia aineita. Todennäköisin tapa lopettaa PFOS-aineiden käyttö olisi kehittää uusi menetelmä sirujen valmistamiseksi. Tällaista menetelmää ei kuitenkaan vielä ole keksitty. Jos poikkeusta ei myönnetä, sirujen valmistus ei voi jatkua EU:ssa toisin kuin muualla maailmassa, jossa se voi jatkua ongelmitta. Kun otetaan huomioon edellä todettu sekä asiaa koskevan uuden todistusaineiston puuttuminen, ETSK suosittaa, ettei kyseisen poikkeuksen poistamiselle aseteta mitään määräaikaa. |
| --- | --- |

4.2.1

Fotolitografialla tarkoitetaan laajasti ottaen tietokonesirujen kuvioinnissa käytettävää menetelmää. Puolijohteiden valmistuksessa viime aikoina tapahtunut kehitys vaatii erityisnesteiden käyttämistä valmistusprosessissa, jotta kuviointi voisi tapahtua erittäin luotettavasti, tiiviisti ja yhdenmukaisesti. Puolijohdeteollisuus pitää PFOS-aineita niiden ainutlaatuisten sähkökemiallisten ja pinta-aktiivisten ominaisuuksien vuoksi kyseisen tehtävän kannalta oleellisina. Jokainen valmistaja määrittelee ja testaa erittäin huolellisesti kaikissa tuotantolaitoksissaan ja kaikkien teknologioiden yhteydessä käytettävät prosessinesteet, joita ei jää valmiisiin lopputuotteisiin. Koska niitä käytetään täysin puhtaissa tuotantoympäristöissä, joissa kaikenlainen saastuminen on estettävä, työntekijöiden altistuminen ei ole mahdollista. Vuonna 2002 tehdyn, koko alaa koskeneen arvion mukaan alan vuosittaiset kokonaispäästöt olivat tuolloin vähemmän kuin 45 kiloa. Tuotekehittely voi kestää alalla jopa 10 vuotta. Laajasta yleisestä tutkimus- ja kehittämistyöstä huolimatta näitä jäljelle jääneitä käyttötarkoituksia varten ei ole onnistuttu löytämään korvaavia aineita. Todennäköisin tapa lopettaa PFOS-aineiden käyttö olisi kehittää uusi menetelmä sirujen valmistamiseksi. Tällaista menetelmää ei kuitenkaan vielä ole keksitty. Jos poikkeusta ei myönnetä, sirujen valmistus ei voi jatkua EU:ssa toisin kuin muualla maailmassa, jossa se voi jatkua ongelmitta. Kun otetaan huomioon edellä todettu sekä asiaa koskevan uuden todistusaineiston puuttuminen, ETSK suosittaa, ettei kyseisen poikkeuksen poistamiselle aseteta mitään määräaikaa.

| 4.2.2 | Valokuvapinnoitteet: PFOS-aineet hankitaan tiivisteinä, joita sitten laimennetaan laajasti sellaisten ominaisuuksien aikaansaamiseksi, jotka ovat oleellisia työterveyden ja -turvallisuuden varmistamiseksi sekä tuotteiden yleisen suorituskyvyn valvomiseksi valokuvien käsittelyä koskevissa erityissovelluksissa. Toivotut ominaisuudet liittyvät muun muassa sähköstaattisten varausten sekä kitka- ja tarttumisominaisuuksien kontrollointiin, lian hylkimiseen ja muihin pinta-aktiivisiin ominaisuuksiin, joita tarvitaan laadukkaassa kuvanvalmistuksessa. Tuotantotekniikka vaatii jopa 18 kuvapinnan levittämistä nopeasti liikkuvalle filmipohjalle siten, että syntyy yhtenäinen, tavallisesti alle 0,11 millin paksuinen kerros. Käytettävät nesteet eivät saa olla fotoaktiivisia, sen sijaan niiden on oltava helposti levitettäviä ja mahdollistettava seuraavien kerrosten tehokas tarttuminen. Antistaattiset ominaisuudet ovat oleellisia, jotta voidaan minimoida tulipalon tai räjähdyksen riski ja niistä työntekijöille tai laitteistoille aiheutuvat vahingot. PFOS-aineiden käyttö on vähentynyt viime vuosina ainakin 60 prosenttia. Tämä johtuu niiden korvaamisesta vähemmän tärkeissä sovelluksissa muilla aineilla sekä filmin käytön yleisestä vähenemisestä, kun useissa kuluttajien, terveydenhuollon ja elinkeinoelämän käyttämissä sovelluksissa on siirrytty digitaalikuvaukseen. Jäljelle jäävistä käyttötarkoituksista aiheutuu vuosittain alle 8 kilon suuruiset ympäristöpäästöt. On todennäköistä, että digitaalikuvauksen yleistyminen johtaa filmien valmistuksessa tarvittavien ainemäärien jatkuvaan vähenemiseen. Toisaalta esimerkiksi digitaalikuvien tulostamisessa tarvittavien valokuvapaperien kysynnän arvioidaan jatkuvan. Laajasta tutkimustyöstä huolimatta näille PFOS-aineiden harvoille jäljelle jääneille käyttötarkoituksille ei ole onnistuttu löytämään vaihtoehtoa. Uusien prosessien, joita ei vielä ole edes keksitty, kehittämiseen, täytäntöönpanoon, testaamiseen ja hyväksymiseen kuluu ainakin 10 vuotta. Jos poikkeusta ei myönnetä, valmistus ei voi jatkua EU:ssa. Muualla maailmassa se sen sijaan voi jatkua ongelmitta. Kun otetaan huomioon edellä todettu sekä asiaa koskevan uuden todistusaineiston puuttuminen, ETSK suosittaa, ettei kyseisen poikkeuksen poistamiselle aseteta mitään määräaikaa. |
| --- | --- |

4.2.2

Valokuvapinnoitteet: PFOS-aineet hankitaan tiivisteinä, joita sitten laimennetaan laajasti sellaisten ominaisuuksien aikaansaamiseksi, jotka ovat oleellisia työterveyden ja -turvallisuuden varmistamiseksi sekä tuotteiden yleisen suorituskyvyn valvomiseksi valokuvien käsittelyä koskevissa erityissovelluksissa. Toivotut ominaisuudet liittyvät muun muassa sähköstaattisten varausten sekä kitka- ja tarttumisominaisuuksien kontrollointiin, lian hylkimiseen ja muihin pinta-aktiivisiin ominaisuuksiin, joita tarvitaan laadukkaassa kuvanvalmistuksessa. Tuotantotekniikka vaatii jopa 18 kuvapinnan levittämistä nopeasti liikkuvalle filmipohjalle siten, että syntyy yhtenäinen, tavallisesti alle 0,11 millin paksuinen kerros. Käytettävät nesteet eivät saa olla fotoaktiivisia, sen sijaan niiden on oltava helposti levitettäviä ja mahdollistettava seuraavien kerrosten tehokas tarttuminen. Antistaattiset ominaisuudet ovat oleellisia, jotta voidaan minimoida tulipalon tai räjähdyksen riski ja niistä työntekijöille tai laitteistoille aiheutuvat vahingot. PFOS-aineiden käyttö on vähentynyt viime vuosina ainakin 60 prosenttia. Tämä johtuu niiden korvaamisesta vähemmän tärkeissä sovelluksissa muilla aineilla sekä filmin käytön yleisestä vähenemisestä, kun useissa kuluttajien, terveydenhuollon ja elinkeinoelämän käyttämissä sovelluksissa on siirrytty digitaalikuvaukseen. Jäljelle jäävistä käyttötarkoituksista aiheutuu vuosittain alle 8 kilon suuruiset ympäristöpäästöt. On todennäköistä, että digitaalikuvauksen yleistyminen johtaa filmien valmistuksessa tarvittavien ainemäärien jatkuvaan vähenemiseen. Toisaalta esimerkiksi digitaalikuvien tulostamisessa tarvittavien valokuvapaperien kysynnän arvioidaan jatkuvan. Laajasta tutkimustyöstä huolimatta näille PFOS-aineiden harvoille jäljelle jääneille käyttötarkoituksille ei ole onnistuttu löytämään vaihtoehtoa. Uusien prosessien, joita ei vielä ole edes keksitty, kehittämiseen, täytäntöönpanoon, testaamiseen ja hyväksymiseen kuluu ainakin 10 vuotta. Jos poikkeusta ei myönnetä, valmistus ei voi jatkua EU:ssa. Muualla maailmassa se sen sijaan voi jatkua ongelmitta. Kun otetaan huomioon edellä todettu sekä asiaa koskevan uuden todistusaineiston puuttuminen, ETSK suosittaa, ettei kyseisen poikkeuksen poistamiselle aseteta mitään määräaikaa.

| 4.2.3 | Kromipinnoituksen sumunestoaineet: Laimennettuina käytettävät PFOS-aineet suojelevat niiden työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta, joiden tehtäviin kuuluu alustojen koriste- ja suojapinnoitus kromipinnoitteella auto- ja kulutustavarateollisuudessa. PFOS-aineet vähentävät myös pintajännityksiä, ja niitä käytetään kostutusaineina etenkin muovien etsauksessa. On kiistaton tosiasia, että kromipinnoitusta tehdään raskaassa ja mahdollisesti vaarallisessa työympäristössä varsinkin silloin, kun käytössä on tunnetusti syöpää aiheuttaviin Cr VI -kromiyhdisteisiin pohjautuvia prosesseja. Sen vuoksi on oleellisen tärkeää huolehtia sumunpoistosta sekä lopettaa työntekijöiden lisääntynyt altistuminen. Tilannetta voidaan parantaa ottamalla käyttöön Cr III -kromiyhdisteisiin perustuvia prosesseja, mutta sellaisia ei vielä ole täysimittaisesti käytettävissä. Ainoastaan PFOS-pohjaisten pinta-aktiivisten aineiden on toistaiseksi osoitettu säilyvän stabiileina molemmissa edellä mainituissa käyttöympäristöissä. SCHERin mukaan PFOS-aineiden vuosittainen käyttö näihin tarkoituksiin oli Euroopassa vuonna 2000 noin 10 tonnia. Arviot ympäristöpäästöjen vuosittaisesta kokonaismäärästä vaihtelevat huomattavasti sen mukaan, mitä prosesseja käytetään ja miten kyseisten prosessien yhteydessä valvotaan päästöjä, kierrätystä ja jätteiden polttoa. Saksan elinkeinoelämän tekemän, paikalliseen parhaaseen käytäntöön perustuvan arvion mukaan päästöt voisivat olla niinkin vähäiset kuin 500 kiloa vuodessa, jos samaa käytäntöä sovellettaisiin kaikkialla Euroopassa. Päästöt voivat kuitenkin olla suuremmat, jos käytetään huonompaa teknologiaa ja valvonta on heikompaa. Kun otetaan huomioon, että kromipinnoitus on laajin PFOS-aineiden jäljelle jäänyt jatkuva käyttötarkoitus ja että teknologian kehittymisen ansiosta jo nyt on saatavilla joitakin vaihtoehtoisia ratkaisuja, näyttää tarkoituksenmukaiselta asettaa aikaraja, jonka kuluessa tätä käyttötarkoitusta varten ehdotettava poikkeus on poistettava. Lisäksi olisi SCHERin ehdotuksen mukaisesti välittömästi tehtävä tutkimus työperäisestä altistumisesta sekä pitkän aikavälin arvio ympäristöriskeistä. Tutkimukset olisi tehtävä yhteistyössä alan teollisuuden kanssa sen varmistamiseksi, että tuotanto voi jatkua myös EU:ssa. Ei ole mitään syytä häätää yhtä autoteollisuuden erittäin tärkeää valmistusvaihetta unionin ulkopuolelle, sillä silloin ilmeisenä vaarana on, että myös jäljelle jäävä valmistus lähtee perässä. Ei saa myöskään syntyä tilannetta, että PFOS-pohjaisten sumunpoistajien käytön ennenaikainen lopettaminen lisäisi työntekijöiden terveysriskejä. ETSK suosittaa, että tätä käyttötarkoitusta varten myönnettävä poikkeus olisi voimassa vain viisi vuotta, minkä jälkeen komissio ja SCHER tarkastelisivat asiaa uudelleen. |
| --- | --- |

4.2.3

Kromipinnoituksen sumunestoaineet: Laimennettuina käytettävät PFOS-aineet suojelevat niiden työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta, joiden tehtäviin kuuluu alustojen koriste- ja suojapinnoitus kromipinnoitteella auto- ja kulutustavarateollisuudessa. PFOS-aineet vähentävät myös pintajännityksiä, ja niitä käytetään kostutusaineina etenkin muovien etsauksessa. On kiistaton tosiasia, että kromipinnoitusta tehdään raskaassa ja mahdollisesti vaarallisessa työympäristössä varsinkin silloin, kun käytössä on tunnetusti syöpää aiheuttaviin Cr VI -kromiyhdisteisiin pohjautuvia prosesseja. Sen vuoksi on oleellisen tärkeää huolehtia sumunpoistosta sekä lopettaa työntekijöiden lisääntynyt altistuminen. Tilannetta voidaan parantaa ottamalla käyttöön Cr III -kromiyhdisteisiin perustuvia prosesseja, mutta sellaisia ei vielä ole täysimittaisesti käytettävissä. Ainoastaan PFOS-pohjaisten pinta-aktiivisten aineiden on toistaiseksi osoitettu säilyvän stabiileina molemmissa edellä mainituissa käyttöympäristöissä. SCHERin mukaan PFOS-aineiden vuosittainen käyttö näihin tarkoituksiin oli Euroopassa vuonna 2000 noin 10 tonnia. Arviot ympäristöpäästöjen vuosittaisesta kokonaismäärästä vaihtelevat huomattavasti sen mukaan, mitä prosesseja käytetään ja miten kyseisten prosessien yhteydessä valvotaan päästöjä, kierrätystä ja jätteiden polttoa. Saksan elinkeinoelämän tekemän, paikalliseen parhaaseen käytäntöön perustuvan arvion mukaan päästöt voisivat olla niinkin vähäiset kuin 500 kiloa vuodessa, jos samaa käytäntöä sovellettaisiin kaikkialla Euroopassa. Päästöt voivat kuitenkin olla suuremmat, jos käytetään huonompaa teknologiaa ja valvonta on heikompaa. Kun otetaan huomioon, että kromipinnoitus on laajin PFOS-aineiden jäljelle jäänyt jatkuva käyttötarkoitus ja että teknologian kehittymisen ansiosta jo nyt on saatavilla joitakin vaihtoehtoisia ratkaisuja, näyttää tarkoituksenmukaiselta asettaa aikaraja, jonka kuluessa tätä käyttötarkoitusta varten ehdotettava poikkeus on poistettava. Lisäksi olisi SCHERin ehdotuksen mukaisesti välittömästi tehtävä tutkimus työperäisestä altistumisesta sekä pitkän aikavälin arvio ympäristöriskeistä. Tutkimukset olisi tehtävä yhteistyössä alan teollisuuden kanssa sen varmistamiseksi, että tuotanto voi jatkua myös EU:ssa. Ei ole mitään syytä häätää yhtä autoteollisuuden erittäin tärkeää valmistusvaihetta unionin ulkopuolelle, sillä silloin ilmeisenä vaarana on, että myös jäljelle jäävä valmistus lähtee perässä. Ei saa myöskään syntyä tilannetta, että PFOS-pohjaisten sumunpoistajien käytön ennenaikainen lopettaminen lisäisi työntekijöiden terveysriskejä. ETSK suosittaa, että tätä käyttötarkoitusta varten myönnettävä poikkeus olisi voimassa vain viisi vuotta, minkä jälkeen komissio ja SCHER tarkastelisivat asiaa uudelleen.

| 4.2.4 | Ilmailun hydraulinesteillä tarkoitetaan nesteitä, joita käytetään kaupallisessa, sotilaallisessa tai muussa ilmailukäytössä olevien lentokoneiden ohjainpintojen ja muiden osien käsittelyyn. Niitä käytetään — ja on voitava käyttää vastaisuudessakin — päivittäin tiukimpien mahdollisten käyttövaatimusten mukaisesti lentokoneiden ja matkustajien turvallisuuden takaamiseksi äärimmäisissä lämpötila- ja paineolosuhteissa. Alan liiketoiminta on maailmanlaajuista, ja lentokoneiden valmistajat sekä asianomaiset kansalliset ja kansainväliset elimet vastaavat tuotteiden, komponenttien ja järjestelmien kattavasta testaamisesta ja sertifioinnista. Uuden valmisteen tavanomainen hyväksymisprosessi voi kestää 20 vuotta. PFOS-aineita käytetään vähäisiä määriä (noin 0,1 painoprosenttia) mekaanisten osien, venttiilien, putkien ja suuaukkojen eroosionkestävyyden parantamiseksi. Laajoista kokeista huolimatta tähän mennessä ei ole löydetty korvaavia ratkaisuja, eikä sellaisia ole näköpiirissä. PFOS-aineita käytetään ilmailualalla suljetuissa järjestelmissä tarkoin valvotuissa olosuhteissa. SCHERin arvion mukaan maaperään ja vesistöihin joutuvien päästöjen vuosittainen kokonaismäärä on alle 15 kiloa. Kun otetaan huomioon edellä todettu sekä asiaa koskevan uuden todistusaineiston puuttuminen, ETSK suosittaa, ettei kyseisen poikkeuksen poistamiselle aseteta mitään määräaikaa. |
| --- | --- |

4.2.4

Ilmailun hydraulinesteillä tarkoitetaan nesteitä, joita käytetään kaupallisessa, sotilaallisessa tai muussa ilmailukäytössä olevien lentokoneiden ohjainpintojen ja muiden osien käsittelyyn. Niitä käytetään — ja on voitava käyttää vastaisuudessakin — päivittäin tiukimpien mahdollisten käyttövaatimusten mukaisesti lentokoneiden ja matkustajien turvallisuuden takaamiseksi äärimmäisissä lämpötila- ja paineolosuhteissa. Alan liiketoiminta on maailmanlaajuista, ja lentokoneiden valmistajat sekä asianomaiset kansalliset ja kansainväliset elimet vastaavat tuotteiden, komponenttien ja järjestelmien kattavasta testaamisesta ja sertifioinnista. Uuden valmisteen tavanomainen hyväksymisprosessi voi kestää 20 vuotta. PFOS-aineita käytetään vähäisiä määriä (noin 0,1 painoprosenttia) mekaanisten osien, venttiilien, putkien ja suuaukkojen eroosionkestävyyden parantamiseksi. Laajoista kokeista huolimatta tähän mennessä ei ole löydetty korvaavia ratkaisuja, eikä sellaisia ole näköpiirissä. PFOS-aineita käytetään ilmailualalla suljetuissa järjestelmissä tarkoin valvotuissa olosuhteissa. SCHERin arvion mukaan maaperään ja vesistöihin joutuvien päästöjen vuosittainen kokonaismäärä on alle 15 kiloa. Kun otetaan huomioon edellä todettu sekä asiaa koskevan uuden todistusaineiston puuttuminen, ETSK suosittaa, ettei kyseisen poikkeuksen poistamiselle aseteta mitään määräaikaa.

| 4.2.5 | Sammutusvaahdot: Fluorattuja pinta-aktiivisia aineita on käytetty tarkkaan määritellyissä sammutusvaahdoissa vuosien ajan. PFOS-aineet on yleisesti korvattu muilla aineilla uusissa vaahdoissa, joita on valmistettu tulipalojen sammuttamisessa kuluneiden varastojen korvaamiseksi tai varastojen luomiseksi uusia laitoksia, öljynjalostamoja, kemiantehtaita, aluksia tai säiliöalueita varten. Näiden vaihtoehtoisten tuotteiden terveys- ja ympäristövaikutuksia ei kuitenkaan vielä ole täysimääräisesti arvioitu. Kaikille vaahdoille on annettava myytäessä 15—20 vuoden takuu, ja ihannetilanteessa niitä ei koskaan käytetä. Sen vuoksi varastoissa on edelleen huomattavia määriä PFOS-aineita sisältäviä vaahtoja, joiden hävittämisestä on tullut suurin ongelma. Pinta-aktiivisten aineiden tehtävänä on mahdollistaa vesipohjaisten vaahtojen nopea leviäminen palavien hiilivetyjen pinnalle sen sijaan että vaahto vajoaisi niiden alle, jotta voidaan katkaista hapensaanti ja estää uudelleen syttyminen. Sekä pinta-aktiivisten aineiden että vaahtojen on säilytettävä ominaisuutensa äärimmäisissä käyttöolosuhteissa, ja niiden on torjuttava hapettumista. Kansalliset ja kansainväliset elimet asettavat vaahtojen toimintaa erilaisissa palotilanteissa koskevat vaatimukset. 3- tai 6-prosenttisia tiivisteitä on varastoitu keskusvarastoihin, joista niitä jaetaan palon sattuessa ja laimennetaan tapahtumapaikalla. Aineita tarvitaan suuria määriä, ja palopaikalta palon jälkeen valuvien jätevesien hävittäminen saattaa aiheuttaa huomattavia ongelmia. Jätevesi on väistämättä saastunutta, sillä se sisältää palaneita materiaaleja, sivutuotteita, joita syntyy hiilen palaessa kontrolloimattomasti ja alhaisessa lämpötilassa (polyaromaattiset hiilivedyt [PAH] ja dioksiinit), sekä vaahtojen ainesosia. Esimerkiksi Buncefieldissä Yhdistyneessä kuningaskunnassa äskettäin tapahtuneen varastopalon yhteydessä syntyi 20 miljoonaa litraa saastunutta jätevettä. Jätteen ainoa varma hävittämismuoto on polttaminen korkeassa lämpötilassa, mikä on kuitenkin tehoton ja kallis ratkaisu, jos pääosa hävitettävästä materiaalista on vettä. Vuosittaisten ympäristöpäästöjen määrää on siten vaikea arvioida, sillä se riippuu tulipalojen lukumäärästä, laajuudesta ja olosuhteista sekä erityisesti siitä, miten tehokkaasti palopaikalta valuvan veden leviäminen voidaan estää palomuureilla. SCHER viittaa lukuun, jonka mukaan päästöt olisivat EU:ssa vuosittain alle 600 kiloa, ja toteaa, että kyseinen arvio saattaa liioitella todellisia päästömääriä. ETSK on SCHERin kanssa samaa mieltä siitä, että PFOS-pohjaisten vaahtotiivisteiden nykyisiä varastoja ei pitäisi hävittää polttamalla ennen kuin vaihtoehtoisten tuotteiden vaikutukset on arvioitu täysimääräisesti. ETSK suosittaa siksi, että tarvittavat vaikutusten ja riskien arvioinnit tehdään mahdollisimman nopeasti ja että jäljellä olevia PFOS-pohjaisia vaahtoja käytetään vain silloin, kun niiden käyttö on suorituskyvyn varmistamiseksi oleellisen tärkeää ja kun valumavesien leviäminen voidaan estää palomuureilla. Komission tulisi tehdä alan teollisuuden ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa yhteistyötä sen varmistamiseksi, että syntyvät suuret jätemäärät voidaan hävittää asianmukaisesti. Kun otetaan huomioon asiaan liittyvät monet epävarmuustekijät, ETSK katsoo, ettei kyseisen poikkeuksen poistamiselle kannata asettaa mitään määräaikaa. Sen sijaan jäljelle jääneet ongelmat on syytä ratkaista mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

4.2.5

Sammutusvaahdot: Fluorattuja pinta-aktiivisia aineita on käytetty tarkkaan määritellyissä sammutusvaahdoissa vuosien ajan. PFOS-aineet on yleisesti korvattu muilla aineilla uusissa vaahdoissa, joita on valmistettu tulipalojen sammuttamisessa kuluneiden varastojen korvaamiseksi tai varastojen luomiseksi uusia laitoksia, öljynjalostamoja, kemiantehtaita, aluksia tai säiliöalueita varten. Näiden vaihtoehtoisten tuotteiden terveys- ja ympäristövaikutuksia ei kuitenkaan vielä ole täysimääräisesti arvioitu. Kaikille vaahdoille on annettava myytäessä 15—20 vuoden takuu, ja ihannetilanteessa niitä ei koskaan käytetä. Sen vuoksi varastoissa on edelleen huomattavia määriä PFOS-aineita sisältäviä vaahtoja, joiden hävittämisestä on tullut suurin ongelma. Pinta-aktiivisten aineiden tehtävänä on mahdollistaa vesipohjaisten vaahtojen nopea leviäminen palavien hiilivetyjen pinnalle sen sijaan että vaahto vajoaisi niiden alle, jotta voidaan katkaista hapensaanti ja estää uudelleen syttyminen. Sekä pinta-aktiivisten aineiden että vaahtojen on säilytettävä ominaisuutensa äärimmäisissä käyttöolosuhteissa, ja niiden on torjuttava hapettumista. Kansalliset ja kansainväliset elimet asettavat vaahtojen toimintaa erilaisissa palotilanteissa koskevat vaatimukset. 3- tai 6-prosenttisia tiivisteitä on varastoitu keskusvarastoihin, joista niitä jaetaan palon sattuessa ja laimennetaan tapahtumapaikalla. Aineita tarvitaan suuria määriä, ja palopaikalta palon jälkeen valuvien jätevesien hävittäminen saattaa aiheuttaa huomattavia ongelmia. Jätevesi on väistämättä saastunutta, sillä se sisältää palaneita materiaaleja, sivutuotteita, joita syntyy hiilen palaessa kontrolloimattomasti ja alhaisessa lämpötilassa (polyaromaattiset hiilivedyt [PAH] ja dioksiinit), sekä vaahtojen ainesosia. Esimerkiksi Buncefieldissä Yhdistyneessä kuningaskunnassa äskettäin tapahtuneen varastopalon yhteydessä syntyi 20 miljoonaa litraa saastunutta jätevettä. Jätteen ainoa varma hävittämismuoto on polttaminen korkeassa lämpötilassa, mikä on kuitenkin tehoton ja kallis ratkaisu, jos pääosa hävitettävästä materiaalista on vettä. Vuosittaisten ympäristöpäästöjen määrää on siten vaikea arvioida, sillä se riippuu tulipalojen lukumäärästä, laajuudesta ja olosuhteista sekä erityisesti siitä, miten tehokkaasti palopaikalta valuvan veden leviäminen voidaan estää palomuureilla. SCHER viittaa lukuun, jonka mukaan päästöt olisivat EU:ssa vuosittain alle 600 kiloa, ja toteaa, että kyseinen arvio saattaa liioitella todellisia päästömääriä. ETSK on SCHERin kanssa samaa mieltä siitä, että PFOS-pohjaisten vaahtotiivisteiden nykyisiä varastoja ei pitäisi hävittää polttamalla ennen kuin vaihtoehtoisten tuotteiden vaikutukset on arvioitu täysimääräisesti. ETSK suosittaa siksi, että tarvittavat vaikutusten ja riskien arvioinnit tehdään mahdollisimman nopeasti ja että jäljellä olevia PFOS-pohjaisia vaahtoja käytetään vain silloin, kun niiden käyttö on suorituskyvyn varmistamiseksi oleellisen tärkeää ja kun valumavesien leviäminen voidaan estää palomuureilla. Komission tulisi tehdä alan teollisuuden ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa yhteistyötä sen varmistamiseksi, että syntyvät suuret jätemäärät voidaan hävittää asianmukaisesti. Kun otetaan huomioon asiaan liittyvät monet epävarmuustekijät, ETSK katsoo, ettei kyseisen poikkeuksen poistamiselle kannata asettaa mitään määräaikaa. Sen sijaan jäljelle jääneet ongelmat on syytä ratkaista mahdollisimman nopeasti.

| 4.2.6 | Muut hallitut suljetut järjestelmät ovat — tai niiden pitäisi olla — säännönmukainen poikkeus useimmissa tapauksissa, kun EU:n asettaa tuotteiden markkinoille tuontia tai käyttöä koskevia rajoituksia. Jos järjestelmä mahdollistaa raaka-aineiden vaarattoman toimittamisen järjestelmän käyttöön sekä valmistettavien tuotteiden ja syntyvien jätteiden turvallisen poistamisen järjestelmästä, silloin tärkeitä välituotteita voidaan jatkuvasti valmistaa erittäin pienin päästöin ja siten, että ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuu vain vähän vaaroja. Järjestelmien toimintaolosuhteita tulisi valvoa työpaikoilla tehtävien rutiiniluonteisten terveys- ja turvallisuustarkastusten yhteydessä. Koska asiasta ei ole saatavilla uutta todistusaineistoa, ETSK suosittaa, ettei kyseisen poikkeuksen poistamiselle aseteta mitään määräaikaa. |
| --- | --- |

4.2.6

Muut hallitut suljetut järjestelmät ovat — tai niiden pitäisi olla — säännönmukainen poikkeus useimmissa tapauksissa, kun EU:n asettaa tuotteiden markkinoille tuontia tai käyttöä koskevia rajoituksia. Jos järjestelmä mahdollistaa raaka-aineiden vaarattoman toimittamisen järjestelmän käyttöön sekä valmistettavien tuotteiden ja syntyvien jätteiden turvallisen poistamisen järjestelmästä, silloin tärkeitä välituotteita voidaan jatkuvasti valmistaa erittäin pienin päästöin ja siten, että ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuu vain vähän vaaroja. Järjestelmien toimintaolosuhteita tulisi valvoa työpaikoilla tehtävien rutiiniluonteisten terveys- ja turvallisuustarkastusten yhteydessä. Koska asiasta ei ole saatavilla uutta todistusaineistoa, ETSK suosittaa, ettei kyseisen poikkeuksen poistamiselle aseteta mitään määräaikaa.

| 4.3 | Komissiolla on jatkossakin keskeinen rooli sen varmistamisessa, että kaikilla edellä mainituilla aloilla saadaan aikaan tyydyttävä ratkaisu. Tarvitaan jatkuva tutkimusohjelma vaihtoehtoisten tuotteiden ja menetelmien kehittämiseksi asianomaisilla aloilla sekä niiden ulkopuolella. Kyseisiä aloja koskevia direktiivejä on aina tarpeen mukaan muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon nykyisissä tai ehdotetuissa yleisissä käytännöissä tapahtuvat muutokset. |
| --- | --- |

4.3

Komissiolla on jatkossakin keskeinen rooli sen varmistamisessa, että kaikilla edellä mainituilla aloilla saadaan aikaan tyydyttävä ratkaisu. Tarvitaan jatkuva tutkimusohjelma vaihtoehtoisten tuotteiden ja menetelmien kehittämiseksi asianomaisilla aloilla sekä niiden ulkopuolella. Kyseisiä aloja koskevia direktiivejä on aina tarpeen mukaan muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon nykyisissä tai ehdotetuissa yleisissä käytännöissä tapahtuvat muutokset.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/14

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi neuvoston direktiivien 90/385/ETY ja 93/42/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta lääkinnällisistä laitteista annettujen direktiivien tarkistamisen osalta”

KOM(2005) 681 lopullinen — 2005/0263 COD

(2006/C 195/04)

Neuvosto päätti 2. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 25. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli Paolo BRAGHIN.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 128 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Lausunnon pääkohdat

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, jota jäsenvaltiot ja alan toimijat ovat odottaneet pitkään. Siinä asetetut tavoitteet ovat kannatettavia ja ehdotukset yleisesti ottaen asianmukaisia. ETSK esittää kuitenkin eräitä konkreettisia ehdotuksia, jotta edistettäisiin oikeusvarmuuden, selkeyden, yksinkertaistamisen ja terveydensuojelun tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, jota jäsenvaltiot ja alan toimijat ovat odottaneet pitkään. Siinä asetetut tavoitteet ovat kannatettavia ja ehdotukset yleisesti ottaen asianmukaisia. ETSK esittää kuitenkin eräitä konkreettisia ehdotuksia, jotta edistettäisiin oikeusvarmuuden, selkeyden, yksinkertaistamisen ja terveydensuojelun tavoitteiden saavuttamista.

| 1.2 | ETSK kehottaa selventämään, mikä toimivaltainen viranomainen on vastuussa niiden lääkinnällisten laitteiden kokonaisarvioinnista, jotka sisältävät lääkkeitä, ihmisverestä peräisin olevia aineita tai ihmisestä peräisin olevia kudoksia. Komitea toivoo myös, että asetetaan määräaika, johon mennessä toimivaltaisten viranomaisten on suoritettava arviointi, ja että laaditaan arvioinnin edellyttämää tieteellistä pätevyyttä ja arviointimenetelmiä koskeva opas. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kehottaa selventämään, mikä toimivaltainen viranomainen on vastuussa niiden lääkinnällisten laitteiden kokonaisarvioinnista, jotka sisältävät lääkkeitä, ihmisverestä peräisin olevia aineita tai ihmisestä peräisin olevia kudoksia. Komitea toivoo myös, että asetetaan määräaika, johon mennessä toimivaltaisten viranomaisten on suoritettava arviointi, ja että laaditaan arvioinnin edellyttämää tieteellistä pätevyyttä ja arviointimenetelmiä koskeva opas.

| 1.3 | ETSK katsoo, että rekisteröintiä, kliinisiä tietoja, todistuksia ja valvontaa koskevien tietojen ilmoittamisen tulisi olla pakollista ja että jo toimivaa eurooppalaista tietokantaa tulisi vahvistaa. Lisäksi komitea kehottaa tutkimaan asianmukaisia muotoja muun kuin luottamuksellisen tiedon laaja-alaiseksi levittämiseksi sekä ilmoitettujen laitosten ja toimivaltaisten viranomaisten että asianomaisten toimijoiden välillä. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että rekisteröintiä, kliinisiä tietoja, todistuksia ja valvontaa koskevien tietojen ilmoittamisen tulisi olla pakollista ja että jo toimivaa eurooppalaista tietokantaa tulisi vahvistaa. Lisäksi komitea kehottaa tutkimaan asianmukaisia muotoja muun kuin luottamuksellisen tiedon laaja-alaiseksi levittämiseksi sekä ilmoitettujen laitosten ja toimivaltaisten viranomaisten että asianomaisten toimijoiden välillä.

| 1.4 | Markkinoille saattamisen jälkeisessä valvontajärjestelmässä tulisi määritellä nykyistä tarkemmin terveydenhuoltoalan toimijoiden rooli ja vastuut sekä varmistettava tietojen ja valvonnan tulosten asianmukainen levittäminen. |
| --- | --- |

1.4

Markkinoille saattamisen jälkeisessä valvontajärjestelmässä tulisi määritellä nykyistä tarkemmin terveydenhuoltoalan toimijoiden rooli ja vastuut sekä varmistettava tietojen ja valvonnan tulosten asianmukainen levittäminen.

| 1.5 | ETSK on tyytyväinen kliinisiä tutkimuksia koskeviin ehdotuksiin, joka liittyvät lääkinnällisten laitteiden turvallisuuteen ja suorituskykyyn. Komitea ehdottaa muutoksia, joiden avulla selvennetään etenkin kliinisten tutkimusten aloitusajankohtaa sen jälkeen, kun toimivaltaiselta eettiseltä komitealta on saatu lupa laitteiden luokituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.5

ETSK on tyytyväinen kliinisiä tutkimuksia koskeviin ehdotuksiin, joka liittyvät lääkinnällisten laitteiden turvallisuuteen ja suorituskykyyn. Komitea ehdottaa muutoksia, joiden avulla selvennetään etenkin kliinisten tutkimusten aloitusajankohtaa sen jälkeen, kun toimivaltaiselta eettiseltä komitealta on saatu lupa laitteiden luokituksen mukaisesti.

| 1.6 | ETSK pahoittelee sitä, että aihetta ”uudelleenkäsittely” ei ole otettu ehdotuksessa huomioon. Yhteen käyttöön suunniteltujen ja valmistettujen lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäsittely on riski potilaan terveydelle. Komitea kehottaa ainakin määrittelemään periaatteen, jonka mukaan lääkinnällisen laitteen uudelleenkäsittelyn suorittavan tahon on esitettävä toteutetun toimenpiteen luonnetta koskevat tiedot. Lisäksi sen tulisi varmistaa alkuperäisen tuotteen laatua ja turvallisuutta vastaava laatu- ja turvallisuustaso sekä tiedottaa asiasta käyttäjille ja potilaille. |
| --- | --- |

1.6

ETSK pahoittelee sitä, että aihetta ”uudelleenkäsittely” ei ole otettu ehdotuksessa huomioon. Yhteen käyttöön suunniteltujen ja valmistettujen lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäsittely on riski potilaan terveydelle. Komitea kehottaa ainakin määrittelemään periaatteen, jonka mukaan lääkinnällisen laitteen uudelleenkäsittelyn suorittavan tahon on esitettävä toteutetun toimenpiteen luonnetta koskevat tiedot. Lisäksi sen tulisi varmistaa alkuperäisen tuotteen laatua ja turvallisuutta vastaava laatu- ja turvallisuustaso sekä tiedottaa asiasta käyttäjille ja potilaille.

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Aktiivisia implantoitavia lääkinnällisiä laitteita koskevan direktiivin 90/385/ETY (1) sekä lääkinnällisiä laitteita koskevan direktiivin 93/42/ETY (2) täytäntöönpanosta saadut kokemukset ovat kaiken kaikkiaan olleet myönteisiä, mutta lainsäädäntöä on soveltamisen parantamiseksi muutettava selkiyttämällä eräitä nykyisiä säännöksiä sekä määrittelemällä suunniteltujen aloitteiden oikeusperusta. |
| --- | --- |

2.1

Aktiivisia implantoitavia lääkinnällisiä laitteita koskevan direktiivin 90/385/ETY (1) sekä lääkinnällisiä laitteita koskevan direktiivin 93/42/ETY (2) täytäntöönpanosta saadut kokemukset ovat kaiken kaikkiaan olleet myönteisiä, mutta lainsäädäntöä on soveltamisen parantamiseksi muutettava selkiyttämällä eräitä nykyisiä säännöksiä sekä määrittelemällä suunniteltujen aloitteiden oikeusperusta.

| 2.2 | Direktiivin 93/42/ETY mukaan komissio antaa viiden vuoden kuluttua direktiivin voimaantulosta neuvostolle kertomuksen direktiivin täytäntöönpanon tietyistä näkökohdista. Tarkistuksen yhteydessä julkaistiin vuoden 2002 kesäkuussa lääkinnällisistä laitteista annettujen direktiivien täytäntöönpanoa käsittelevä kertomus. Komissio toi esiin kyseisen kertomuksen päätelmät tiedonannossaan KOM(2003) 386 (3), johon neuvosto suhtautui myönteisesti joulukuussa 2003 antamissaan päätelmissä ja johon myös Euroopan parlamentti oli tyytyväinen. |
| --- | --- |

2.2

Direktiivin 93/42/ETY mukaan komissio antaa viiden vuoden kuluttua direktiivin voimaantulosta neuvostolle kertomuksen direktiivin täytäntöönpanon tietyistä näkökohdista. Tarkistuksen yhteydessä julkaistiin vuoden 2002 kesäkuussa lääkinnällisistä laitteista annettujen direktiivien täytäntöönpanoa käsittelevä kertomus. Komissio toi esiin kyseisen kertomuksen päätelmät tiedonannossaan KOM(2003) 386 (3), johon neuvosto suhtautui myönteisesti joulukuussa 2003 antamissaan päätelmissä ja johon myös Euroopan parlamentti oli tyytyväinen.

| 2.3 | Tiedonannossa esitetään tärkeimmät parannettavat seikat, jotka ovat






  — | vaatimustenmukaisuuden arviointi, joka koskee etenkin ilmoitettujen laitosten suorittaman suunnittelun tutkimista (4) |
| --- | --- | --- |

2.3

Tiedonannossa esitetään tärkeimmät parannettavat seikat, jotka ovat

—

vaatimustenmukaisuuden arviointi, joka koskee etenkin ilmoitettujen laitosten suorittaman suunnittelun tutkimista (4)

| — | kliinisten tietojen soveltuvuus kaikissa laiteluokissa |
| --- | --- |

—

kliinisten tietojen soveltuvuus kaikissa laiteluokissa

| — | markkinoille saattamisen jälkeinen seuranta etenkin toiminnan koordinoinnin parantamiseksi |
| --- | --- |

—

markkinoille saattamisen jälkeinen seuranta etenkin toiminnan koordinoinnin parantamiseksi

| — | ilmoitetut laitokset: soveltuvuus tehtäviin, joita varten laitokset on nimetty, ilmoitettujen laitosten väliset tulkintaerot, puutteet toiminnan avoimuudessa sekä toiminnan valvonnassa |
| --- | --- |

—

ilmoitetut laitokset: soveltuvuus tehtäviin, joita varten laitokset on nimetty, ilmoitettujen laitosten väliset tulkintaerot, puutteet toiminnan avoimuudessa sekä toiminnan valvonnassa

| — | laitteiden arviointimenettelyn avoimuuden lisääminen. |
| --- | --- |

—

laitteiden arviointimenettelyn avoimuuden lisääminen.

Komissio käynnisti vuonna 2003 kuulemisen, joka toteutettiin pääasiassa komission yksiköiden koolle kutsumassa lääkinnällisiä laitteita käsittelevässä asiantuntijaryhmässä (Medical Devices Experts Group, MDEG). Sen jälkeen toteutettiin julkinen kuuleminen Internetin välityksellä (5).

| 2.4 | Ehdotuksessa on kyse pikemminkin sääntelyn selkeyttämisestä kuin sen muuttamisesta, joten odotettavissa ei ole merkittäviä taloudellisia eikä ympäristöä koskevia vaikutuksia. Komissio pyrkii ehdotuksellaan






  — | lisäämään selkeyttä kansanterveyden suojelun korkean tason varmistamiseksi |
| --- | --- | --- |

2.4

Ehdotuksessa on kyse pikemminkin sääntelyn selkeyttämisestä kuin sen muuttamisesta, joten odotettavissa ei ole merkittäviä taloudellisia eikä ympäristöä koskevia vaikutuksia. Komissio pyrkii ehdotuksellaan

—

lisäämään selkeyttä kansanterveyden suojelun korkean tason varmistamiseksi

| — | lisäämään avoimuutta ja varmuutta kaikkien markkinatoimijoiden ja etenkin suuren yleisön kannalta |
| --- | --- |

—

lisäämään avoimuutta ja varmuutta kaikkien markkinatoimijoiden ja etenkin suuren yleisön kannalta

| — | parantamaan sääntelykehystä kansalaisia hyödyttävän nopean teknisen kehityksen edistämiseksi sekä entistä selkeämpien edellytysten luomiseksi kansalaisten turvallisuuden takaamista ja luottamuksen lisäämistä varten. |
| --- | --- |

—

parantamaan sääntelykehystä kansalaisia hyödyttävän nopean teknisen kehityksen edistämiseksi sekä entistä selkeämpien edellytysten luomiseksi kansalaisten turvallisuuden takaamista ja luottamuksen lisäämistä varten.

| 2.5 | Ehdotuksen oikeusperustana on EY:n perustamissopimuksen 95 artikla (entinen 100 a artikla), johon myös direktiivi 93/42/ETY perustuu. Jotta saavutetaan kaupan teknisten esteiden poistamisen tavoite ja selkeytetään direktiivien 93/42/ETY ja 90/385/ETY nykyisiä säännöksiä, on välttämätöntä ja asianmukaista yhtenäistää niitä jäsenvaltioiden lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, joka koskevat lääkinnällisten laitteiden markkinoille saattamisen tai käyttöönoton tiettyjä näkökohtia. |
| --- | --- |

2.5

Ehdotuksen oikeusperustana on EY:n perustamissopimuksen 95 artikla (entinen 100 a artikla), johon myös direktiivi 93/42/ETY perustuu. Jotta saavutetaan kaupan teknisten esteiden poistamisen tavoite ja selkeytetään direktiivien 93/42/ETY ja 90/385/ETY nykyisiä säännöksiä, on välttämätöntä ja asianmukaista yhtenäistää niitä jäsenvaltioiden lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, joka koskevat lääkinnällisten laitteiden markkinoille saattamisen tai käyttöönoton tiettyjä näkökohtia.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, jota jäsenvaltiot ja alan toimijat ovat odottaneet pitkään. Ehdotuksen tavoitteet ovat täysin kannatettavia, ja konkreettiset ehdotukset vaikuttavat asianmukaisilta pyrittäessä nykyistä selkeämpien ja yksinkertaisempien säännösten avulla yhtenäistämään monitahoista ja monipuolista alaa edellyttäen, että komitean seuraavassa esittämät ajatukset otetaan huomioon. |
| --- | --- |

3.1

ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, jota jäsenvaltiot ja alan toimijat ovat odottaneet pitkään. Ehdotuksen tavoitteet ovat täysin kannatettavia, ja konkreettiset ehdotukset vaikuttavat asianmukaisilta pyrittäessä nykyistä selkeämpien ja yksinkertaisempien säännösten avulla yhtenäistämään monitahoista ja monipuolista alaa edellyttäen, että komitean seuraavassa esittämät ajatukset otetaan huomioon.

| 3.2 | Lääkinnällisten laitteiden merkitys kasvaa jatkuvasti terveydenhuoltoalalla, ja ne vaikuttavat huomattavasti niin terveyteen kun julkisiin terveydenhuoltokuluihin. Edellä mainittujen direktiivien säännökset koskevat yli 10 000:ta tuotetyyppiä, jotka ulottuvat yksinkertaisista laitteista (kuten sideharsoista, ruiskuista ja silmälaseista) erittäin kehittyneisiin ja monimutkaisiin laitteisiin (kuten elämää ylläpitävät implantoitavat laitteet sekä diagnostiset kuvantamislaitteet). |
| --- | --- |

3.2

Lääkinnällisten laitteiden merkitys kasvaa jatkuvasti terveydenhuoltoalalla, ja ne vaikuttavat huomattavasti niin terveyteen kun julkisiin terveydenhuoltokuluihin. Edellä mainittujen direktiivien säännökset koskevat yli 10 000:ta tuotetyyppiä, jotka ulottuvat yksinkertaisista laitteista (kuten sideharsoista, ruiskuista ja silmälaseista) erittäin kehittyneisiin ja monimutkaisiin laitteisiin (kuten elämää ylläpitävät implantoitavat laitteet sekä diagnostiset kuvantamislaitteet).

| 3.3 | Alan teknologia on korkeatasoista, sillä kansalaiset ja terveydenhuoltoviranomaiset edellyttävät yhä kehittyneempiä ja turvallisempia tuotteita. Ala on myös taloudellisesti merkittävä. Eurooppalaiset markkinat ovat toiseksi suurimmat Yhdysvaltojen markkinoiden jälkeen, ja niiden arvo on noin 55 miljardia euroa. Alalla toimii yli 8 000 yritystä, ja se työllistää noin 450 000 henkilöä. |
| --- | --- |

3.3

Alan teknologia on korkeatasoista, sillä kansalaiset ja terveydenhuoltoviranomaiset edellyttävät yhä kehittyneempiä ja turvallisempia tuotteita. Ala on myös taloudellisesti merkittävä. Eurooppalaiset markkinat ovat toiseksi suurimmat Yhdysvaltojen markkinoiden jälkeen, ja niiden arvo on noin 55 miljardia euroa. Alalla toimii yli 8 000 yritystä, ja se työllistää noin 450 000 henkilöä.

| 3.4 | On tuotava esiin, että laitteita tuodaan yhä enemmän EU:hun. Nykyistä selkeämpi ja tehokkaampi lainsäädäntökehys sekä toimivaltaisten viranomaisten entistä avoimempi yhteistyö voivatkin vauhdittaa alaa ja heikentää markkinaosuuksien vähentymisen ja työllisyyden alenemisen riskiä. |
| --- | --- |

3.4

On tuotava esiin, että laitteita tuodaan yhä enemmän EU:hun. Nykyistä selkeämpi ja tehokkaampi lainsäädäntökehys sekä toimivaltaisten viranomaisten entistä avoimempi yhteistyö voivatkin vauhdittaa alaa ja heikentää markkinaosuuksien vähentymisen ja työllisyyden alenemisen riskiä.

| 3.5 | Komission kanssa voidaan olla samaa mieltä siitä, että makrotaloudelliset vaikutukset eivät ole merkittäviä, mutta esitetyt lisävaatimukset saattavat yhdessä nostaa huomattavastikin eräiden toimintayksiköiden tai tuotteiden kustannuksia. |
| --- | --- |

3.5

Komission kanssa voidaan olla samaa mieltä siitä, että makrotaloudelliset vaikutukset eivät ole merkittäviä, mutta esitetyt lisävaatimukset saattavat yhdessä nostaa huomattavastikin eräiden toimintayksiköiden tai tuotteiden kustannuksia.

3.6   Oikeusvarmuus

| 3.6.1 | Ehdotuksessa määritellään edellä mainittuihin direktiiveihin tehtävät muutokset ja selvennetään eräitä täytäntöönpanomenettelyjä muihin direktiiveihin tai asetuksiin nähden silloin, kun ei ole täysin selvää, mitä säädöstä tulisi soveltaa (laitteet, joihin sisältyy lääke (6), ihmisverestä peräisin olevia aineita (7) tai ihmisestä peräisin olevia kudosteknologiatuotteita (8)). Lisäksi ehdotuksessa selvennetään, että in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettuihin lääkinnällisiin laitteisiin (9) ei sovelleta biosideistä annettua direktiiviä (10), jota näin ollen muutetaan. |
| --- | --- |

3.6.1

Ehdotuksessa määritellään edellä mainittuihin direktiiveihin tehtävät muutokset ja selvennetään eräitä täytäntöönpanomenettelyjä muihin direktiiveihin tai asetuksiin nähden silloin, kun ei ole täysin selvää, mitä säädöstä tulisi soveltaa (laitteet, joihin sisältyy lääke (6), ihmisverestä peräisin olevia aineita (7) tai ihmisestä peräisin olevia kudosteknologiatuotteita (8)). Lisäksi ehdotuksessa selvennetään, että in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettuihin lääkinnällisiin laitteisiin (9) ei sovelleta biosideistä annettua direktiiviä (10), jota näin ollen muutetaan.

| 3.6.2 | ETSK kannattaa periaatetta, jonka mukaan sovelletaan lääkinnällisistä laitteista annettuja direktiivejä, jos lääkinnälliset laitteet sisältävät aputuotteina lääkkeitä, ihmisverestä peräisin olevia aineita tai ihmisestä peräisin olevia kudosteknologiatuotteita. On kuitenkin kysyttävä, miksei ehdotuksessa tarkastella nimenomaisesti eräissä liitteissä mainittuja laitteita, joissa on hyödynnetty eläimestä peräisin olevia kudoksia. Komitea pelkää, että aputuotteen määritelmä saattaa johtaa erilaisiin tulkintoihin jäsenvaltioissa ja ilmoitetuissa laitoksissa. Tämän vuoksi komitea toivoo, että käsite määriteltäisiin nykyistä tarkemmin. |
| --- | --- |

3.6.2

ETSK kannattaa periaatetta, jonka mukaan sovelletaan lääkinnällisistä laitteista annettuja direktiivejä, jos lääkinnälliset laitteet sisältävät aputuotteina lääkkeitä, ihmisverestä peräisin olevia aineita tai ihmisestä peräisin olevia kudosteknologiatuotteita. On kuitenkin kysyttävä, miksei ehdotuksessa tarkastella nimenomaisesti eräissä liitteissä mainittuja laitteita, joissa on hyödynnetty eläimestä peräisin olevia kudoksia. Komitea pelkää, että aputuotteen määritelmä saattaa johtaa erilaisiin tulkintoihin jäsenvaltioissa ja ilmoitetuissa laitoksissa. Tämän vuoksi komitea toivoo, että käsite määriteltäisiin nykyistä tarkemmin.

| 3.6.3 | Olisi selvennettävä, mikä toimivaltainen viranomainen on vastuussa niiden lääkinnällisten laitteiden kokonaisarvioinnista, jotka sisältävät lääkkeitä, ihmisverestä peräisin olevia aineita tai ihmisestä peräisin olevia kudoksia. Ilmoitetut laitokset voivat kyseisissä tapauksissa turvautua jäsenvaltioiden ja unionitason viranomaisiin (esimerkiksi Euroopan lääkevirasto, EMEA), joilla ei aina ole asianmukaista pätevyyttä arvioida kyseisiä lääkinnällisiä laitteita ja jotka soveltavat toisenlaisia tuoteryhmiä varten suunniteltuja menettelyjä ja toimivat usein hyvin hitaasti. |
| --- | --- |

3.6.3

Olisi selvennettävä, mikä toimivaltainen viranomainen on vastuussa niiden lääkinnällisten laitteiden kokonaisarvioinnista, jotka sisältävät lääkkeitä, ihmisverestä peräisin olevia aineita tai ihmisestä peräisin olevia kudoksia. Ilmoitetut laitokset voivat kyseisissä tapauksissa turvautua jäsenvaltioiden ja unionitason viranomaisiin (esimerkiksi Euroopan lääkevirasto, EMEA), joilla ei aina ole asianmukaista pätevyyttä arvioida kyseisiä lääkinnällisiä laitteita ja jotka soveltavat toisenlaisia tuoteryhmiä varten suunniteltuja menettelyjä ja toimivat usein hyvin hitaasti.

| 3.6.3.1 | ETSK toivoo, että arvioinnin suorittamista varten asetetaan määräajat, sillä innovointi ja tuotteiden vanhentuminen on alalla hyvin nopeaa. Lisäksi komitea toivoo, että toimivaltaiset viranomaiset laativat yhteistyössä lääkinnällisistä laitteista vastaavien viranomaisten kanssa tieteellistä pätevyyttä ja arviointimenetelmiä koskevan oppaan. Valmistajien vuosien kuluessa saaman kokemuksen perusteella komitea toivoo, että ilmoitetut laitokset voivat turvautua minkä tahansa hyväksytyn toimivaltaisen viranomaisen, ei vain Euroopan lääkeviraston, antamaan tieteelliseen lausuntoon. |
| --- | --- |

3.6.3.1

ETSK toivoo, että arvioinnin suorittamista varten asetetaan määräajat, sillä innovointi ja tuotteiden vanhentuminen on alalla hyvin nopeaa. Lisäksi komitea toivoo, että toimivaltaiset viranomaiset laativat yhteistyössä lääkinnällisistä laitteista vastaavien viranomaisten kanssa tieteellistä pätevyyttä ja arviointimenetelmiä koskevan oppaan. Valmistajien vuosien kuluessa saaman kokemuksen perusteella komitea toivoo, että ilmoitetut laitokset voivat turvautua minkä tahansa hyväksytyn toimivaltaisen viranomaisen, ei vain Euroopan lääkeviraston, antamaan tieteelliseen lausuntoon.

| 3.6.4 | Suuri osa tuotteista, joissa on käytetty ihmisestä peräisin olevia kudosteknologiatuotteita, muistuttavat luonteeltaan, toimintatavaltaan ja valmistustekniikoiltaan enemmän lääkinnällisiä laitteita kuin lääkkeitä. Mahdollisten lainsäädännön aukkojen välttämiseksi on ETSK:n mielestä asianmukaista lukea kyseiset tuotteet käsillä olevan ehdotuksen piiriin lukuun ottamatta tuotteita, jotka vaikuttavat ihmiskeholla tai ihmiskehossa ensi sijassa farmakologisin, immunologisin tai metabolisin keinoin. |
| --- | --- |

3.6.4

Suuri osa tuotteista, joissa on käytetty ihmisestä peräisin olevia kudosteknologiatuotteita, muistuttavat luonteeltaan, toimintatavaltaan ja valmistustekniikoiltaan enemmän lääkinnällisiä laitteita kuin lääkkeitä. Mahdollisten lainsäädännön aukkojen välttämiseksi on ETSK:n mielestä asianmukaista lukea kyseiset tuotteet käsillä olevan ehdotuksen piiriin lukuun ottamatta tuotteita, jotka vaikuttavat ihmiskeholla tai ihmiskehossa ensi sijassa farmakologisin, immunologisin tai metabolisin keinoin.

| 3.6.5 | ETSK ei kannata lääkinnällisistä laitteista ja henkilösuojaimista annettujen kahden direktiivin samanaikaista soveltamista, sillä niissä säädetään erilaisista vaatimuksista vaikka niiden yhteisenä tavoitteena on käyttäjän suojeleminen. Tämä saattaa vaikeuttaa käytännön soveltamista ja lisätä kustannuksia, joita ei voida perustella turvallisuudella. |
| --- | --- |

3.6.5

ETSK ei kannata lääkinnällisistä laitteista ja henkilösuojaimista annettujen kahden direktiivin samanaikaista soveltamista, sillä niissä säädetään erilaisista vaatimuksista vaikka niiden yhteisenä tavoitteena on käyttäjän suojeleminen. Tämä saattaa vaikeuttaa käytännön soveltamista ja lisätä kustannuksia, joita ei voida perustella turvallisuudella.

| 3.6.6 | ETSK kannattaa 13 artiklaan lisättyä uutta komiteamenettelyä, jonka avulla voidaan tehdä sitovia ja nopeita päätöksiä tapauksissa, joissa on kyse tuotteen väärästä tai puuttuvasta luokituksesta. Komitea katsoo kuitenkin, että parhaaseen mahdolliseen tulokseen pääsemiseksi on parannettava toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojen kulkua sekä varmistettava eurooppalaisen tietokannan avulla tehokas tietojen hallinnointi. |
| --- | --- |

3.6.6

ETSK kannattaa 13 artiklaan lisättyä uutta komiteamenettelyä, jonka avulla voidaan tehdä sitovia ja nopeita päätöksiä tapauksissa, joissa on kyse tuotteen väärästä tai puuttuvasta luokituksesta. Komitea katsoo kuitenkin, että parhaaseen mahdolliseen tulokseen pääsemiseksi on parannettava toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojen kulkua sekä varmistettava eurooppalaisen tietokannan avulla tehokas tietojen hallinnointi.

3.7   Tiedotus ja avoimuus

| 3.7.1 | ETSK on sitä mieltä, että tietojen keräämistä ja käyttöön asettamista sekä koordinoinnin parantamista ja valvontatoimista tiedottamista koskevien säännösten tulee olla nykyistä selkeämpiä ja laaja-alaisempia. |
| --- | --- |

3.7.1

ETSK on sitä mieltä, että tietojen keräämistä ja käyttöön asettamista sekä koordinoinnin parantamista ja valvontatoimista tiedottamista koskevien säännösten tulee olla nykyistä selkeämpiä ja laaja-alaisempia.

| 3.7.2 | Komitea pitää ehdotusta puutteellisena, kun ajatellaan ilmoitettujen laitosten kykyä suorittaa niille määrätyt tehtävät, mistä on huomautettu jo vuonna 2003 annetussa tiedonannossa (11). Uudet terapeuttiset mahdollisuudet sekä lääkinnällisten laitteiden monimutkaisuuden lisääntyminen ja kehittyminen edellyttävät tieteellistä ja teknistä pätevyyttä, jota ei aina voida varmistaa kansallisella tasolla. Olisikin toivottavaa, että unionin tasolla tai edes koordinointitoimin voitaisiin varmistaa eräiden ilmoitettujen laitosten erikoistuminen tiettyihin erityisen monimutkaisiin ja kehittyneisiin tuotteisiin. |
| --- | --- |

3.7.2

Komitea pitää ehdotusta puutteellisena, kun ajatellaan ilmoitettujen laitosten kykyä suorittaa niille määrätyt tehtävät, mistä on huomautettu jo vuonna 2003 annetussa tiedonannossa (11). Uudet terapeuttiset mahdollisuudet sekä lääkinnällisten laitteiden monimutkaisuuden lisääntyminen ja kehittyminen edellyttävät tieteellistä ja teknistä pätevyyttä, jota ei aina voida varmistaa kansallisella tasolla. Olisikin toivottavaa, että unionin tasolla tai edes koordinointitoimin voitaisiin varmistaa eräiden ilmoitettujen laitosten erikoistuminen tiettyihin erityisen monimutkaisiin ja kehittyneisiin tuotteisiin.

| 3.7.3 | ETSK on samaa mieltä siitä, että jokaisen valmistajan, jonka kotipaikka on unionin ulkopuolisessa maassa, on nimettävä EU:n jäsenvaltiossa sijaitseva edustaja, joka toimii valmistajan nimissä ja on vastuussa viranomaisille tässä tarkasteltavaan direktiivin perustuvista velvoitteista. Ehdotus on kuitenkin puutteellinen ja epäjohdonmukainen, ja sitä on selvennettävä (ks. kohta 4.3). ETSK kannattaa periaatteessa joustavaa järjestelmää, joka mahdollistaa yrittäjien konkreettisen valinnanvapauden. |
| --- | --- |

3.7.3

ETSK on samaa mieltä siitä, että jokaisen valmistajan, jonka kotipaikka on unionin ulkopuolisessa maassa, on nimettävä EU:n jäsenvaltiossa sijaitseva edustaja, joka toimii valmistajan nimissä ja on vastuussa viranomaisille tässä tarkasteltavaan direktiivin perustuvista velvoitteista. Ehdotus on kuitenkin puutteellinen ja epäjohdonmukainen, ja sitä on selvennettävä (ks. kohta 4.3). ETSK kannattaa periaatteessa joustavaa järjestelmää, joka mahdollistaa yrittäjien konkreettisen valinnanvapauden.

| 3.7.4 | ETSK on sitä mieltä, että kaikkien rekisteröintiä, kliinisiä tietoja, todistuksia ja valvontaa koskevien tietojen (vakavat epätoivotut tapaukset ja vaikutukset mukaan luettuina) lähettämisen eurooppalaiseen Eudamed-tietokantaan tulisi olla pakollista eikä perustua vapaaehtoisuuteen. Kyseinen tietokanta on jo osittain toiminnassa. Sen tehtävät tulisi mahdollisimman pian määritellä uudelleen etenkin tapauksissa, jotka koskevat muun kuin luottamuksellisen tiedon käyttöön asettamista asianomaisille toimijoille. Lisäksi sille tulisi luoda asianmukaiset rakenteet sekä myöntää riittävät resurssit. |
| --- | --- |

3.7.4

ETSK on sitä mieltä, että kaikkien rekisteröintiä, kliinisiä tietoja, todistuksia ja valvontaa koskevien tietojen (vakavat epätoivotut tapaukset ja vaikutukset mukaan luettuina) lähettämisen eurooppalaiseen Eudamed-tietokantaan tulisi olla pakollista eikä perustua vapaaehtoisuuteen. Kyseinen tietokanta on jo osittain toiminnassa. Sen tehtävät tulisi mahdollisimman pian määritellä uudelleen etenkin tapauksissa, jotka koskevat muun kuin luottamuksellisen tiedon käyttöön asettamista asianomaisille toimijoille. Lisäksi sille tulisi luoda asianmukaiset rakenteet sekä myöntää riittävät resurssit.

| 3.7.4.1 | Välittömien sidosryhmien käyttöön olisi asetettava muut kuin luottamukselliset tiedot edes tiivistetyssä muodossa sekä tuotteiden turvallisuutta ja laatua ja markkinoille saattamisen jälkeistä valvontaa koskevat tiedot. Niiden tulisi olla myös terveydenhuoltoalan toimijoiden järjestöjen käytettävissä, jotta varmistettaisiin lääkinnällisten laitteiden entistä tietoisempi ja turvallisempi käyttö. |
| --- | --- |

3.7.4.1

Välittömien sidosryhmien käyttöön olisi asetettava muut kuin luottamukselliset tiedot edes tiivistetyssä muodossa sekä tuotteiden turvallisuutta ja laatua ja markkinoille saattamisen jälkeistä valvontaa koskevat tiedot. Niiden tulisi olla myös terveydenhuoltoalan toimijoiden järjestöjen käytettävissä, jotta varmistettaisiin lääkinnällisten laitteiden entistä tietoisempi ja turvallisempi käyttö.

| 3.7.4.2 | ETSK toivoo myös, että yhteistyössä sidosryhmien kanssa laaditaan opas, jonka avulla toimivaltaiset toimijat voivat laatia ja asettaa käyttöön yhteenvedon tuotteen ominaisuuksista. Tällainen asiakirja sekä valvontaa koskevat kootut ja vahvistetut tiedot tulisi asettaa ilmoitettujen laitosten ja toimivaltaisten viranomaisten käyttöön. Lisäksi tulisi tutkia asianmukaisia tapoja, joilla tietoja voidaan levittää nykyistä laaja-alaisemmin. |
| --- | --- |

3.7.4.2

ETSK toivoo myös, että yhteistyössä sidosryhmien kanssa laaditaan opas, jonka avulla toimivaltaiset toimijat voivat laatia ja asettaa käyttöön yhteenvedon tuotteen ominaisuuksista. Tällainen asiakirja sekä valvontaa koskevat kootut ja vahvistetut tiedot tulisi asettaa ilmoitettujen laitosten ja toimivaltaisten viranomaisten käyttöön. Lisäksi tulisi tutkia asianmukaisia tapoja, joilla tietoja voidaan levittää nykyistä laaja-alaisemmin.

| 3.7.5 | Suunnitelmien mukaan käyttöohjeet voidaan toimittaa myös muussa muodossa kuin pakkausselosteena. Tämä vastaa toimijoiden vaatimuksia, kun ajatellaan lääkinnällisten laitteiden laajaa valikoimaa. Tulisi tutkia tarkemmin mahdollisuuksia hyödyntää sähköisiä välineitä (kuten CD-ROM-levyjä ja Internetiä) sellaisen nykyistä yksinkertaisemman ja joustavamman menetelmän avulla, joka ei edellyttäisi jäsenvaltioiden määräenemmistöä. |
| --- | --- |

3.7.5

Suunnitelmien mukaan käyttöohjeet voidaan toimittaa myös muussa muodossa kuin pakkausselosteena. Tämä vastaa toimijoiden vaatimuksia, kun ajatellaan lääkinnällisten laitteiden laajaa valikoimaa. Tulisi tutkia tarkemmin mahdollisuuksia hyödyntää sähköisiä välineitä (kuten CD-ROM-levyjä ja Internetiä) sellaisen nykyistä yksinkertaisemman ja joustavamman menetelmän avulla, joka ei edellyttäisi jäsenvaltioiden määräenemmistöä.

| 3.7.6 | ETSK toivoo, että direktiivissä mainittaisiin nimenomaan väliaikaisten työryhmien laatimat ja komission julkaisemat tulkintaohjeet (MedDev-asiakirjat). Tässä yhteydessä tulisi määritellä yksinkertaistetut menettelyt ohjeiden hyväksymiseksi, jotta vähennetään tulkintaongelmia ja edistetään valmistajien ja ilmoitettujen laitosten toimintatapojen yhtenäistämistä. |
| --- | --- |

3.7.6

ETSK toivoo, että direktiivissä mainittaisiin nimenomaan väliaikaisten työryhmien laatimat ja komission julkaisemat tulkintaohjeet (MedDev-asiakirjat). Tässä yhteydessä tulisi määritellä yksinkertaistetut menettelyt ohjeiden hyväksymiseksi, jotta vähennetään tulkintaongelmia ja edistetään valmistajien ja ilmoitettujen laitosten toimintatapojen yhtenäistämistä.

3.8   Turvallisuus

| 3.8.1 | Markkinoille saattamisen jälkeinen valvontajärjestelmä määritellään ehdotuksessa tarkasti valmistajan kannalta, mutta siinä ei esitetä tarkemmin terveydenhuoltoalan toimijoiden roolia ja vastuuta. Myöskään tietojen ja valvonnan tulosten levittämismenetelmä ei vaikuta vielä asianmukaiselta. Järjestelmään vaikuttaa edelleen liikaa kansallinen näkökulma, vaikka nykyistä vahvempi eurooppalainen näkemys olisi tässä yhteydessä toivottavaa. |
| --- | --- |

3.8.1

Markkinoille saattamisen jälkeinen valvontajärjestelmä määritellään ehdotuksessa tarkasti valmistajan kannalta, mutta siinä ei esitetä tarkemmin terveydenhuoltoalan toimijoiden roolia ja vastuuta. Myöskään tietojen ja valvonnan tulosten levittämismenetelmä ei vaikuta vielä asianmukaiselta. Järjestelmään vaikuttaa edelleen liikaa kansallinen näkökulma, vaikka nykyistä vahvempi eurooppalainen näkemys olisi tässä yhteydessä toivottavaa.

| 3.8.2 | ETSK on tyytyväinen liitteeseen X tehtyihin muutoksiin, jotka koskevat lääkinnällisten laitteiden turvallisuuteen ja suorituskykyyn liittyviä kliinisiä tietoja. Komitea ehdottaa, että artiklassa selvennetään entisestään kliinisten tutkimusten aloitusajankohtaa sen jälkeen, kun toimivaltaiselta eettiseltä komitealta on saatu lupa laitteiden luokituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.8.2

ETSK on tyytyväinen liitteeseen X tehtyihin muutoksiin, jotka koskevat lääkinnällisten laitteiden turvallisuuteen ja suorituskykyyn liittyviä kliinisiä tietoja. Komitea ehdottaa, että artiklassa selvennetään entisestään kliinisten tutkimusten aloitusajankohtaa sen jälkeen, kun toimivaltaiselta eettiseltä komitealta on saatu lupa laitteiden luokituksen mukaisesti.

| 3.8.3 | ETSK pahoittelee sitä, ettei ”uudelleenkäsittelyä” ole ehdotuksessa otettu huomioon. Tämä eräissä jäsenvaltioissa jo kielletty käytäntö yhteen käyttöön suunniteltujen ja valmistettujen lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäsittelystä ei anna potilaille riittäviä turvallisuustakeita, sillä kyseisillä laitteilla ei ole tehty kaikkia niitä luottavuuden ja turvallisen käytön edellyttämiä testejä, joiden perusteella sille on annettu lupa yhteen käyttöön. |
| --- | --- |

3.8.3

ETSK pahoittelee sitä, ettei ”uudelleenkäsittelyä” ole ehdotuksessa otettu huomioon. Tämä eräissä jäsenvaltioissa jo kielletty käytäntö yhteen käyttöön suunniteltujen ja valmistettujen lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäsittelystä ei anna potilaille riittäviä turvallisuustakeita, sillä kyseisillä laitteilla ei ole tehty kaikkia niitä luottavuuden ja turvallisen käytön edellyttämiä testejä, joiden perusteella sille on annettu lupa yhteen käyttöön.

| 3.8.3.1 | ETSK katsoo, että tällainen eräiden jäsenvaltioiden sairaaloissa usein noudatettu käytänne on kiellettävä, sillä se on vaarallinen potilaan terveyden kannalta ja vaikeuttaa vastuun määrittelyä. Sterilointikaan ei takaa täyttä riskittömyyttä, sillä käytettyjen materiaalien rakenteelliset ominaisuudet voivat sen yhteydessä muuttua. |
| --- | --- |

3.8.3.1

ETSK katsoo, että tällainen eräiden jäsenvaltioiden sairaaloissa usein noudatettu käytänne on kiellettävä, sillä se on vaarallinen potilaan terveyden kannalta ja vaikeuttaa vastuun määrittelyä. Sterilointikaan ei takaa täyttä riskittömyyttä, sillä käytettyjen materiaalien rakenteelliset ominaisuudet voivat sen yhteydessä muuttua.

| 3.8.3.2 | ETSK on tietoinen siitä, että kyseiset käytänteet kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, mutta sen mielestä unionitason toimet ovat välttämättömiä jo senkin vuoksi, että kansalaisten vapaa liikkuvuus ja äskettäin hyväksytty mahdollisuus terveydenhoitoon toisessa jäsenvaltioissa edellyttävät yleisesti hyväksyttyjä käytänteitä. Väliaikaisena ratkaisuja voitaisiin ainakin määritellä periaate, jonka mukaan uudelleenkäsittelyn suorittavan tahon on esitettävä lääkinnällisen laitteen luokitusta ja toteutettua toimenpidettä koskevat tiedot, jotta varmistetaan alkuperäisen tuotteen laatua ja turvallisuutta vastaava laatu- ja turvallisuustaso. Lisäksi käyttäjille ja potilaille on tiedotettava selkeästi asiasta. |
| --- | --- |

3.8.3.2

ETSK on tietoinen siitä, että kyseiset käytänteet kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, mutta sen mielestä unionitason toimet ovat välttämättömiä jo senkin vuoksi, että kansalaisten vapaa liikkuvuus ja äskettäin hyväksytty mahdollisuus terveydenhoitoon toisessa jäsenvaltioissa edellyttävät yleisesti hyväksyttyjä käytänteitä. Väliaikaisena ratkaisuja voitaisiin ainakin määritellä periaate, jonka mukaan uudelleenkäsittelyn suorittavan tahon on esitettävä lääkinnällisen laitteen luokitusta ja toteutettua toimenpidettä koskevat tiedot, jotta varmistetaan alkuperäisen tuotteen laatua ja turvallisuutta vastaava laatu- ja turvallisuustaso. Lisäksi käyttäjille ja potilaille on tiedotettava selkeästi asiasta.

| 3.8.4 | ETSK kannattaa täysin ehdotettuja tarkennuksia, jotka koskevat vaatimustenmukaisuuden arviointia sekä velvollisuutta esittää lääkinnällisen laitteen suunnitteluasiakirjat, jotka on suhteutettu laitteen luokitukseen ja sen edustamaan teknologiseen tai terapeuttiseen uutuuteen. Komitea on myös samaa mieltä siitä, että valmistajan on valvottava asianmukaisesti kolmansia osapuolia, jotka osallistuvat laitteen suunnitteluun ja valmistukseen. |
| --- | --- |

3.8.4

ETSK kannattaa täysin ehdotettuja tarkennuksia, jotka koskevat vaatimustenmukaisuuden arviointia sekä velvollisuutta esittää lääkinnällisen laitteen suunnitteluasiakirjat, jotka on suhteutettu laitteen luokitukseen ja sen edustamaan teknologiseen tai terapeuttiseen uutuuteen. Komitea on myös samaa mieltä siitä, että valmistajan on valvottava asianmukaisesti kolmansia osapuolia, jotka osallistuvat laitteen suunnitteluun ja valmistukseen.

4.   Yksittäisiä artikloja koskevia huomioita

4.1   Soveltamisalan selkeys

| 4.1.1 | ETSK:n mielestä ei ole yksinkertaistamisperiaatteen eikä oikeusvarmuuden mukaista soveltaa samanaikaisesti kahta direktiiviä samaan tuotteeseen, kuten nyt ehdotetaan lääkinnällisistä laitteista ja henkilösuojaimista annettujen direktiivien suhteen. Komitea toivoo, että direktiivin 93/42/ETY 1 artiklan 6 kohdan alkuperäinen sanamuoto palautettaisiin. |
| --- | --- |

4.1.1

ETSK:n mielestä ei ole yksinkertaistamisperiaatteen eikä oikeusvarmuuden mukaista soveltaa samanaikaisesti kahta direktiiviä samaan tuotteeseen, kuten nyt ehdotetaan lääkinnällisistä laitteista ja henkilösuojaimista annettujen direktiivien suhteen. Komitea toivoo, että direktiivin 93/42/ETY 1 artiklan 6 kohdan alkuperäinen sanamuoto palautettaisiin.

| 4.1.2 | Yleisesti ottaen ETSK toivoo, että kun lääkinnällinen laite voi kuulua muiden direktiivien määritelmien piiriin (kuten lääkkeet ja kosmetiikka), tulisi tarvittaessa tarkentaa, että toimivaltaiset elimet ja viranomaiset ottavat sovellettavasta direktiivistä päättäessään huomioon tuotteen ensisijaisen suunnitellun tarkoituksen sekä sen pääasiallisen toimintamekanismin. |
| --- | --- |

4.1.2

Yleisesti ottaen ETSK toivoo, että kun lääkinnällinen laite voi kuulua muiden direktiivien määritelmien piiriin (kuten lääkkeet ja kosmetiikka), tulisi tarvittaessa tarkentaa, että toimivaltaiset elimet ja viranomaiset ottavat sovellettavasta direktiivistä päättäessään huomioon tuotteen ensisijaisen suunnitellun tarkoituksen sekä sen pääasiallisen toimintamekanismin.

| 4.1.3 | Oikeusvarmuuden takaamiseksi on ETSK:n mielestä muutettava liitteessä I olevan kohdan 7.4 nykyistä muotoilua. Etenkin on tarkennettava, että kun lääkinnällinen laite sisältää ainetta, joka voidaan erillisesti tarkasteltuna määritellä lääkkeeksi, sovelletaan vain kyseisen aineen turvallisuutta ja laatua koskevia lääkelainsäädännön erityissäädöksiä eikä lääkelainsäädäntöä kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

4.1.3

Oikeusvarmuuden takaamiseksi on ETSK:n mielestä muutettava liitteessä I olevan kohdan 7.4 nykyistä muotoilua. Etenkin on tarkennettava, että kun lääkinnällinen laite sisältää ainetta, joka voidaan erillisesti tarkasteltuna määritellä lääkkeeksi, sovelletaan vain kyseisen aineen turvallisuutta ja laatua koskevia lääkelainsäädännön erityissäädöksiä eikä lääkelainsäädäntöä kokonaisuudessaan.

| 4.1.4 | Niitä lääkinnällisiä laitteita ajatellen, joiden osana on ihmisestä peräisin oleva kudosteknologiatuote, ETSK pelkää, että uuden 4 b kohdan säännökset eivät ratkaise kaikkia tulkintaongelmia. Komitea toivookin, että kyseiset tuotteet määritellään selkeästi 1 artiklassa voimassa olevien direktiivien ja etenkin pitkälle kehitetyissä terapioissa käytettävistä lääkkeistä parhaillaan keskusteltavan asetuksen mukaisesti (12). |
| --- | --- |

4.1.4

Niitä lääkinnällisiä laitteita ajatellen, joiden osana on ihmisestä peräisin oleva kudosteknologiatuote, ETSK pelkää, että uuden 4 b kohdan säännökset eivät ratkaise kaikkia tulkintaongelmia. Komitea toivookin, että kyseiset tuotteet määritellään selkeästi 1 artiklassa voimassa olevien direktiivien ja etenkin pitkälle kehitetyissä terapioissa käytettävistä lääkkeistä parhaillaan keskusteltavan asetuksen mukaisesti (12).

4.2   Tiedotus ja eurooppalainen tietokanta

| 4.2.1 | ETSK toivoo, että toimivaltaisten viranomaisten ja elinten sekä valmistajien tai heidän edustajiensa olisi toimitettava keskeiset tiedot — kliiniset tiedot sekä vakavat, epätoivotut ja odottamattomat vaikutukset mukaan lukien — eurooppalaiseen Eudamed-tietokantaan. Tiedonkeruun tehostamiseksi on kuitenkin määriteltävä uudelleen kyseisen elimen tehtävät ja toimintaohjelma, jotta asianmukaisen rakenteen ja riittävien resurssien avulla varmistetaan sen tehokas toiminta. |
| --- | --- |

4.2.1

ETSK toivoo, että toimivaltaisten viranomaisten ja elinten sekä valmistajien tai heidän edustajiensa olisi toimitettava keskeiset tiedot — kliiniset tiedot sekä vakavat, epätoivotut ja odottamattomat vaikutukset mukaan lukien — eurooppalaiseen Eudamed-tietokantaan. Tiedonkeruun tehostamiseksi on kuitenkin määriteltävä uudelleen kyseisen elimen tehtävät ja toimintaohjelma, jotta asianmukaisen rakenteen ja riittävien resurssien avulla varmistetaan sen tehokas toiminta.

| 4.2.2 | Kerättyjen tietojen täydellisyyden sekä olennaisen ja muun kuin luottamuksellisen tiedon levittämisen varmistamiseksi ETSK katsoo, että ehdotuksen tiettyjä kohtia on muutettava. Kyseessä ovat etenkin seuraavat kohdat:






  — | seitsemäs (7) perustelukappale velvoitteen asettamiseksi kliinisiä tutkimuksia koskevien tietojen keskittämistä varten |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Kerättyjen tietojen täydellisyyden sekä olennaisen ja muun kuin luottamuksellisen tiedon levittämisen varmistamiseksi ETSK katsoo, että ehdotuksen tiettyjä kohtia on muutettava. Kyseessä ovat etenkin seuraavat kohdat:

—

seitsemäs (7) perustelukappale velvoitteen asettamiseksi kliinisiä tutkimuksia koskevien tietojen keskittämistä varten

| — | direktiivin 90/385/ETY 10 a artikla, jotta voidaan asettaa velvoite lähettää tiedot valmistajista ja edustajista, 10 b artikla sääntelyyn liittyvistä tiedoista sekä 11 artiklan 5 kohta myönnettyjen todistusten osalta |
| --- | --- |

—

direktiivin 90/385/ETY 10 a artikla, jotta voidaan asettaa velvoite lähettää tiedot valmistajista ja edustajista, 10 b artikla sääntelyyn liittyvistä tiedoista sekä 11 artiklan 5 kohta myönnettyjen todistusten osalta

| — | direktiivin 93/42/ETY 16 artiklan 5 kohta myönnettyjen todistusten osalta. |
| --- | --- |

—

direktiivin 93/42/ETY 16 artiklan 5 kohta myönnettyjen todistusten osalta.

| 4.2.3 | Lisäksi ETSK toivoo, että 20 artiklan 3 kohtaa muutetaan siten, että siinä mainitaan periaate, jonka mukaan muu kuin luottamuksellinen tieto on asetettava käyttäjien ulottuville tiivistetyssä muodossa. Tässä yhteydessä on mainittava asianomaisten elimien ja viranomaisten ohella myös valmistajat ja edustajat. |
| --- | --- |

4.2.3

Lisäksi ETSK toivoo, että 20 artiklan 3 kohtaa muutetaan siten, että siinä mainitaan periaate, jonka mukaan muu kuin luottamuksellinen tieto on asetettava käyttäjien ulottuville tiivistetyssä muodossa. Tässä yhteydessä on mainittava asianomaisten elimien ja viranomaisten ohella myös valmistajat ja edustajat.

4.3   Edustaja

| 4.3.1 | ETSK panee merkille, että ehdotuksessa ei ole määritelty yhtenäisesti sellaisen valmistajan edustajaa, jolla ei ole kotipaikkaa yhteisössä. Ehdotuksen 14. perustelukappaleessa puhutaan yhdestä edustajasta kaikille laiteluokille, kun taas 10 a artiklan 3 kohdassa ja 14 artiklan 2 kohdassa mainitaan vain laitteet tarkentamatta, tarkoitetaanko kaikkia vai vain tiettyjä laiteluokkia. |
| --- | --- |

4.3.1

ETSK panee merkille, että ehdotuksessa ei ole määritelty yhtenäisesti sellaisen valmistajan edustajaa, jolla ei ole kotipaikkaa yhteisössä. Ehdotuksen 14. perustelukappaleessa puhutaan yhdestä edustajasta kaikille laiteluokille, kun taas 10 a artiklan 3 kohdassa ja 14 artiklan 2 kohdassa mainitaan vain laitteet tarkentamatta, tarkoitetaanko kaikkia vai vain tiettyjä laiteluokkia.

| 4.3.2 | Kun otetaan huomioon, että valmistaja voi saattaa markkinoille valikoiman erilaisia lääkinnällisiä laitteita, ETSK toivoo joustavuuden lisäämistä, jotta jokaiselle tuoteluokalle eikä välttämättä koko tuotevalikoimalle nimetään yksi edustaja (eri kielitoisinnoissa on selvennettävä, että oikeudelliselta kannalta tarkoitetaan sekä fyysisiä henkilöitä että oikeushenkilöitä). |
| --- | --- |

4.3.2

Kun otetaan huomioon, että valmistaja voi saattaa markkinoille valikoiman erilaisia lääkinnällisiä laitteita, ETSK toivoo joustavuuden lisäämistä, jotta jokaiselle tuoteluokalle eikä välttämättä koko tuotevalikoimalle nimetään yksi edustaja (eri kielitoisinnoissa on selvennettävä, että oikeudelliselta kannalta tarkoitetaan sekä fyysisiä henkilöitä että oikeushenkilöitä).

4.4   Kliiniset tutkimukset

| 4.4.1 | Jotta voitaisiin helpottaa kliinisiä tutkimuksia koskevien tietojen seurantaa ja hallinnointia, tulisi 2 artiklan 2 kohtaa täydentää toimivaltaisille viranomaisille tiedottamista koskevilla säännöksillä. Niissä tulisi tarkentaa, että valmistajan tai sen edustajan on ilmoitettava kaikkien niiden jäsenvaltioiden viranomaisille, joissa kyseisiä tutkimuksia suoritetaan, tutkimusten lykkäämisestä, keskeyttämisestä tai lopettamisesta asianmukaisin selityksin ja perusteluin. |
| --- | --- |

4.4.1

Jotta voitaisiin helpottaa kliinisiä tutkimuksia koskevien tietojen seurantaa ja hallinnointia, tulisi 2 artiklan 2 kohtaa täydentää toimivaltaisille viranomaisille tiedottamista koskevilla säännöksillä. Niissä tulisi tarkentaa, että valmistajan tai sen edustajan on ilmoitettava kaikkien niiden jäsenvaltioiden viranomaisille, joissa kyseisiä tutkimuksia suoritetaan, tutkimusten lykkäämisestä, keskeyttämisestä tai lopettamisesta asianmukaisin selityksin ja perusteluin.

| 4.4.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti 15 artiklan 2 ja 3 kohdan uuteen muotoiluun. On kuitenkin kysyttävä, olisiko aiheellista muuttaa 3 kohtaa tarkentamalla, että luokan I lääkinnällisten laitteiden osalta kliiniset tutkimukset voidaan aloittaa heti, kun eettinen komitea on antanut myönteisen lausunnon kliinisestä tutkimussuunnitelmasta. |
| --- | --- |

4.4.2

ETSK suhtautuu myönteisesti 15 artiklan 2 ja 3 kohdan uuteen muotoiluun. On kuitenkin kysyttävä, olisiko aiheellista muuttaa 3 kohtaa tarkentamalla, että luokan I lääkinnällisten laitteiden osalta kliiniset tutkimukset voidaan aloittaa heti, kun eettinen komitea on antanut myönteisen lausunnon kliinisestä tutkimussuunnitelmasta.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EYVL L 189, 20.7.1990.

1

(2)  EYVL L 169, 12.7.1993, viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 1882/2003, EUVL L 284, 31.10.2003.

2

(3)  KOM(2003) 386, EUVL C 96, 21.4.2004.

3

(4)  Ilmoitetut laitokset ovat elimiä, joille valmistajien on esitettävä asiakirja-aineisto saadakseen direktiivin säännösten mukaisesti ennalta määritellyissä tapauksissa vaatimustenmukaisuustodistuksen tai todistuksen markkinoille saattamisesta. Jäsenvaltiossa voi olla useita ilmoitettuja laitoksia, jotka ovat eri tavoin erikoistuneita.

4

(5)  Kuuleminen järjestettiin 11.5.2005—25.6.2005.

5

(6)  Direktiivi 2001/83/ETY, EYVL L 311, 28.11.2001, muutettu viimeksi direktiivillä 2004/27/EY, EUVL L 136, 30.4.2004.

6

(7)  Direktiivi 2002/98/EY, 23.1.2003.

7

(8)  Tässä yhteydessä viitataan asetukseen N:o 726/2004 sekä pitkälle kehitetyissä terapioissa käytettävistä lääkkeistä annettuun ehdotukseen, josta käydään parhaillaan keskusteluja ja josta ETSK laatii lausuntoa.

8

(9)  Direktiivi 98/79/EY.

9

(10)  Direktiivi 98//EY, EYVL L 123, 24.4.1998, muutettu viimeksi asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

10

(11)  Tiedonanto KOM(2003) 386 lopullinen, 2.7.2003.

11

(12)  KOM(2005) 567 lopullinen, ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävistä lääkkeistä sekä direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta”.

12

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/19

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoluonnos aiheesta ”Ehdotus: Neuvoston direktiivi tavaroiden maahantuonnissa pieninä muina kuin kaupallisina lähetyksinä kolmansista maista sovellettavista verovapautuksista (kodifioitu toisinto)”

KOM(2006) 12 lopullinen — 2006/0007 CNS

(2006/C 195/05)

Neuvosto päätti 14. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 25. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli Henriks DANUSĒVIČS.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 132 ääntä puolesta ja 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

| 1. | Ehdotuksella on tarkoitus kodifioida tavaroiden maahantuonnissa pieninä muina kuin kaupallisina lähetyksinä kolmansista maista sovellettavista verovapautuksista 19. joulukuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 78/1035/ETY. Uudella direktiivillä korvataan siihen sisällytetyt säädökset. Kodifioitavien säädösten asiasisältöä ei ole muutettu ehdotuksessa, vaan niihin on yhdistettäessä tehty ainoastaan kodifioinnin edellyttämät muodolliset muutokset. |
| --- | --- |

1.

Ehdotuksella on tarkoitus kodifioida tavaroiden maahantuonnissa pieninä muina kuin kaupallisina lähetyksinä kolmansista maista sovellettavista verovapautuksista 19. joulukuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 78/1035/ETY. Uudella direktiivillä korvataan siihen sisällytetyt säädökset. Kodifioitavien säädösten asiasisältöä ei ole muutettu ehdotuksessa, vaan niihin on yhdistettäessä tehty ainoastaan kodifioinnin edellyttämät muodolliset muutokset.

| 2. | Komitea kannattaa yhteisön säädösten yleistä kodifiointia, jonka komissio on käynnistänyt 1. huhtikuuta 1987 tehdyn ja Edinburghin huippukokouksen päätelmissä vahvistetun päätöksen perusteella. Komitea siis puoltaa ehdotettua direktiiviä samaan tapaan kuin se on puoltanut vastaavia aloitteita muissakin tapauksissa. |
| --- | --- |

2.

Komitea kannattaa yhteisön säädösten yleistä kodifiointia, jonka komissio on käynnistänyt 1. huhtikuuta 1987 tehdyn ja Edinburghin huippukokouksen päätelmissä vahvistetun päätöksen perusteella. Komitea siis puoltaa ehdotettua direktiiviä samaan tapaan kuin se on puoltanut vastaavia aloitteita muissakin tapauksissa.

| 3. | Komitea toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 20. joulukuuta 1994 tekemän yhteisen sopimuksen mukaisesti kodifioinnin yhteydessä ei voida tehdä muutoksia asiasisältöön. Komissio noudattaa tätä ehtoa ehdottamassaan direktiivissä. |
| --- | --- |

3.

Komitea toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 20. joulukuuta 1994 tekemän yhteisen sopimuksen mukaisesti kodifioinnin yhteydessä ei voida tehdä muutoksia asiasisältöön. Komissio noudattaa tätä ehtoa ehdottamassaan direktiivissä.

| 4. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean neuvonantotehtävä ja vastuullinen suhtautumistapa edellyttävät, että komitea tarkistaa esitetyt muutokset ennen asiakirjan hyväksymistä. Esittelijä on suorittanut tarkistuksen ja katsoo, ettei asiakirja anna aihetta kritiikkiin tai erityisiin huomioihin. |
| --- | --- |

4.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean neuvonantotehtävä ja vastuullinen suhtautumistapa edellyttävät, että komitea tarkistaa esitetyt muutokset ennen asiakirjan hyväksymistä. Esittelijä on suorittanut tarkistuksen ja katsoo, ettei asiakirja anna aihetta kritiikkiin tai erityisiin huomioihin.

| 5. | Komitea siis kannattaa unionin lainsäädännön yksinkertaistamis- ja selkeyttämisprosessiin liittyvää kodifiointiehdotusta. |
| --- | --- |

5.

Komitea siis kannattaa unionin lainsäädännön yksinkertaistamis- ja selkeyttämisprosessiin liittyvää kodifiointiehdotusta.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/20

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Tarkistettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista”

KOM(2005) 319 lopullinen — 2000/0212 COD

(2006/C 195/06)

Neuvosto päätti 30. syyskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 71 ja 89 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Stéphane BUFFETAUT ja apulaisesittelijä Erhard OTT.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 63 puolesta, 1 vastaan 12:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että komission tekemä ehdotus asetukseksi rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista merkitsee parannusta aiempiin versioihin verrattuna sopimuksen suoraa tekemistä koskevan mahdollisuuden osalta. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että komission tekemä ehdotus asetukseksi rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista merkitsee parannusta aiempiin versioihin verrattuna sopimuksen suoraa tekemistä koskevan mahdollisuuden osalta.

| 1.2 | Jotta saavutettaisiin oikeudellista varmuutta koskeva tavoite, mitä järjestelyistä vastaavat viranomaiset ja liikenteenharjoittajat ovat toivoneet, seuraavia kohtia on kuitenkin vielä selkiytettävä:






  — | julkisen liikenteen harjoittamisen maantieteellinen rajaaminen käytännössä sekä kilpailun vääristymisen ehkäisemistä koskevat erityislausekkeet tehtäessä sopimus suoraan julkisyhteisön määräysvallassa olevan paikallisen liikenteenharjoittajan kanssa |
| --- | --- | --- |

1.2

Jotta saavutettaisiin oikeudellista varmuutta koskeva tavoite, mitä järjestelyistä vastaavat viranomaiset ja liikenteenharjoittajat ovat toivoneet, seuraavia kohtia on kuitenkin vielä selkiytettävä:

—

julkisen liikenteen harjoittamisen maantieteellinen rajaaminen käytännössä sekä kilpailun vääristymisen ehkäisemistä koskevat erityislausekkeet tehtäessä sopimus suoraan julkisyhteisön määräysvallassa olevan paikallisen liikenteenharjoittajan kanssa

| — | yleisiin periaatteisiin tehty poikkeus rautatieliikennettä koskevan sopimuksen tekemisestä suoraan; poikkeus ei vaikuta oikeudellisesti perustellulta, ja sitä olisi ainakin selkiytettävä |
| --- | --- |

—

yleisiin periaatteisiin tehty poikkeus rautatieliikennettä koskevan sopimuksen tekemisestä suoraan; poikkeus ei vaikuta oikeudellisesti perustellulta, ja sitä olisi ainakin selkiytettävä

| — | helmikuussa 2002 annetussa asetusehdotuksessa (1) esille tuodun, palvelun laatua ja sosiaalilainsäädäntöjen noudattamista koskevan ajattelutavan omaksuminen uudelleen toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen |
| --- | --- |

—

helmikuussa 2002 annetussa asetusehdotuksessa (1) esille tuodun, palvelun laatua ja sosiaalilainsäädäntöjen noudattamista koskevan ajattelutavan omaksuminen uudelleen toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen

| — | siirtymäkautta koskevan vastavuoroisuuden järjestelmän täsmentäminen |
| --- | --- |

—

siirtymäkautta koskevan vastavuoroisuuden järjestelmän täsmentäminen

| — | mahdollisuus jatkaa sopimusten kestoa poikkeuksellisesti alun perin säädettyjä määräaikoja pidemmälle silloin, kun investointien suuruus ja kuolettamisaika sitä edellyttävät |
| --- | --- |

—

mahdollisuus jatkaa sopimusten kestoa poikkeuksellisesti alun perin säädettyjä määräaikoja pidemmälle silloin, kun investointien suuruus ja kuolettamisaika sitä edellyttävät

| — | alueellisen liikenteen ja kaukoliikenteen määritelmien selkiyttäminen |
| --- | --- |

—

alueellisen liikenteen ja kaukoliikenteen määritelmien selkiyttäminen

| — | asetuksen soveltaminen kaikkiin julkista liikennettä koskeviin sopimuksiin sekä sopimuksiin, joihin sisältyy julkisen palvelun velvoitteita tai joilla myönnetään yksinoikeus |
| --- | --- |

—

asetuksen soveltaminen kaikkiin julkista liikennettä koskeviin sopimuksiin sekä sopimuksiin, joihin sisältyy julkisen palvelun velvoitteita tai joilla myönnetään yksinoikeus

| — | sen varmistaminen, että asetus menee julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön edelle silloin, kun liikenteenharjoittaja vastaa riskistä. |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen, että asetus menee julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön edelle silloin, kun liikenteenharjoittaja vastaa riskistä.

| 1.3 | Tätä taustaa vasten komitea kannattaa nimenomaisesti sopimuksentekovelvollisuutta sekä tasapainoa kilpailuttamista ja sopimuksen suoraa tekemistä koskevien mahdollisuuksien välillä tarvittavan avoimuuden edistämiseksi ja palveluiden laadun parantamiseksi kilpailuun perustuvan järjestelmän puitteissa. |
| --- | --- |

1.3

Tätä taustaa vasten komitea kannattaa nimenomaisesti sopimuksentekovelvollisuutta sekä tasapainoa kilpailuttamista ja sopimuksen suoraa tekemistä koskevien mahdollisuuksien välillä tarvittavan avoimuuden edistämiseksi ja palveluiden laadun parantamiseksi kilpailuun perustuvan järjestelmän puitteissa.

| 1.4 | Komitea toivoo, että asetuksen säännöksiä sovelletaan kaikkiin julkisia liikennepalveluita koskeviin sopimuksiin. |
| --- | --- |

1.4

Komitea toivoo, että asetuksen säännöksiä sovelletaan kaikkiin julkisia liikennepalveluita koskeviin sopimuksiin.

| 1.5 | Tilanteessa, jossa kilpailuttaminen ja sopimuksen tekeminen suoraan sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa ovat keskenään tasapainossa, komitea kannattaa toiminnan maantieteellistä rajaamista, jotta vältettäisiin kilpailun vääristyminen kaikilta osin ja turvattaisiin näin paikallisyhteisöjen valinnanvapaus sekä oikeudenmukaisuus säännellyn kilpailun olosuhteissa. |
| --- | --- |

1.5

Tilanteessa, jossa kilpailuttaminen ja sopimuksen tekeminen suoraan sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa ovat keskenään tasapainossa, komitea kannattaa toiminnan maantieteellistä rajaamista, jotta vältettäisiin kilpailun vääristyminen kaikilta osin ja turvattaisiin näin paikallisyhteisöjen valinnanvapaus sekä oikeudenmukaisuus säännellyn kilpailun olosuhteissa.

| 1.6 | Komitea toivoo, että tehtäessä sopimus suoraan sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa jätettäisiin selkeästi määritelty ja rajattu joustovara tilanteessa, jossa verkostojen yhtenäisyyden ja liikennepalveluiden yhdistämisen kannalta on olennaista, että ne voitaisiin ulottaa sellaisille ympäröiville ja/tai lähialueille, joiden toimivaltainen viranomainen on muu kuin julkista liikennepalvelua koskevan sopimuksen tehnyt viranomainen. |
| --- | --- |

1.6

Komitea toivoo, että tehtäessä sopimus suoraan sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa jätettäisiin selkeästi määritelty ja rajattu joustovara tilanteessa, jossa verkostojen yhtenäisyyden ja liikennepalveluiden yhdistämisen kannalta on olennaista, että ne voitaisiin ulottaa sellaisille ympäröiville ja/tai lähialueille, joiden toimivaltainen viranomainen on muu kuin julkista liikennepalvelua koskevan sopimuksen tehnyt viranomainen.

| 1.7 | Komitea katsoo, että pieniä sopimuksia sekä palvelun jatkuvuuden turvaamista koskevat poikkeukset ovat perusteltuja. |
| --- | --- |

1.7

Komitea katsoo, että pieniä sopimuksia sekä palvelun jatkuvuuden turvaamista koskevat poikkeukset ovat perusteltuja.

| 1.8 | Komitea kyseenalaistaa mahdollisuuden tehdä julkisen palvelun sopimuksia rautatieliikenteen alalla suoraan sekä perinteisten että uusien liikenteenharjoittajien kanssa ilman tasapuolisen kilpailun takaavia yksityiskohtaisia puitteita ja sääntöjä, jollaiset on laadittu sisäisiä liikenteenharjoittajia varten. Tästä aiheutuu oikeudellista epävarmuutta ja kilpailun vääristymiä. |
| --- | --- |

1.8

Komitea kyseenalaistaa mahdollisuuden tehdä julkisen palvelun sopimuksia rautatieliikenteen alalla suoraan sekä perinteisten että uusien liikenteenharjoittajien kanssa ilman tasapuolisen kilpailun takaavia yksityiskohtaisia puitteita ja sääntöjä, jollaiset on laadittu sisäisiä liikenteenharjoittajia varten. Tästä aiheutuu oikeudellista epävarmuutta ja kilpailun vääristymiä.

| 1.9 | Komitea katsoo, että julkisen rautatieliikenteen avoimuuden, tasapuolisen kohtelun, laadun ja tehokkuuden periaatteet voidaan varmistaa aiempaa paremmin ainoastaan, jos siihen sovelletaan samoja sääntöjä kuin paikalliseen maantieliikenteeseen. |
| --- | --- |

1.9

Komitea katsoo, että julkisen rautatieliikenteen avoimuuden, tasapuolisen kohtelun, laadun ja tehokkuuden periaatteet voidaan varmistaa aiempaa paremmin ainoastaan, jos siihen sovelletaan samoja sääntöjä kuin paikalliseen maantieliikenteeseen.

| 1.10 | Komitea kehottaa omaksumaan uudelleen vuonna 2002 annetussa asetusehdotuksessa esiin tuodun, palvelun laatua ja jäsenvaltioissa voimassa olevan sosiaalilainsäädännön noudattamista koskevan ajattelutavan. |
| --- | --- |

1.10

Komitea kehottaa omaksumaan uudelleen vuonna 2002 annetussa asetusehdotuksessa esiin tuodun, palvelun laatua ja jäsenvaltioissa voimassa olevan sosiaalilainsäädännön noudattamista koskevan ajattelutavan.

| 1.11 | Edellä esitetyin varauksin ETSK toivoo, että asetus, joka on välttämätön alan oikeudellisen varmuuden turvaamiseksi, hyväksytään pikaisesti. |
| --- | --- |

1.11

Edellä esitetyin varauksin ETSK toivoo, että asetus, joka on välttämätön alan oikeudellisen varmuuden turvaamiseksi, hyväksytään pikaisesti.

2   Johdanto

| 2.1 | Euroopan komissio on julkaissut uuden ehdotuksen asetukseksi rautateiden ja maanteiden julkisten henkilöliikennepalvelujen velvoitteista. Kyseessä on aihetta käsittelevän asiakirjan kolmas versio. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan komissio on julkaissut uuden ehdotuksen asetukseksi rautateiden ja maanteiden julkisten henkilöliikennepalvelujen velvoitteista. Kyseessä on aihetta käsittelevän asiakirjan kolmas versio.

| 2.2 | ETSK on tyytyväinen komission suorittamaan työhön, jonka avulla unionin toimielimissä aiemmin lukkiutuneet keskustelut on mahdollista käynnistää uudelleen. |
| --- | --- |

2.2

ETSK on tyytyväinen komission suorittamaan työhön, jonka avulla unionin toimielimissä aiemmin lukkiutuneet keskustelut on mahdollista käynnistää uudelleen.

| 2.3 | Ehdotetussa säädöstekstissä pyritään sovittamaan yhteen aiemmissa keskusteluissa esiin tuodut eri näkökannat oikeuskäytännön viimeaikaisen kehityksen ja erityisesti asiassa Altmark Trans annetun tuomion pohjalta sekä poistamaan toissijaisuusperiaatteen huomioonottamiseen ja julkisyhteisöjen hallinnollisen autonomian periaatteen kunnioittamiseen liittyvät huolenaiheet. |
| --- | --- |

2.3

Ehdotetussa säädöstekstissä pyritään sovittamaan yhteen aiemmissa keskusteluissa esiin tuodut eri näkökannat oikeuskäytännön viimeaikaisen kehityksen ja erityisesti asiassa Altmark Trans annetun tuomion pohjalta sekä poistamaan toissijaisuusperiaatteen huomioonottamiseen ja julkisyhteisöjen hallinnollisen autonomian periaatteen kunnioittamiseen liittyvät huolenaiheet.

| 2.4 | Asiakirja eroaa merkittävästi edellisestä versiosta, ja sen sanamuotoa on yksinkertaistettu. Jotta lainsäädäntämenettelyä ei pitkitettäisi, parlamentti päätti kuitenkin käsitellä sitä saman asiakirjan tarkistettuna versiona ja ottaa sen toiseen käsittelyyn. Ehdotus on siis parhaillaan ministerineuvostossa, joka on juuri aloittanut sen käsittelyn ja päättänyt tarkastella ehdotuksen vastaavuutta kolmannen rautatiepaketin kanssa erityisesti kansainvälisen liikenteen avaamisen ja kabotaasimahdollisuuden osalta (2). |
| --- | --- |

2.4

Asiakirja eroaa merkittävästi edellisestä versiosta, ja sen sanamuotoa on yksinkertaistettu. Jotta lainsäädäntämenettelyä ei pitkitettäisi, parlamentti päätti kuitenkin käsitellä sitä saman asiakirjan tarkistettuna versiona ja ottaa sen toiseen käsittelyyn. Ehdotus on siis parhaillaan ministerineuvostossa, joka on juuri aloittanut sen käsittelyn ja päättänyt tarkastella ehdotuksen vastaavuutta kolmannen rautatiepaketin kanssa erityisesti kansainvälisen liikenteen avaamisen ja kabotaasimahdollisuuden osalta (2).

| 2.5 | Komissio katsoo, että nykyinen, vuodelta 1969 peräisin oleva lainsäädäntökehys on vanhentunut ja että liikennemuotojen tehokkuutta ja laatua on parannettava niiden markkinaosuuden säilyttämiseksi tai lisäämiseksi. Komissio haluaisi ”säännellä kilpailua, myös alue- ja kaupunkiliikenteestä käytävää kilpailua, jotta varmistettaisiin avoimuus julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekemisessä ja täytäntöönpanossa” (3). Tähän liittyen edellisestä asetusehdotuksesta vuonna 2001 laatimassaan lausunnossa ETSK suhtautui erityisen myönteisesti ”komission pyrkimykseen toteuttaa julkisen liikenteen markkinajärjestely säännellyn kilpailun muodossa sen sijaan, että markkinat avattaisiin täysin kilpailulle” (4). |
| --- | --- |

2.5

Komissio katsoo, että nykyinen, vuodelta 1969 peräisin oleva lainsäädäntökehys on vanhentunut ja että liikennemuotojen tehokkuutta ja laatua on parannettava niiden markkinaosuuden säilyttämiseksi tai lisäämiseksi. Komissio haluaisi ”säännellä kilpailua, myös alue- ja kaupunkiliikenteestä käytävää kilpailua, jotta varmistettaisiin avoimuus julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekemisessä ja täytäntöönpanossa” (3). Tähän liittyen edellisestä asetusehdotuksesta vuonna 2001 laatimassaan lausunnossa ETSK suhtautui erityisen myönteisesti ”komission pyrkimykseen toteuttaa julkisen liikenteen markkinajärjestely säännellyn kilpailun muodossa sen sijaan, että markkinat avattaisiin täysin kilpailulle” (4).

| 2.6 | Komitea pani niin ikään tyytyväisenä merkille, että ”tästä lähtien kaikentyyppisten yritysten tasavertaiset mahdollisuudet ja yritysten välinen kilpailu on oikeudellisesti ja kirjanpidollisesti avointa yrityksen luonteesta riippumatta” (5). |
| --- | --- |

2.6

Komitea pani niin ikään tyytyväisenä merkille, että ”tästä lähtien kaikentyyppisten yritysten tasavertaiset mahdollisuudet ja yritysten välinen kilpailu on oikeudellisesti ja kirjanpidollisesti avointa yrityksen luonteesta riippumatta” (5).

| 2.7 | Nyt, kun asetusehdotusta on vielä tarkasteltava parlamentin toisessa käsittelyssä, ETSK voi ainoastaan tuoda uudelleen esiin toivomuksensa EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa kuvatun puolueettomuusperiaatteen mukaisesta avoimuudesta, tasavertaisista mahdollisuuksista ja säännellystä kilpailusta rautateiden ja maanteiden julkisten henkilöliikennepalveluiden hallintamenettelyissä. |
| --- | --- |

2.7

Nyt, kun asetusehdotusta on vielä tarkasteltava parlamentin toisessa käsittelyssä, ETSK voi ainoastaan tuoda uudelleen esiin toivomuksensa EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa kuvatun puolueettomuusperiaatteen mukaisesta avoimuudesta, tasavertaisista mahdollisuuksista ja säännellystä kilpailusta rautateiden ja maanteiden julkisten henkilöliikennepalveluiden hallintamenettelyissä.

| 2.8 | Tässä mielessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisessa oikeuskäytännössä — erityisesti asioissa Altmark Trans ja Stadt Halle annetut tuomiot — on tullut esiin huomionarvoisia näkökohtia. Aloiteoikeuttaan käyttäessään komissiota ei sido oikeuskäytäntöön liittyvä oikeusoppi, sillä Euroopan unionin oikeusjärjestelmä perustuu pääasiassa kirjoitettuun oikeuteen eikä tuomioistuimen antamiin tuomioihin. Käytännössä ehdotettu asetus sisältää asiassa Altmark Trans annetun tuomion 4 kohdassa esitetyt, kolmea ensimmäistä edellytystä koskevat periaatteet. Neljännestä edellytyksestä mainitaan eräitä seikkoja liitteen kohdassa 7. |
| --- | --- |

2.8

Tässä mielessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisessa oikeuskäytännössä — erityisesti asioissa Altmark Trans ja Stadt Halle annetut tuomiot — on tullut esiin huomionarvoisia näkökohtia. Aloiteoikeuttaan käyttäessään komissiota ei sido oikeuskäytäntöön liittyvä oikeusoppi, sillä Euroopan unionin oikeusjärjestelmä perustuu pääasiassa kirjoitettuun oikeuteen eikä tuomioistuimen antamiin tuomioihin. Käytännössä ehdotettu asetus sisältää asiassa Altmark Trans annetun tuomion 4 kohdassa esitetyt, kolmea ensimmäistä edellytystä koskevat periaatteet. Neljännestä edellytyksestä mainitaan eräitä seikkoja liitteen kohdassa 7.

| 2.9 | On korostettava sitä, että asiassa Altmark Trans annetussa tuomiossa määritellään edellytykset, jotka takaavat, että julkisen palvelun velvoitteista maksettavia korvauksia ei luokitella valtiontueksi. Ehdotetun asetuksen soveltamisala on laajempi, ja siinä käsitellään seikkoja, joita ei ole säännelty oikeuskäytännössä, kuten muun muassa kysymykset yhteensopivuudesta oikeudellisesti valtiontueksi luokiteltuihin korvauksiin sovellettavien kilpailusääntöjen kanssa sekä yksinoikeuksien myöntämisestä. On syytä tähdentää, että vuonna 1969 liikenteen markkinoita ei ollut olemassa, ja näin ollen kysymys yksinoikeuksista ei ollut perusteltu. |
| --- | --- |

2.9

On korostettava sitä, että asiassa Altmark Trans annetussa tuomiossa määritellään edellytykset, jotka takaavat, että julkisen palvelun velvoitteista maksettavia korvauksia ei luokitella valtiontueksi. Ehdotetun asetuksen soveltamisala on laajempi, ja siinä käsitellään seikkoja, joita ei ole säännelty oikeuskäytännössä, kuten muun muassa kysymykset yhteensopivuudesta oikeudellisesti valtiontueksi luokiteltuihin korvauksiin sovellettavien kilpailusääntöjen kanssa sekä yksinoikeuksien myöntämisestä. On syytä tähdentää, että vuonna 1969 liikenteen markkinoita ei ollut olemassa, ja näin ollen kysymys yksinoikeuksista ei ollut perusteltu.

3   Yleistä

| 3.1 | Komitea on tyytyväinen komission aloitteeseen. Se tuo kuitenkin esiin eräitä oikeudellisia kysymyksiä, joita on aiheellista käsitellä, jotta asetus voitaisiin hyväksyä ja panna pikaisesti täytäntöön. Lisäksi se korostaa, kuinka tärkeää on, että uudella asetuksella todellakin varmistetaan oikeudellinen varmuus, jota on tarvittu koko alalla. |
| --- | --- |

3.1

Komitea on tyytyväinen komission aloitteeseen. Se tuo kuitenkin esiin eräitä oikeudellisia kysymyksiä, joita on aiheellista käsitellä, jotta asetus voitaisiin hyväksyä ja panna pikaisesti täytäntöön. Lisäksi se korostaa, kuinka tärkeää on, että uudella asetuksella todellakin varmistetaan oikeudellinen varmuus, jota on tarvittu koko alalla.

| 3.2 | Komitea on tyytyväinen Euroopan komission pyrkimyksiin saavuttaa paikallisliikenteessä uusi tasapaino, joka perustuu paikallisyhteisöjen hallinnollisen autonomian kunnioitukseen ja voisi tyydyttää kaikkia osapuolia. |
| --- | --- |

3.2

Komitea on tyytyväinen Euroopan komission pyrkimyksiin saavuttaa paikallisliikenteessä uusi tasapaino, joka perustuu paikallisyhteisöjen hallinnollisen autonomian kunnioitukseen ja voisi tyydyttää kaikkia osapuolia.

| 3.3 | Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että paikallisviranomaisilla on mahdollisuus joko kilpailuttaa liikennepalveluitaan tai tarjota kyseiset palvelut itse tai sisäisen liikenteenharjoittajan välityksellä edellyttäen, että yksityiskohtaiset vaatimukset täyttyvät, jotta kilpailun vääristyminen vältetään kaikilta osin. |
| --- | --- |

3.3

Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että paikallisviranomaisilla on mahdollisuus joko kilpailuttaa liikennepalveluitaan tai tarjota kyseiset palvelut itse tai sisäisen liikenteenharjoittajan välityksellä edellyttäen, että yksityiskohtaiset vaatimukset täyttyvät, jotta kilpailun vääristyminen vältetään kaikilta osin.

| 3.4 | Komitea toteaa jälleen kannattavansa puhtaan kilpailun sijasta säännellyn kilpailun periaatetta, joka on sisällytetty tarkasteltavana olevaan uuteen asetusehdotukseen (3 artikla ja 5 artiklan 3 kohta). Komitea katsoo, että kyseisen periaatteen avulla voidaan parhaiten sovittaa yhteen julkisen palvelun tarpeet sekä tarve laatia sopimusten tekemistä koskevat yhdenmukaiset ja vahvistetut säännöt. Lisäksi sillä sovitetaan yhteen alaan liittyvät julkisten palveluiden ja yritysten tarpeet (yritysten oikeudellisesta asemasta riippumatta). |
| --- | --- |

3.4

Komitea toteaa jälleen kannattavansa puhtaan kilpailun sijasta säännellyn kilpailun periaatetta, joka on sisällytetty tarkasteltavana olevaan uuteen asetusehdotukseen (3 artikla ja 5 artiklan 3 kohta). Komitea katsoo, että kyseisen periaatteen avulla voidaan parhaiten sovittaa yhteen julkisen palvelun tarpeet sekä tarve laatia sopimusten tekemistä koskevat yhdenmukaiset ja vahvistetut säännöt. Lisäksi sillä sovitetaan yhteen alaan liittyvät julkisten palveluiden ja yritysten tarpeet (yritysten oikeudellisesta asemasta riippumatta).

| 3.5 | Komitea katsoo, että kilpailuun perustuva järjestelmä, joka johtaa sopimusperusteisuuden yleistymiseen, sekä valinnanvapaus kilpailuttamisen ja sopimuksen suoran tekemisen välillä takaavat sen, että julkisen liikenteen laatu ja tehokkuus paranevat. Järjestelyistä vastaavien viranomaisten on määriteltävä etukäteen selkeästi julkisen palvelun velvoitteet ja alueet, joita sopimus tai säännöt koskevat, sekä korvausten laskemiseen sovellettavat säännöt ja kustannusten ja tulojen jakamista koskevat menettelytavat. Lisäksi niiden on varmistettava, että asiasta tiedotetaan edeltäkäsin riittävästi. |
| --- | --- |

3.5

Komitea katsoo, että kilpailuun perustuva järjestelmä, joka johtaa sopimusperusteisuuden yleistymiseen, sekä valinnanvapaus kilpailuttamisen ja sopimuksen suoran tekemisen välillä takaavat sen, että julkisen liikenteen laatu ja tehokkuus paranevat. Järjestelyistä vastaavien viranomaisten on määriteltävä etukäteen selkeästi julkisen palvelun velvoitteet ja alueet, joita sopimus tai säännöt koskevat, sekä korvausten laskemiseen sovellettavat säännöt ja kustannusten ja tulojen jakamista koskevat menettelytavat. Lisäksi niiden on varmistettava, että asiasta tiedotetaan edeltäkäsin riittävästi.

| 3.6 | Liikenteenharjoittajien tulee puolestaan tuntea tarkkaan toimintaansa koskevat säännöt ja velvoitteet. |
| --- | --- |

3.6

Liikenteenharjoittajien tulee puolestaan tuntea tarkkaan toimintaansa koskevat säännöt ja velvoitteet.

| 3.7 | Lisäksi ehdotetussa asetuksessa säädetään, että toimivaltaisen viranomaisen on julkaistava kerran vuodessa yksityiskohtainen kertomus, jossa selostetaan sen toimivaltaan kuuluvat julkisen palvelun velvoitteet, valitut liikenteenharjoittajat sekä palveluista myönnettävät korvaukset ja yksinoikeudet (7 artikla). Näin kansalaiset voivat tutustua julkisen liikenteen harjoittamista koskeviin yksityiskohtaisiin ehtoihin, ja heillä on siis mahdollisuus valvoa heille tarjottujen palveluiden laatua ja kustannuksia. On kuitenkin huolehdittava siitä, että kyseinen kertomus ei aiheettomasti lisää julkisyhteisöille — ja epäsuorasti liikenteenharjoittajille — aiheutuvaa hallinnollista taakkaa. Liika byrokratia ei edistä hyvää tiedonkulkua. |
| --- | --- |

3.7

Lisäksi ehdotetussa asetuksessa säädetään, että toimivaltaisen viranomaisen on julkaistava kerran vuodessa yksityiskohtainen kertomus, jossa selostetaan sen toimivaltaan kuuluvat julkisen palvelun velvoitteet, valitut liikenteenharjoittajat sekä palveluista myönnettävät korvaukset ja yksinoikeudet (7 artikla). Näin kansalaiset voivat tutustua julkisen liikenteen harjoittamista koskeviin yksityiskohtaisiin ehtoihin, ja heillä on siis mahdollisuus valvoa heille tarjottujen palveluiden laatua ja kustannuksia. On kuitenkin huolehdittava siitä, että kyseinen kertomus ei aiheettomasti lisää julkisyhteisöille — ja epäsuorasti liikenteenharjoittajille — aiheutuvaa hallinnollista taakkaa. Liika byrokratia ei edistä hyvää tiedonkulkua.

4   Erityistä

4.1   Asetus ja julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö

| 4.1.1 | Kysymys tietyn lainsäädännön menemisestä toisen edelle on otettu esiin, koska alaan voidaan soveltaa kahta oikeusjärjestelmää. |
| --- | --- |

4.1.1

Kysymys tietyn lainsäädännön menemisestä toisen edelle on otettu esiin, koska alaan voidaan soveltaa kahta oikeusjärjestelmää.

| 4.1.2 | Ensimmäisen käsittelyn yhteydessä vuonna 2001 Euroopan parlamentti hyväksyi muutosehdotuksen, jossa esitettiin, että tuleva asetus menisi julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön edelle selkeän ja johdonmukaisen oikeudellisen kehyksen luomiseksi. Komission ehdottama ratkaisu perustuu siihen, että sovellettava lainsäädäntö määräytyy järjestelyistä vastaavan julkisyhteisön harkinnan perusteella seuraavasti:






  — | Jos kyse on julkisen palvelun velvoitteesta ja liikenteenharjoittaja vastaa osasta riskejä, sovelletaan asetusta. |
| --- | --- | --- |

4.1.2

Ensimmäisen käsittelyn yhteydessä vuonna 2001 Euroopan parlamentti hyväksyi muutosehdotuksen, jossa esitettiin, että tuleva asetus menisi julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön edelle selkeän ja johdonmukaisen oikeudellisen kehyksen luomiseksi. Komission ehdottama ratkaisu perustuu siihen, että sovellettava lainsäädäntö määräytyy järjestelyistä vastaavan julkisyhteisön harkinnan perusteella seuraavasti:

—

Jos kyse on julkisen palvelun velvoitteesta ja liikenteenharjoittaja vastaa osasta riskejä, sovelletaan asetusta.

| — | Jos kyseessä on pelkkä julkinen hankinta, sopimusten kilpailuttamismenettelyyn sovelletaan direktiiviä julkisista hankinnoista. |
| --- | --- |

—

Jos kyseessä on pelkkä julkinen hankinta, sopimusten kilpailuttamismenettelyyn sovelletaan direktiiviä julkisista hankinnoista.

| 4.1.3 | Tältä osin ETSK katsoo, että asetuksen säännöksiä tulisi soveltaa kaikkiin julkisia liikennepalveluita koskeviin sopimuksiin avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteiden mukaisesti. Kyseinen ratkaisu olisi ylivoimaisesti kaikkein yksinkertaisin ja selkein eikä kyseenalaistaisi toimivaltaisten viranomaisten sopimusvapautta. |
| --- | --- |

4.1.3

Tältä osin ETSK katsoo, että asetuksen säännöksiä tulisi soveltaa kaikkiin julkisia liikennepalveluita koskeviin sopimuksiin avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteiden mukaisesti. Kyseinen ratkaisu olisi ylivoimaisesti kaikkein yksinkertaisin ja selkein eikä kyseenalaistaisi toimivaltaisten viranomaisten sopimusvapautta.

4.2   Mahdollisuus tehdä sopimus suoraan

| 4.2.1 | Toisin kuin kahdessa edeltävässä versiossa ehdotukseen sisältyy ensimmäistä kertaa mahdollisuus tehdä julkista liikennepalvelua koskeva sopimus suoraan sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa ilman sitä edeltävää kilpailuttamista (5 artiklan 2 kohta). Tällä uudistuksella vastataan aiemmissa keskusteluissa esitettyyn toivomukseen säilyttää paikallisyhteisöjen vapaus oman toimintansa järjestämiseen. |
| --- | --- |

4.2.1

Toisin kuin kahdessa edeltävässä versiossa ehdotukseen sisältyy ensimmäistä kertaa mahdollisuus tehdä julkista liikennepalvelua koskeva sopimus suoraan sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa ilman sitä edeltävää kilpailuttamista (5 artiklan 2 kohta). Tällä uudistuksella vastataan aiemmissa keskusteluissa esitettyyn toivomukseen säilyttää paikallisyhteisöjen vapaus oman toimintansa järjestämiseen.

| 4.2.2 | Kyseiseen mahdollisuuteen sisältyy useita ehtoja.






  — | Tarjottavien palveluiden on oltava paikallisia. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Kyseiseen mahdollisuuteen sisältyy useita ehtoja.

—

Tarjottavien palveluiden on oltava paikallisia.

| — | Sisäinen liikenteenharjoittaja ei voi osallistua toimivaltaisen viranomaisen toimivalta-alueen ulkopuolella järjestettäviin tarjouskilpailuihin ja voi harjoittaa toimintaansa ainoastaan toimivaltaisen viranomaisen toimivalta-alueella. Tämä myötäilee sitä toivomusta, jonka parlamentti esitti ensimmäisessä käsittelyssä (muutosehdotus 61) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen periaatteiden mukaisesta kilpailua koskevasta vastavuoroisuudesta. Kyseinen säännös on samalla kertaa sekä looginen että oikeudenmukainen, sillä olisi mahdotonta hyväksyä, että julkisyhteisön määräysvallassa olevalla paikallisella liikenteenharjoittajalla, joka on alueellaan suojattu kilpailulta, olisi mahdollisuus kilpailla muiden liikenteenharjoittajien kanssa kilpailulle avoimilla alueilla. |
| --- | --- |

—

Sisäinen liikenteenharjoittaja ei voi osallistua toimivaltaisen viranomaisen toimivalta-alueen ulkopuolella järjestettäviin tarjouskilpailuihin ja voi harjoittaa toimintaansa ainoastaan toimivaltaisen viranomaisen toimivalta-alueella. Tämä myötäilee sitä toivomusta, jonka parlamentti esitti ensimmäisessä käsittelyssä (muutosehdotus 61) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen periaatteiden mukaisesta kilpailua koskevasta vastavuoroisuudesta. Kyseinen säännös on samalla kertaa sekä looginen että oikeudenmukainen, sillä olisi mahdotonta hyväksyä, että julkisyhteisön määräysvallassa olevalla paikallisella liikenteenharjoittajalla, joka on alueellaan suojattu kilpailulta, olisi mahdollisuus kilpailla muiden liikenteenharjoittajien kanssa kilpailulle avoimilla alueilla.

| — | Sopimus voidaan tehdä suoraan ainoastaan sellaisen sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa, joka on sellaisessa toimivaltaisen viranomaisen yksinomaisessa määräysvallassa, joka vastaa viranomaisen omiin yksikköihinsä käyttämää valtaa. Komissio ei kuitenkaan ole ottanut kaikilta osin huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä (18. marraskuuta 1999 annettu tuomio asiassa Teckal, 11. tammikuuta 2005 annettu tuomio asiassa Stadt Halle sekä 13. lokakuuta 2005 annettu tuomio asiassa Parking Brixen). |
| --- | --- |

—

Sopimus voidaan tehdä suoraan ainoastaan sellaisen sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa, joka on sellaisessa toimivaltaisen viranomaisen yksinomaisessa määräysvallassa, joka vastaa viranomaisen omiin yksikköihinsä käyttämää valtaa. Komissio ei kuitenkaan ole ottanut kaikilta osin huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä (18. marraskuuta 1999 annettu tuomio asiassa Teckal, 11. tammikuuta 2005 annettu tuomio asiassa Stadt Halle sekä 13. lokakuuta 2005 annettu tuomio asiassa Parking Brixen).

| 4.2.3 | Ensimmäisessä käsittelyssä Euroopan parlamentti kannatti selkeästi sitä, että mahdollisuus sopimuksen tekemiseen suoraan toimivaltaisen viranomaisen määräysvallassa olevan paikallisen liikenteenharjoittajan kanssa säilytetään kilpailuttamismahdollisuuden ohella. Ministerineuvostossa käytyjen keskustelujen sävy on ollut vastaavanlainen; suuri osa jäsenvaltioiden edustajista on suhtautunut myönteisesti siihen, että toimivaltaisilla viranomaisilla säilyy edelleenkin vapaus tuottaa paikalliset palvelut itse omien yritystensä avulla tai käyttää palveluiden tarjoamisessa kilpailuttamista. |
| --- | --- |

4.2.3

Ensimmäisessä käsittelyssä Euroopan parlamentti kannatti selkeästi sitä, että mahdollisuus sopimuksen tekemiseen suoraan toimivaltaisen viranomaisen määräysvallassa olevan paikallisen liikenteenharjoittajan kanssa säilytetään kilpailuttamismahdollisuuden ohella. Ministerineuvostossa käytyjen keskustelujen sävy on ollut vastaavanlainen; suuri osa jäsenvaltioiden edustajista on suhtautunut myönteisesti siihen, että toimivaltaisilla viranomaisilla säilyy edelleenkin vapaus tuottaa paikalliset palvelut itse omien yritystensä avulla tai käyttää palveluiden tarjoamisessa kilpailuttamista.

| 4.2.4 | Komissio on yrittänyt ottaa nämä yhdenmukaiset käsitykset huomioon ja pyrkinyt siksi löytämään tasapainon säännellyn kilpailun ja sopimuksen suoraa tekemistä koskevan mahdollisuuden välillä. ETSK kannattaa tätä lähestymistapaa, sillä se turvaa järjestelyistä vastaavien julkisyhteisöjen hallinnollisen autonomian, samalla kun siinä otetaan huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen esittämät periaatteet. |
| --- | --- |

4.2.4

Komissio on yrittänyt ottaa nämä yhdenmukaiset käsitykset huomioon ja pyrkinyt siksi löytämään tasapainon säännellyn kilpailun ja sopimuksen suoraa tekemistä koskevan mahdollisuuden välillä. ETSK kannattaa tätä lähestymistapaa, sillä se turvaa järjestelyistä vastaavien julkisyhteisöjen hallinnollisen autonomian, samalla kun siinä otetaan huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen esittämät periaatteet.

| 4.2.5 | On korostettava sitä, että komissio sisällyttää sisäisen liikenteenharjoittajan määritelmään mukaan maantieteellistä toimivalta-aluetta koskevan ehdon — jonka muoto on kylläkin sopusoinnussa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kanssa — ottaakseen huomioon kilpailua koskevan vastavuoroisuuden periaatteen, jota parlamentti on ajanut paikallisille palveluille, jotka tuotetaan paikallishallinnon määräysvallassa. Kyseisen ehdon soveltaminen nostaa esiin seuraavat kaksi kysymystä:






  — | Koskeeko ehto kaikkia sisäisten liikenteenharjoittajien liikennepalveluja sekä alihankkijoiden tuottamia palveluita? |
| --- | --- | --- |

4.2.5

On korostettava sitä, että komissio sisällyttää sisäisen liikenteenharjoittajan määritelmään mukaan maantieteellistä toimivalta-aluetta koskevan ehdon — jonka muoto on kylläkin sopusoinnussa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kanssa — ottaakseen huomioon kilpailua koskevan vastavuoroisuuden periaatteen, jota parlamentti on ajanut paikallisille palveluille, jotka tuotetaan paikallishallinnon määräysvallassa. Kyseisen ehdon soveltaminen nostaa esiin seuraavat kaksi kysymystä:

—

Koskeeko ehto kaikkia sisäisten liikenteenharjoittajien liikennepalveluja sekä alihankkijoiden tuottamia palveluita?

| — | Mitä tapahtuu, kun reitit jatkuvat järjestelyistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen toimivalta-alueen ulkopuolelle? Onko reittejä lyhennettävä vai onko kyseisissä tapauksissa sovellettava erityissääntöjä? Tältä osin ETSK katsoo, että alueellista toimivaltaa koskevaa kriteeriä on lievennettävä. Asianomaiset palvelut saattavat kiinnostaa alueita, joista muut toimivaltaiset viranomaiset ovat vastuussa, silloin kun on välttämätöntä varmistaa verkoston yhtenäisyys ja liikennepalveluiden yhdistäminen alueilla, jotka rajoittuvat julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen tehneen viranomaisen alueeseen ja/tai ovat lähellä sitä. |
| --- | --- |

—

Mitä tapahtuu, kun reitit jatkuvat järjestelyistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen toimivalta-alueen ulkopuolelle? Onko reittejä lyhennettävä vai onko kyseisissä tapauksissa sovellettava erityissääntöjä? Tältä osin ETSK katsoo, että alueellista toimivaltaa koskevaa kriteeriä on lievennettävä. Asianomaiset palvelut saattavat kiinnostaa alueita, joista muut toimivaltaiset viranomaiset ovat vastuussa, silloin kun on välttämätöntä varmistaa verkoston yhtenäisyys ja liikennepalveluiden yhdistäminen alueilla, jotka rajoittuvat julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen tehneen viranomaisen alueeseen ja/tai ovat lähellä sitä.

| 4.2.6 | Näin ollen olisi säädettävä siitä, että kun järjestelyistä vastaava viranomainen tai sisäinen liikenteenharjoittaja tarjoavat palvelut suoraan, asianomaisia palveluita voisivat hyödyntää myös muiden toimivaltaisten viranomaisten hallintovaltaan kuuluvat alueet silloin, kun on tärkeää varmistaa verkoston yhtenäisyys ja liikennepalveluiden yhdistäminen ja kun alueet rajoittuvat julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen myöntäneen viranomaisen alueeseen ja/tai ovat lähellä sitä. Jotta vältettäisiin se, että edellä mainittu mahdollisuus olisi keino kiertää kilpailun vääristymisen ehkäisemistä koskevaa periaatetta, olisi säädettävä siitä, että järjestelyistä vastaavan viranomaisen toimivalta-alueen ulkopuolella tuotetut palvelut eivät voi ylittää tiettyä prosenttimäärää pääsopimuksen arvosta. |
| --- | --- |

4.2.6

Näin ollen olisi säädettävä siitä, että kun järjestelyistä vastaava viranomainen tai sisäinen liikenteenharjoittaja tarjoavat palvelut suoraan, asianomaisia palveluita voisivat hyödyntää myös muiden toimivaltaisten viranomaisten hallintovaltaan kuuluvat alueet silloin, kun on tärkeää varmistaa verkoston yhtenäisyys ja liikennepalveluiden yhdistäminen ja kun alueet rajoittuvat julkisia liikennepalveluja koskevan sopimuksen myöntäneen viranomaisen alueeseen ja/tai ovat lähellä sitä. Jotta vältettäisiin se, että edellä mainittu mahdollisuus olisi keino kiertää kilpailun vääristymisen ehkäisemistä koskevaa periaatetta, olisi säädettävä siitä, että järjestelyistä vastaavan viranomaisen toimivalta-alueen ulkopuolella tuotetut palvelut eivät voi ylittää tiettyä prosenttimäärää pääsopimuksen arvosta.

| 4.2.7 | Lisäksi on sallittava se, että eri julkisyhteisöjen sisäiset liikenteenharjoittajat voivat tehdä keskenään yhteistyötä etenkin tutkimuksen ja kehityksen alalla, mitä ilman niistä tulisi rakenteellisesti tehottomampia kuin mahdolliset kilpailijansa, joihin ei kohdistu samanlaisia rajoituksia. |
| --- | --- |

4.2.7

Lisäksi on sallittava se, että eri julkisyhteisöjen sisäiset liikenteenharjoittajat voivat tehdä keskenään yhteistyötä etenkin tutkimuksen ja kehityksen alalla, mitä ilman niistä tulisi rakenteellisesti tehottomampia kuin mahdolliset kilpailijansa, joihin ei kohdistu samanlaisia rajoituksia.

| 4.2.8 | Edellä mainittuja kohtia on selkiytettävä sekä oikeudellisen varmuuden että palvelujen käytännön järjestelyn osalta. Voidaan esimerkiksi havaita, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä esitetyissä, sisäisen liikenteenharjoittajan määritelmää koskevissa kriteereissä (11. tammikuuta 2005 annettu tuomio asiassa Stadt Halle) on epämääräisyyttä, kuten ilmaisu ”muun muassa seuraavat tekijät”, joka antaa ymmärtää, että kriteerejä koskeva luettelo ei ole täydellinen. Viimeaikaisessa oikeuskäytännössä (13. lokakuuta 2005 annettu tuomio asiassa Parking Brixen) painotetaan kuitenkin jälleen, että ehto määräysvallasta, joka vastaa viranomaisen omiin yksikköihinsä käyttämää valtaa, on keskeinen. |
| --- | --- |

4.2.8

Edellä mainittuja kohtia on selkiytettävä sekä oikeudellisen varmuuden että palvelujen käytännön järjestelyn osalta. Voidaan esimerkiksi havaita, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä esitetyissä, sisäisen liikenteenharjoittajan määritelmää koskevissa kriteereissä (11. tammikuuta 2005 annettu tuomio asiassa Stadt Halle) on epämääräisyyttä, kuten ilmaisu ”muun muassa seuraavat tekijät”, joka antaa ymmärtää, että kriteerejä koskeva luettelo ei ole täydellinen. Viimeaikaisessa oikeuskäytännössä (13. lokakuuta 2005 annettu tuomio asiassa Parking Brixen) painotetaan kuitenkin jälleen, että ehto määräysvallasta, joka vastaa viranomaisen omiin yksikköihinsä käyttämää valtaa, on keskeinen.

| 4.2.9 | On yllättävää, että tiukasti määriteltyjä ehtoja sovelletaan yleiseen tapaukseen, jossa sopimus tehdään suoraan sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa, kun taas asetuksen periaatteisiin tehtyyn, rautatiealaa hyödyttävään erityispoikkeukseen, joka koskee sopimuksen tekemistä suoraan liikenteenharjoittajan kanssa, ei liity ehtoja, ilman että säädöksen perusteluosassa asiaa perusteltaisiin millään tavoin. |
| --- | --- |

4.2.9

On yllättävää, että tiukasti määriteltyjä ehtoja sovelletaan yleiseen tapaukseen, jossa sopimus tehdään suoraan sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa, kun taas asetuksen periaatteisiin tehtyyn, rautatiealaa hyödyttävään erityispoikkeukseen, joka koskee sopimuksen tekemistä suoraan liikenteenharjoittajan kanssa, ei liity ehtoja, ilman että säädöksen perusteluosassa asiaa perusteltaisiin millään tavoin.

4.3   Kilpailuttaminen ja tarjouskilpailumenettelyn käyttäminen

| 4.3.1 | Ehdotetussa asetuksessa säädetään paitsi sopimuksen tekemisestä sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa myös mahdollisuudesta käyttää tarjouskilpailumenettelyä. Tarjouskilpailumenettelyn käyttämistä koskevaan periaatteeseen sisältyvät seuraavat kolme poikkeusta:






  — | pienet sopimukset |
| --- | --- | --- |

4.3.1

Ehdotetussa asetuksessa säädetään paitsi sopimuksen tekemisestä sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa myös mahdollisuudesta käyttää tarjouskilpailumenettelyä. Tarjouskilpailumenettelyn käyttämistä koskevaan periaatteeseen sisältyvät seuraavat kolme poikkeusta:

—

pienet sopimukset

| — | turvattaessa julkisen palvelun jatkuvuus, kun palvelu keskeytyy tai kun tämänkaltaisesta tilanteesta on olemassa ilmeinen vaara |
| --- | --- |

—

turvattaessa julkisen palvelun jatkuvuus, kun palvelu keskeytyy tai kun tämänkaltaisesta tilanteesta on olemassa ilmeinen vaara

| — | kun kyseessä ovat julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset alueellisen rautatieliikenteen tai rautateiden kaukoliikenteen alalla. |
| --- | --- |

—

kun kyseessä ovat julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset alueellisen rautatieliikenteen tai rautateiden kaukoliikenteen alalla.

| 4.3.2 | ETSK katsoo, että kaksi ensimmäistä poikkeusta ovat periaatteessa perusteltuja, vaikka keskustelua saattaakin syntyä pienten sopimusten määritelmiin käytettävistä hyväksyttävistä kriteereistä. Kolmas poikkeus sitä vastoin herättää useita kysymyksiä osaksi alan merkityksen johdosta (noin 50 miljardin euron liikevaihto) ja osaksi, koska sopimuksen tekemistä koskevat ehdot — toisin kuin sopimuksen tekemistä sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa koskevat ehdot — eivät ole erityisen rajoittavia, vaikka 7 artiklaan sisältyykin säännöksiä aiheellisista tiedotustoimista. Lisäksi rautatieliikenne ei ole sellainen ala, joka ominaislaatunsa johdosta tulisi pysyvästi sulkea kilpailulta, ellei siihen sovelleta säännöksiä, jotka ovat ehdotetun asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa esitetyn kaltaisia. |
| --- | --- |

4.3.2

ETSK katsoo, että kaksi ensimmäistä poikkeusta ovat periaatteessa perusteltuja, vaikka keskustelua saattaakin syntyä pienten sopimusten määritelmiin käytettävistä hyväksyttävistä kriteereistä. Kolmas poikkeus sitä vastoin herättää useita kysymyksiä osaksi alan merkityksen johdosta (noin 50 miljardin euron liikevaihto) ja osaksi, koska sopimuksen tekemistä koskevat ehdot — toisin kuin sopimuksen tekemistä sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa koskevat ehdot — eivät ole erityisen rajoittavia, vaikka 7 artiklaan sisältyykin säännöksiä aiheellisista tiedotustoimista. Lisäksi rautatieliikenne ei ole sellainen ala, joka ominaislaatunsa johdosta tulisi pysyvästi sulkea kilpailulta, ellei siihen sovelleta säännöksiä, jotka ovat ehdotetun asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa esitetyn kaltaisia.

| 4.3.3 | Voidaan väittää, että avoimuus, tasapuolinen kohtelu sekä asiakkaiden ja liikenteenharjoittajien intressit turvattaisiin paremmin säännellyn kilpailuttamisen avulla ja että todennäköisesti poliittisen kompromissin takia omaksuttu lähestymistapa saattaa säädöstekstin jossain määrin epätasapainoon oikeudellisen johdonmukaisuuden näkökulmasta. |
| --- | --- |

4.3.3

Voidaan väittää, että avoimuus, tasapuolinen kohtelu sekä asiakkaiden ja liikenteenharjoittajien intressit turvattaisiin paremmin säännellyn kilpailuttamisen avulla ja että todennäköisesti poliittisen kompromissin takia omaksuttu lähestymistapa saattaa säädöstekstin jossain määrin epätasapainoon oikeudellisen johdonmukaisuuden näkökulmasta.

4.4   Julkisen palvelun velvoitteista maksettavat korvaukset

| 4.4.1 | Asetusehdotuksen 6 artiklassa viitataan 4 artiklaan, joka perustuu osittain asiassa Altmark Trans annetun tuomion perusteisiin. Kaikkien korvausten on oltava kyseisten säännösten mukaisia riippumatta siitä, kuinka sopimus on tehty. Suoraan tehtyjen sopimusten ollessa kyseessä korvausten on lisäksi oltava liitteessä mainittujen sääntöjen mukaiset. Sääntöjen mukaan korvauksen määrää laskettaessa tilannetta, jossa palvelu tarjotaan suoraan, on verrattava tilanteeseen, jossa ”palveluja oltaisiin tarjottu markkinaehdoin”, jos velvoitetta ei olisi täytetty. |
| --- | --- |

4.4.1

Asetusehdotuksen 6 artiklassa viitataan 4 artiklaan, joka perustuu osittain asiassa Altmark Trans annetun tuomion perusteisiin. Kaikkien korvausten on oltava kyseisten säännösten mukaisia riippumatta siitä, kuinka sopimus on tehty. Suoraan tehtyjen sopimusten ollessa kyseessä korvausten on lisäksi oltava liitteessä mainittujen sääntöjen mukaiset. Sääntöjen mukaan korvauksen määrää laskettaessa tilannetta, jossa palvelu tarjotaan suoraan, on verrattava tilanteeseen, jossa ”palveluja oltaisiin tarjottu markkinaehdoin”, jos velvoitetta ei olisi täytetty.

| 4.4.2 | Asiakirjassa erotetaan näin ollen seuraavat kaksi tilannetta:






  — | Siinä tapauksessa, että on tehty tarjouskilpailu, julkisen palvelun velvoitteista maksettavat korvaukset perustuvat asiassa Altmark Trans annetussa tuomiossa määriteltyihin kolmeen ensimmäiseen ehtoon. |
| --- | --- | --- |

4.4.2

Asiakirjassa erotetaan näin ollen seuraavat kaksi tilannetta:

—

Siinä tapauksessa, että on tehty tarjouskilpailu, julkisen palvelun velvoitteista maksettavat korvaukset perustuvat asiassa Altmark Trans annetussa tuomiossa määriteltyihin kolmeen ensimmäiseen ehtoon.

| — | Siinä tapauksessa, että kyse on suoraan, ilman kilpailuttamista tehdystä sopimuksesta, julkisen palvelun velvoitteista maksettavat korvaukset perustuvat osittain yksinomaan asiassa Altmark Trans annetussa tuomiossa määriteltyihin kriteereihin. Lisäksi on kuitenkin suoritettava vertaileva tutkimus julkisen palvelun velvoitteiden piiriin kuulumattoman palvelun varainhoidosta. |
| --- | --- |

—

Siinä tapauksessa, että kyse on suoraan, ilman kilpailuttamista tehdystä sopimuksesta, julkisen palvelun velvoitteista maksettavat korvaukset perustuvat osittain yksinomaan asiassa Altmark Trans annetussa tuomiossa määriteltyihin kriteereihin. Lisäksi on kuitenkin suoritettava vertaileva tutkimus julkisen palvelun velvoitteiden piiriin kuulumattoman palvelun varainhoidosta.

| 4.4.3 | Kyseisen järjestelmän tietyssä määrin aiheuttama lainsäädännöllinen viidakko edellyttää entistäkin selkeämpiä määritelmiä avoimuuden ja hyvän hallintotavan varmistamiseksi asiakkaita ja veronmaksajia kohtaan. |
| --- | --- |

4.4.3

Kyseisen järjestelmän tietyssä määrin aiheuttama lainsäädännöllinen viidakko edellyttää entistäkin selkeämpiä määritelmiä avoimuuden ja hyvän hallintotavan varmistamiseksi asiakkaita ja veronmaksajia kohtaan.

4.5   Palveluiden laatu ja sosiaalilainsäädäntö

| 4.5.1 | Komissio korostaa, että asetusehdotuksen tarkoituksena on säädellä kysymystä julkisen palvelun velvoitteista liikenteen alalla sekä velvoitteista maksettavia korvauksia eikä käsitellä palveluiden laatuun, sosiaalilainsäädäntöön ja kuluttajasuojaan liittyviä aiheita. Näin ollen sosiaalisia oikeuksia käsitellään varovasti ainoastaan 4 artiklan 7 kohdassa. Tosiasia on, että kyseessä on asialohko, joka kuuluu jäsenvaltioiden toimivallan piiriin. |
| --- | --- |

4.5.1

Komissio korostaa, että asetusehdotuksen tarkoituksena on säädellä kysymystä julkisen palvelun velvoitteista liikenteen alalla sekä velvoitteista maksettavia korvauksia eikä käsitellä palveluiden laatuun, sosiaalilainsäädäntöön ja kuluttajasuojaan liittyviä aiheita. Näin ollen sosiaalisia oikeuksia käsitellään varovasti ainoastaan 4 artiklan 7 kohdassa. Tosiasia on, että kyseessä on asialohko, joka kuuluu jäsenvaltioiden toimivallan piiriin.

| 4.5.2 | Vuoden 2002 tarkistettu ehdotus oli yksityiskohtaisempi julkisen liikenteen ja matkustajille annettavien tietojen riittävää laatua koskevan määritelmän sekä sosiaalilainsäädännön osalta (aiemman ehdotuksen 4, 4 a ja 4 b artikla). |
| --- | --- |

4.5.2

Vuoden 2002 tarkistettu ehdotus oli yksityiskohtaisempi julkisen liikenteen ja matkustajille annettavien tietojen riittävää laatua koskevan määritelmän sekä sosiaalilainsäädännön osalta (aiemman ehdotuksen 4, 4 a ja 4 b artikla).

| 4.5.3 | ETSK pahoittelee, että uusi sanamuoto on liian varovainen laatua, matkustajille annettavia tietoja sekä jäsenvaltioiden sosiaalilainsäädännössä tarjottuja takeita koskevien kysymysten osalta. Komitea kehottaa komissiota täydentämään ehdotusta vuonna 2002 annetun ehdotuksen hengessä toissijaisuusperiaatetta ja paikallisyhteisöjen hallinnollisen autonomian periaatetta kunnioittaen. Olisi tarkoituksenmukaista esittää kyseisiä aihepiirejä koskevat vähimmäisvaatimukset vaikka ei tarjottaisikaan täydellistä luetteloa turvallisuutta, laatua ja matkustajille annettavia tietoja koskevista kriteereistä. |
| --- | --- |

4.5.3

ETSK pahoittelee, että uusi sanamuoto on liian varovainen laatua, matkustajille annettavia tietoja sekä jäsenvaltioiden sosiaalilainsäädännössä tarjottuja takeita koskevien kysymysten osalta. Komitea kehottaa komissiota täydentämään ehdotusta vuonna 2002 annetun ehdotuksen hengessä toissijaisuusperiaatetta ja paikallisyhteisöjen hallinnollisen autonomian periaatetta kunnioittaen. Olisi tarkoituksenmukaista esittää kyseisiä aihepiirejä koskevat vähimmäisvaatimukset vaikka ei tarjottaisikaan täydellistä luetteloa turvallisuutta, laatua ja matkustajille annettavia tietoja koskevista kriteereistä.

4.6   Nykyisen tilanteen ja uuden lainsäädännön välinen siirtymäkausi

| 4.6.1 | Ehdotuksessa on tiettyä epätäsmällisyyttä 8 artiklan 6 kohdassa, joka koskee kilpailutilannetta siirtymäkausien toisen puoliskon aikana, sillä siinä jätetään täysin epäselväksi, mitä tapahtuu ensimmäisen puoliskon mittaan sekä tehtäessä sopimus suoraan. |
| --- | --- |

4.6.1

Ehdotuksessa on tiettyä epätäsmällisyyttä 8 artiklan 6 kohdassa, joka koskee kilpailutilannetta siirtymäkausien toisen puoliskon aikana, sillä siinä jätetään täysin epäselväksi, mitä tapahtuu ensimmäisen puoliskon mittaan sekä tehtäessä sopimus suoraan.

Bryssel 18. toukokuuta 2006

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2000) 7 lopullinen – 2000/0212 COD, muutettu ehdotuksella KOM(2002) 107 lopullinen.

1

(2)  On syytä huomata, että tarkasteltavana oleva ehdotus ei koske enää sisävesiliikennettä, jota näin ollen säätelee edelleen EY:n perustamissopimuksen 73 artikla.

2

(3)  KOM(2005) 319 lopullinen, kohta 2.

3

(4)  EYVL C 221, 7.8.2001, (kohta 2.2).

4

(5)  Mt., kohta 2.4.

5

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Seuraava muutosehdotus, joka sai vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin käsittelyssä.

Uusi kohta 4.6

Lisätään kohtaan uusi kappale:

Julkisen maaliikenteen markkinat on EU:ssa avattu eri tavoin kilpailulle tai vapautettu sääntelystä: unionissa on suljettuja markkinoita, markkinoita, joilla vallitsee säännelty kilpailu, sekä täysin vapautettuja markkinoita. Siksi on otettava käyttöön siirtymäaika, jotta markkinat pystyvät sopeutumaan asetukseen ja ne ovat yhdenmukaistettavissa jäsenvaltioiden välisen eriarvoisuuden välttämiseksi.

Perustelu

Esitetään suullisesti.

Äänestystulos

Puolesta 22

Vastaan 43

Pidättyi äänestämästä 3

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/26

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi saastuttamattomien maantieajoneuvojen edistämisestä”

KOM(2005) 634 lopullinen — 2005/0283 COD

(2006/C 195/07)

Neuvosto pyysi 1. maaliskuuta 2006 päivätyssä kirjeessään Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan nojalla lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Virgilio RANOCCHIARI.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 137 ääntä puolesta ja 1 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Yli 75 prosenttia Euroopan unionin väestöstä asuu kaupunkialueilla. Kaupunkiliikenne muodostaa näin ollen erittäin merkittävän prosenttiosuuden kokonaisliikenteestä ja vaikuttaa sekä ilmanlaadun parametreihin (hiilimonoksidi, hiilivedyt, typpioksidit, hiukkaset, otsonin esiasteet) ja paikalliseen saastumiseen että ilmastonmuutokseen (hiilidioksidipäästöt). |
| --- | --- |

1.1

Yli 75 prosenttia Euroopan unionin väestöstä asuu kaupunkialueilla. Kaupunkiliikenne muodostaa näin ollen erittäin merkittävän prosenttiosuuden kokonaisliikenteestä ja vaikuttaa sekä ilmanlaadun parametreihin (hiilimonoksidi, hiilivedyt, typpioksidit, hiukkaset, otsonin esiasteet) ja paikalliseen saastumiseen että ilmastonmuutokseen (hiilidioksidipäästöt).

| 1.2 | Viime vuosina on sekä unionissa että kansainvälisessä yhteistyössä toteutettu erilaisia lainsäädäntö- ja tutkimustoimia. Niiden avulla on pyritty etenkin parantamaan energiatehokkuutta sekä vähentämään epäpuhtauspäästöjä ja öljyriippuvuutta. |
| --- | --- |

1.2

Viime vuosina on sekä unionissa että kansainvälisessä yhteistyössä toteutettu erilaisia lainsäädäntö- ja tutkimustoimia. Niiden avulla on pyritty etenkin parantamaan energiatehokkuutta sekä vähentämään epäpuhtauspäästöjä ja öljyriippuvuutta.

| 1.3 | Ajoneuvopäästöjä koskevien normien, kuten Euro-normien, ansiosta ajoneuvoliikenteen epäpuhtauspäästöt ovat viimeisten 25 vuoden aikana vähentyneet merkittävästi. |
| --- | --- |

1.3

Ajoneuvopäästöjä koskevien normien, kuten Euro-normien, ansiosta ajoneuvoliikenteen epäpuhtauspäästöt ovat viimeisten 25 vuoden aikana vähentyneet merkittävästi.

| 1.4 | Lisäksi Cafen (Clean Air for Europe, 2005) kaltaisten mallien avulla on voitu arvioida, että epäpuhtaudet vähenevät vuoteen 2020 mennessä edelleen viisi prosenttia. |
| --- | --- |

1.4

Lisäksi Cafen (Clean Air for Europe, 2005) kaltaisten mallien avulla on voitu arvioida, että epäpuhtaudet vähenevät vuoteen 2020 mennessä edelleen viisi prosenttia.

| 1.5 | Tarkasteltavalla direktiivillä pyritään edistämään kestävää kaupunkiympäristöä. Ehdotuksen mukaan on määrä ottaa käyttöön saastuttamattomia raskaita ajoneuvoja, jotka sekä säästävät energiaa että tuottavat aiempaa vähemmän epäpuhtauspäästöjä. |
| --- | --- |

1.5

Tarkasteltavalla direktiivillä pyritään edistämään kestävää kaupunkiympäristöä. Ehdotuksen mukaan on määrä ottaa käyttöön saastuttamattomia raskaita ajoneuvoja, jotka sekä säästävät energiaa että tuottavat aiempaa vähemmän epäpuhtauspäästöjä.

| 1.6 | Julkisyhteisöt velvoitetaan varaamaan vuosittain yli 3,5 tonnin painoisia raskaita ajoneuvoja koskevissa hankinnoissaan 25 prosentin kiintiö saastuttamattomille ajoneuvoille. Lisäksi kyseinen julkisyhteisöjen velvollisuus voidaan komission ehdotuksen mukaan laajentaa koskemaan muitakin ajoneuvoluokkia. |
| --- | --- |

1.6

Julkisyhteisöt velvoitetaan varaamaan vuosittain yli 3,5 tonnin painoisia raskaita ajoneuvoja koskevissa hankinnoissaan 25 prosentin kiintiö saastuttamattomille ajoneuvoille. Lisäksi kyseinen julkisyhteisöjen velvollisuus voidaan komission ehdotuksen mukaan laajentaa koskemaan muitakin ajoneuvoluokkia.

| 1.7 | Tarkasteltavan direktiivin nopea voimaantulo edellyttäisi julkisyhteisöiltä alkuinvestointeja mutta edistäisi saastuttamattoman teknologian nopeaa kehitystä ja laaja-alaista käyttöönottoa. |
| --- | --- |

1.7

Tarkasteltavan direktiivin nopea voimaantulo edellyttäisi julkisyhteisöiltä alkuinvestointeja mutta edistäisi saastuttamattoman teknologian nopeaa kehitystä ja laaja-alaista käyttöönottoa.

| 1.8 | Monille paikallisviranomaisille, jotka ovat pakotettuja rajoittamaan vapaata ajoneuvoliikennettä, direktiivi — mikäli se hyväksytään — tarjoaisi vaihtoehtoisen ratkaisun, jonka avulla voitaisiin päästä myönteisiin ekologisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin tuloksiin. |
| --- | --- |

1.8

Monille paikallisviranomaisille, jotka ovat pakotettuja rajoittamaan vapaata ajoneuvoliikennettä, direktiivi — mikäli se hyväksytään — tarjoaisi vaihtoehtoisen ratkaisun, jonka avulla voitaisiin päästä myönteisiin ekologisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin tuloksiin.

| 1.9 | Muun muassa Pariisin, Montpellier'n, Frankfurtin ja Helsingin kaupungit ovat investoineet saastuttamattomaan ajoneuvokantaan (maakaasulla toimivat bussit ja jäteautot), saaneet näin merkittäviä tuloksia ja ovat aikeissa laajentaa ajoneuvokantaansa ostamalla lisää saastuttamattomia ajoneuvoja. |
| --- | --- |

1.9

Muun muassa Pariisin, Montpellier'n, Frankfurtin ja Helsingin kaupungit ovat investoineet saastuttamattomaan ajoneuvokantaan (maakaasulla toimivat bussit ja jäteautot), saaneet näin merkittäviä tuloksia ja ovat aikeissa laajentaa ajoneuvokantaansa ostamalla lisää saastuttamattomia ajoneuvoja.

| 1.10 | Toimenpiteiden nopeuttaminen, monipuolistaminen ja toteuttaminen eri tasoilla ympäristön kokonaiskuormituksen vähentämiseksi (Euro-normit ajoneuvopäästöjen valvomiseksi sekä toimet energiatehokkuuden parantamiseksi ja turvallisuuden lisäämiseksi energiahuollon ja energialähteiden monipuolistamisen avulla) voivat vain hyödyttää yhteiskuntaa sekä edistää teknologiaa ja taloutta. |
| --- | --- |

1.10

Toimenpiteiden nopeuttaminen, monipuolistaminen ja toteuttaminen eri tasoilla ympäristön kokonaiskuormituksen vähentämiseksi (Euro-normit ajoneuvopäästöjen valvomiseksi sekä toimet energiatehokkuuden parantamiseksi ja turvallisuuden lisäämiseksi energiahuollon ja energialähteiden monipuolistamisen avulla) voivat vain hyödyttää yhteiskuntaa sekä edistää teknologiaa ja taloutta.

| 1.11 | Näin ollen ETSK toivoo, että direktiivi voitaisiin hyväksyä vielä vuoden 2006 aikana ja että se näin voisi täydentää muita Euroopan unionin jo toteuttamia sekä suunnitteilla olevia ja vielä hyväksyttäviä toimia. |
| --- | --- |

1.11

Näin ollen ETSK toivoo, että direktiivi voitaisiin hyväksyä vielä vuoden 2006 aikana ja että se näin voisi täydentää muita Euroopan unionin jo toteuttamia sekä suunnitteilla olevia ja vielä hyväksyttäviä toimia.

2.   Perustelut ja lainsäädäntökehys

| 2.1 | Komissio esitti 21. joulukuuta 2005 tarkasteltavan direktiiviehdotuksen saastuttamattomien maantieajoneuvojen edistämisestä (1) (oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohta; yhteispäätösmenettely). |
| --- | --- |

2.1

Komissio esitti 21. joulukuuta 2005 tarkasteltavan direktiiviehdotuksen saastuttamattomien maantieajoneuvojen edistämisestä (1) (oikeusperusta: EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohta; yhteispäätösmenettely).

| 2.2 | Direktiivin päätavoitteet ovat






  — | liikenteen aiheuttamien epäpuhtauspäästöjen vähentäminen |
| --- | --- | --- |

2.2

Direktiivin päätavoitteet ovat

—

liikenteen aiheuttamien epäpuhtauspäästöjen vähentäminen

| — | saastuttamattomien ajoneuvojen markkinoiden edistäminen yli 3,5 tonnin painoisten raskaiden ajoneuvojen osalta. |
| --- | --- |

—

saastuttamattomien ajoneuvojen markkinoiden edistäminen yli 3,5 tonnin painoisten raskaiden ajoneuvojen osalta.

| 2.3 | Direktiivin mukaan julkisyhteisöiltä edellytetään, että ne varaavat vuosittain vähimmäiskiintiön hankkimilleen raskaille (yli 3,5 tonnin painoisille) ajoneuvoille, jotka täyttävät erittäin ympäristöystävälliselle ajoneuvolle asetetut vaatimukset. Vähimmäiskiintiö on 25 prosenttia raskaiden ajoneuvojen korvaavista hankinnoista. Näin on määrä ottaa asteittain käyttöön ympäristönsuojelua koskevat kriteerit hankintamenettelyssä sekä valmistaa julkisyhteisöjä ja teollisuutta siihen, että kyseiset vaatimukset voidaan laajentaa koskemaan muitakin ajoneuvoluokkia. |
| --- | --- |

2.3

Direktiivin mukaan julkisyhteisöiltä edellytetään, että ne varaavat vuosittain vähimmäiskiintiön hankkimilleen raskaille (yli 3,5 tonnin painoisille) ajoneuvoille, jotka täyttävät erittäin ympäristöystävälliselle ajoneuvolle asetetut vaatimukset. Vähimmäiskiintiö on 25 prosenttia raskaiden ajoneuvojen korvaavista hankinnoista. Näin on määrä ottaa asteittain käyttöön ympäristönsuojelua koskevat kriteerit hankintamenettelyssä sekä valmistaa julkisyhteisöjä ja teollisuutta siihen, että kyseiset vaatimukset voidaan laajentaa koskemaan muitakin ajoneuvoluokkia.

| 2.4 | Ehdotetun direktiivin avulla parannetaan pitkällä aikavälillä koko ajoneuvokannan ympäristöominaisuuksia mittakaavaetujen, kustannusten alenemisen ja erittäin ympäristöystävällisen ajoneuvoteknologian käytön yleistymisen ansiosta. |
| --- | --- |

2.4

Ehdotetun direktiivin avulla parannetaan pitkällä aikavälillä koko ajoneuvokannan ympäristöominaisuuksia mittakaavaetujen, kustannusten alenemisen ja erittäin ympäristöystävällisen ajoneuvoteknologian käytön yleistymisen ansiosta.

3.   Määrittelyt ja selitykset

| 3.1 | Direktiivi koskee yli 3,5 tonnin painoisia raskaita ajoneuvoja, kuten busseja ja hyötyajoneuvoja (esimerkiksi jäteautoja). |
| --- | --- |

3.1

Direktiivi koskee yli 3,5 tonnin painoisia raskaita ajoneuvoja, kuten busseja ja hyötyajoneuvoja (esimerkiksi jäteautoja).

| 3.2 | Saastuttamattomalla ajoneuvolla tarkoitetaan eurooppalaiset ympäristövaatimukset täyttäviä erittäin ympäristöystävällisiä ajoneuvoja (EYA) (2), joille on asetettu tiukat raja-arvot hiilidioksidipäästöjä sekä hiilimonoksidin, typpioksidien, hiilivetyjen, hiukkasten ja otsonin esiasteiden haitallisia päästöjä varten.









  Hiilimonoksidi
  (g/kWh) | Hiilivedyt
  (g/kWh) | Typpioksidit
  (g/kWh) | Hiukkaset
  (g/kWh) | Savu
  (m-1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1,5 | 0,25 | 2,0 | 0,02 | 0,15 |

3.2

Saastuttamattomalla ajoneuvolla tarkoitetaan eurooppalaiset ympäristövaatimukset täyttäviä erittäin ympäristöystävällisiä ajoneuvoja (EYA) (2), joille on asetettu tiukat raja-arvot hiilidioksidipäästöjä sekä hiilimonoksidin, typpioksidien, hiilivetyjen, hiukkasten ja otsonin esiasteiden haitallisia päästöjä varten.

Hiilimonoksidi

(g/kWh)

Hiilivedyt

(g/kWh)

Typpioksidit

(g/kWh)

Hiukkaset

(g/kWh)

Savu

(m-1)

1,5

0,25

2,0

0,02

0,15

| 3.3 | Jäsenvaltioita on aina kannustettu ottamaan käyttöön verohelpotuksia niitä ajoneuvoja varten, joiden päästöjen raja-arvot ovat nykyisin voimassa olevan Euro 4 -normin raja-arvoja tiukempia (3). Näin on tarkoitus edistää vähemmän saastuttavien ja entistä tehokkaampien ajoneuvojen markkinoille tuloa. |
| --- | --- |

3.3

Jäsenvaltioita on aina kannustettu ottamaan käyttöön verohelpotuksia niitä ajoneuvoja varten, joiden päästöjen raja-arvot ovat nykyisin voimassa olevan Euro 4 -normin raja-arvoja tiukempia (3). Näin on tarkoitus edistää vähemmän saastuttavien ja entistä tehokkaampien ajoneuvojen markkinoille tuloa.

| 3.4 | Julkisyhteisöt, joita direktiivi koskee, ovat jäsenvaltio-, alue- tai paikallistason viranomaisia, julkisoikeudellisia elimiä, julkisia yrityksiä ja liikenteenharjoittajia, jotka ovat sopimussuhteessa julkisyhteisöön liikennepalvelujen tarjoamiseksi. |
| --- | --- |

3.4

Julkisyhteisöt, joita direktiivi koskee, ovat jäsenvaltio-, alue- tai paikallistason viranomaisia, julkisoikeudellisia elimiä, julkisia yrityksiä ja liikenteenharjoittajia, jotka ovat sopimussuhteessa julkisyhteisöön liikennepalvelujen tarjoamiseksi.

| 3.5 | Velvoite varata vuosittaisista hankinnoista vähimmäiskiintiö saastuttamattomille ajoneuvoille koskee sekä raskaiden ajoneuvojen ostamista että niiden vuokrausta. |
| --- | --- |

3.5

Velvoite varata vuosittaisista hankinnoista vähimmäiskiintiö saastuttamattomille ajoneuvoille koskee sekä raskaiden ajoneuvojen ostamista että niiden vuokrausta.

| 3.6 | Erittäin ympäristöystävällisten ajoneuvojen käytön edistäminen vastaa myös komission äskettäin esittämää direktiiviehdotusta henkilöautojen verotuksesta (4). Verotuksen on määrä perustua osittain hiilidioksidipäästöihin, jotta kannustetaan sellaisten vähemmän saastuttavien ja entistä energiatehokkaampien ajoneuvojen ostamista, joita käytetään biopolttoaineilla, maakaasulla, nestekaasulla ja sähkö- tai hybridimoottoreilla. |
| --- | --- |

3.6

Erittäin ympäristöystävällisten ajoneuvojen käytön edistäminen vastaa myös komission äskettäin esittämää direktiiviehdotusta henkilöautojen verotuksesta (4). Verotuksen on määrä perustua osittain hiilidioksidipäästöihin, jotta kannustetaan sellaisten vähemmän saastuttavien ja entistä energiatehokkaampien ajoneuvojen ostamista, joita käytetään biopolttoaineilla, maakaasulla, nestekaasulla ja sähkö- tai hybridimoottoreilla.

| 3.7 | Biopolttoaineiden käytön lisääntyminen mainitaan yhdeksi tavoitteeksi komission hiljattain hyväksymässä biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa (5), ja siihen kannustetaan äskettäin annetussa tiedonannossa EU:n biopolttoainestrategiasta (6). |
| --- | --- |

3.7

Biopolttoaineiden käytön lisääntyminen mainitaan yhdeksi tavoitteeksi komission hiljattain hyväksymässä biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa (5), ja siihen kannustetaan äskettäin annetussa tiedonannossa EU:n biopolttoainestrategiasta (6).

| 3.8 | Tarkasteltava ehdotus nivoutuu näin ollen laajaan toimenpidekehykseen, jonka avulla pyritään torjumaan kasvihuonekaasupäästöjen jatkuva lisääntyminen. Kasvihuonekaasupäästöt vaarantavat ne unionin tavoitteet, jotka liittyvät ilmastonmuutokseen, ajoneuvojen päästöistä johtuvaan ja kansalaisten terveyttä heikentävään paikallisen ympäristön saastumisen lisääntymiseen sekä polttoaineiden energiatehokkuuteen, josta johtuu EU:n vieläkin voimakas öljyriippuvuus. |
| --- | --- |

3.8

Tarkasteltava ehdotus nivoutuu näin ollen laajaan toimenpidekehykseen, jonka avulla pyritään torjumaan kasvihuonekaasupäästöjen jatkuva lisääntyminen. Kasvihuonekaasupäästöt vaarantavat ne unionin tavoitteet, jotka liittyvät ilmastonmuutokseen, ajoneuvojen päästöistä johtuvaan ja kansalaisten terveyttä heikentävään paikallisen ympäristön saastumisen lisääntymiseen sekä polttoaineiden energiatehokkuuteen, josta johtuu EU:n vieläkin voimakas öljyriippuvuus.

| 3.9 | Energiahuoltostrategiaa koskevassa vihreässä kirjassa (7) analysoidaan liikennealan kasvuun, korkeaan energiankulutukseen sekä hiilidioksidipäästöihin ja öljyriippuvuuteen liittyviä aiheita. Tarkoituksena on määritellä toimet, joiden avulla voidaan vaikuttaa vaihtoehtoisten teknologioiden ja polttoaineiden kysyntään sekä edistää saastuttamattomien ajoneuvojen tuotantoa, kuten esitetään valkoisessa kirjassa ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010” (8). |
| --- | --- |

3.9

Energiahuoltostrategiaa koskevassa vihreässä kirjassa (7) analysoidaan liikennealan kasvuun, korkeaan energiankulutukseen sekä hiilidioksidipäästöihin ja öljyriippuvuuteen liittyviä aiheita. Tarkoituksena on määritellä toimet, joiden avulla voidaan vaikuttaa vaihtoehtoisten teknologioiden ja polttoaineiden kysyntään sekä edistää saastuttamattomien ajoneuvojen tuotantoa, kuten esitetään valkoisessa kirjassa ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010” (8).

| 3.10 | Tiedonannossa vaihtoehtoisista tieliikenteen polttoaineista (9) sekä siihen liittyvässä direktiivissä liikenteen biopolttoaineiden käytön edistämisestä (10) todetaan, että energialähteiden monipuolistaminen on tehokas keino vähentää öljyriippuvuutta, hiilidioksidipäästöjä sekä paikallisia epäpuhtauspäästöjä. |
| --- | --- |

3.10

Tiedonannossa vaihtoehtoisista tieliikenteen polttoaineista (9) sekä siihen liittyvässä direktiivissä liikenteen biopolttoaineiden käytön edistämisestä (10) todetaan, että energialähteiden monipuolistaminen on tehokas keino vähentää öljyriippuvuutta, hiilidioksidipäästöjä sekä paikallisia epäpuhtauspäästöjä.

| 3.11 | Tiedonannossa ”EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu” (11) käsitellään ilmastonmuutokseen liittyviä näkökohtia. Kyseisessä strategiassa ehdotetaan nimenomaan vähemmän saastuttavien ajoneuvojen markkinoiden kehittämistä sellaisen kaupunkialueiden liikenteenohjausohjelman yhteydessä, jossa edistetään ekoinnovaatioita ja suositellaan saastuttamattomien bussien käyttöönottoa. |
| --- | --- |

3.11

Tiedonannossa ”EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu” (11) käsitellään ilmastonmuutokseen liittyviä näkökohtia. Kyseisessä strategiassa ehdotetaan nimenomaan vähemmän saastuttavien ajoneuvojen markkinoiden kehittämistä sellaisen kaupunkialueiden liikenteenohjausohjelman yhteydessä, jossa edistetään ekoinnovaatioita ja suositellaan saastuttamattomien bussien käyttöönottoa.

| 3.12 | Vihreässä kirjassa energiatehokkuudesta (12) esitetään konkreettisia toimia, joihin kuuluu julkisten hankintojen hyödyntäminen vähemmän saastuttavien sekä perinteisiä ajoneuvoja energiatehokkaampien ajoneuvojen markkinoiden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

3.12

Vihreässä kirjassa energiatehokkuudesta (12) esitetään konkreettisia toimia, joihin kuuluu julkisten hankintojen hyödyntäminen vähemmän saastuttavien sekä perinteisiä ajoneuvoja energiatehokkaampien ajoneuvojen markkinoiden kehittämiseksi.

| 3.13 | Ilman epäpuhtauksille asetettuja raja-arvoja yhä tiukemmin noudattavien ajoneuvojen tuotanto ja käyttö ovat keskeisiä tekijöitä, kun pyritään saavuttamaan asianomaisessa unionin lainsäädännössä asetetut tavoitteet (13). |
| --- | --- |

3.13

Ilman epäpuhtauksille asetettuja raja-arvoja yhä tiukemmin noudattavien ajoneuvojen tuotanto ja käyttö ovat keskeisiä tekijöitä, kun pyritään saavuttamaan asianomaisessa unionin lainsäädännössä asetetut tavoitteet (13).

| 3.14 | Ilman pilaantumista koskevassa teemakohtaisessa strategiassa (14), jossa komissio ehdottaa nykyisten asiaa koskevien direktiivien yhtenäistämistä, korostetaan jälleen julkisyhteisöille tarkoitettuja suosituksia, joiden mukaan uusien ajoneuvojen hankinnassa on noudatettava saastuttamattomien ja energiatehokkaiden ajoneuvojen vuosittaisia vähimmäiskiintiöitä. |
| --- | --- |

3.14

Ilman pilaantumista koskevassa teemakohtaisessa strategiassa (14), jossa komissio ehdottaa nykyisten asiaa koskevien direktiivien yhtenäistämistä, korostetaan jälleen julkisyhteisöille tarkoitettuja suosituksia, joiden mukaan uusien ajoneuvojen hankinnassa on noudatettava saastuttamattomien ja energiatehokkaiden ajoneuvojen vuosittaisia vähimmäiskiintiöitä.

| 3.15 | Euroopan parlamentti on suhtautunut myönteisesti yhteisön toimintasuunnitelmaan energiatehokkuuden parantamiseksi liikennealalla ja painottanut etenkin julkisia hankintoja koskevien kohdennettujen ohjelmien merkitystä, kun pyritään alentamaan energiatehokkaiden laitteiden hintaa ja tekemään niistä näin kilpailukykyisiä perinteiseen tekniikkaan perustuvien laitteiden kanssa (15). |
| --- | --- |

3.15

Euroopan parlamentti on suhtautunut myönteisesti yhteisön toimintasuunnitelmaan energiatehokkuuden parantamiseksi liikennealalla ja painottanut etenkin julkisia hankintoja koskevien kohdennettujen ohjelmien merkitystä, kun pyritään alentamaan energiatehokkaiden laitteiden hintaa ja tekemään niistä näin kilpailukykyisiä perinteiseen tekniikkaan perustuvien laitteiden kanssa (15).

| 3.16 | Eurooppa-neuvosto on kannattanut toimia, joiden avulla pyritään integroimaan ympäristönsuojelu ja liikennepolitiikan kestävä kehitys (16). |
| --- | --- |

3.16

Eurooppa-neuvosto on kannattanut toimia, joiden avulla pyritään integroimaan ympäristönsuojelu ja liikennepolitiikan kestävä kehitys (16).

4.   Yleishuomioita

| 4.1 | Tarkasteltavan direktiiviehdotuksen hyväksymisen myötä voitaisiin ottaa käyttöön julkisia hankintoja koskevia pakollisia toimia, joiden avulla pyritään nopeuttamaan niin sanottujen saastuttamattomien ajoneuvojen kysyntää markkinoilla. Ehdotuksella edistetään myös saastuttamattomien ja energiatehokkaiden ajoneuvojen käyttöönottoa teknologiasta riippumattomalla lähestymistavalla jäsenvaltioiden suosituksen mukaisesti (17). |
| --- | --- |

4.1

Tarkasteltavan direktiiviehdotuksen hyväksymisen myötä voitaisiin ottaa käyttöön julkisia hankintoja koskevia pakollisia toimia, joiden avulla pyritään nopeuttamaan niin sanottujen saastuttamattomien ajoneuvojen kysyntää markkinoilla. Ehdotuksella edistetään myös saastuttamattomien ja energiatehokkaiden ajoneuvojen käyttöönottoa teknologiasta riippumattomalla lähestymistavalla jäsenvaltioiden suosituksen mukaisesti (17).

| 4.2 | Yli 3,5 tonnin painoisten raskaiden ajoneuvojen hankintavelvollisuudesta on vapaaehtoisiin sopimuksiin tai muunlaiseen sääntelyyn verrattuna etua kustannus–hyöty-näkökulmasta. Tämä koskee sekä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn taloudellisia näkökohtia että etenkin ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia. |
| --- | --- |

4.2

Yli 3,5 tonnin painoisten raskaiden ajoneuvojen hankintavelvollisuudesta on vapaaehtoisiin sopimuksiin tai muunlaiseen sääntelyyn verrattuna etua kustannus–hyöty-näkökulmasta. Tämä koskee sekä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn taloudellisia näkökohtia että etenkin ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia.

| 4.3 | Hankintoja varten määritelty 25 prosentin kiintiö vastaa 10:tä prosenttia koko markkinoista. Kyseinen prosenttiosuus on riittävän suuri vaikuttamaan saastuttamattomien ajoneuvojen markkinoiden kehittymiseen, luomaan mittakaavaetuja sekä säilyttämään investointikustannukset hyväksyttävällä tasolla. |
| --- | --- |

4.3

Hankintoja varten määritelty 25 prosentin kiintiö vastaa 10:tä prosenttia koko markkinoista. Kyseinen prosenttiosuus on riittävän suuri vaikuttamaan saastuttamattomien ajoneuvojen markkinoiden kehittymiseen, luomaan mittakaavaetuja sekä säilyttämään investointikustannukset hyväksyttävällä tasolla.

| 4.4 | Arvioiden mukaan tarkasteltava direktiiviehdotus koskee noin 52 000:ta ajoneuvoa, joista 17 000 on busseja ja 35 000 raskaita hyötyajoneuvoja. Jos tästä määrästä 25 prosenttia olisi saastuttamattomia ajoneuvoja, erittäin ympäristöystävällisiä ajoneuvoja otettaisiin vuosittain käyttöön 13 000. Julkisyhteisöt voivat täysin vapaasti valita korvattavat ajoneuvotyypit (bussit, jäteautot tai muut) sekä määritellä niiden osuuden korvattavista ajoneuvoista. |
| --- | --- |

4.4

Arvioiden mukaan tarkasteltava direktiiviehdotus koskee noin 52 000:ta ajoneuvoa, joista 17 000 on busseja ja 35 000 raskaita hyötyajoneuvoja. Jos tästä määrästä 25 prosenttia olisi saastuttamattomia ajoneuvoja, erittäin ympäristöystävällisiä ajoneuvoja otettaisiin vuosittain käyttöön 13 000. Julkisyhteisöt voivat täysin vapaasti valita korvattavat ajoneuvotyypit (bussit, jäteautot tai muut) sekä määritellä niiden osuuden korvattavista ajoneuvoista.

| 4.5 | Hankintojen hyödyntäminen saastuttamattomien ajoneuvojen järjestelmälliseksi käyttöön ottamiseksi edistäisi ajoneuvoteollisuuden kehittämistä, varmistaisi raskaiden ajoneuvojen vakaat markkinat Euroopassa sekä parantaisi kilpailua ja kilpailukykyä. |
| --- | --- |

4.5

Hankintojen hyödyntäminen saastuttamattomien ajoneuvojen järjestelmälliseksi käyttöön ottamiseksi edistäisi ajoneuvoteollisuuden kehittämistä, varmistaisi raskaiden ajoneuvojen vakaat markkinat Euroopassa sekä parantaisi kilpailua ja kilpailukykyä.

| 4.6 | Muun muassa Pariisissa, Montpellier'ssa ja Frankfurtissa on jo saastuttamattomia ajoneuvoja, ja kyseiset kaupungit valmistautuvat lisäämään niiden määrää ympäristönsuojelua koskevien ja sosiaalis-taloudellisten myönteisten tulosten valossa. |
| --- | --- |

4.6

Muun muassa Pariisissa, Montpellier'ssa ja Frankfurtissa on jo saastuttamattomia ajoneuvoja, ja kyseiset kaupungit valmistautuvat lisäämään niiden määrää ympäristönsuojelua koskevien ja sosiaalis-taloudellisten myönteisten tulosten valossa.

| 4.7 | Erittäin ympäristöystävällisten ajoneuvojen vähimmäiskiintiön pakollinen käyttöönotto raskaita ajoneuvoja hankittaessa on julkisyhteisöjen käytettävissä oleva lisäväline, jonka avulla voidaan täyttää ilmanlaatua koskevissa yhteisön direktiiveissä asetetut velvoitteet. |
| --- | --- |

4.7

Erittäin ympäristöystävällisten ajoneuvojen vähimmäiskiintiön pakollinen käyttöönotto raskaita ajoneuvoja hankittaessa on julkisyhteisöjen käytettävissä oleva lisäväline, jonka avulla voidaan täyttää ilmanlaatua koskevissa yhteisön direktiiveissä asetetut velvoitteet.

| 4.8 | Ehdotetussa direktiivissä esitetyn, korvaavia hankintoja koskevan vähimmäiskiintiön avulla voitaisiin parantaa nopeasti ilmanlaatua (18), sillä erittäin ympäristöystävälliset ajoneuvot vastaavat standardeja, joiden avulla voidaan vähentää huomattavasti hiilivetyjen, typpioksidien ja hiukkasten päästöjä. |
| --- | --- |

4.8

Ehdotetussa direktiivissä esitetyn, korvaavia hankintoja koskevan vähimmäiskiintiön avulla voitaisiin parantaa nopeasti ilmanlaatua (18), sillä erittäin ympäristöystävälliset ajoneuvot vastaavat standardeja, joiden avulla voidaan vähentää huomattavasti hiilivetyjen, typpioksidien ja hiukkasten päästöjä.

| 4.9 | Erittäin ympäristöystävällisten ajoneuvojen käyttö vähentää myös osaltaan polttoaineen käyttöä ja kannustaa tutkimustoimintaa pyrkimään ympäristön kannalta yhä merkittävämpiin tuloksiin. Vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön edistäminen sekä päästöjen käsittelytekniikoiden tutkiminen edistävät myös ajoneuvoteollisuuden kasvua. |
| --- | --- |

4.9

Erittäin ympäristöystävällisten ajoneuvojen käyttö vähentää myös osaltaan polttoaineen käyttöä ja kannustaa tutkimustoimintaa pyrkimään ympäristön kannalta yhä merkittävämpiin tuloksiin. Vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön edistäminen sekä päästöjen käsittelytekniikoiden tutkiminen edistävät myös ajoneuvoteollisuuden kasvua.

| 4.10 | Kun ajatellaan, että tarkasteltavassa ehdotuksessa käsiteltävien raskaiden ajoneuvojen keskimääräinen käyttöikä on noin 15 vuotta ja kun oletetaan, että ehdotettu direktiivi hyväksytään vuonna 2006, julkisyhteisöt voisivat vuoteen 2030 mennessä saada hyvitettyä investointinsa, edistyä teknologisella tasolla sekä parantaa suorituskykystandardeja. |
| --- | --- |

4.10

Kun ajatellaan, että tarkasteltavassa ehdotuksessa käsiteltävien raskaiden ajoneuvojen keskimääräinen käyttöikä on noin 15 vuotta ja kun oletetaan, että ehdotettu direktiivi hyväksytään vuonna 2006, julkisyhteisöt voisivat vuoteen 2030 mennessä saada hyvitettyä investointinsa, edistyä teknologisella tasolla sekä parantaa suorituskykystandardeja.

| 4.11 | Nopeasta ja vahvasta sitoutumisesta saastuttamattomien ajoneuvojen edistämiseen olisi myös yhteiskunnallista hyötyä. Ilmanlaadun parantaminen kaupungeissa muun muassa vähentäisi hengityselinsairauksien syntymistä tai pahentumista, mikä vaikuttaisi myönteisesti kansanterveysbudjettiin. |
| --- | --- |

4.11

Nopeasta ja vahvasta sitoutumisesta saastuttamattomien ajoneuvojen edistämiseen olisi myös yhteiskunnallista hyötyä. Ilmanlaadun parantaminen kaupungeissa muun muassa vähentäisi hengityselinsairauksien syntymistä tai pahentumista, mikä vaikuttaisi myönteisesti kansanterveysbudjettiin.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 634 lopullinen.

1

(2)  Direktiivi 2005/55/EY, 1 artiklan c kohta ja liitteen I kohta 6.2.1.

2

(3)  Direktiivi 1998/69/EY.

3

(4)  KOM(2005) 261 lopullinen, 5.7.2005.

4

(5)  KOM(2005) 628 lopullinen, 7.12.2005.

5

(6)  KOM(2006) 34 lopullinen, 7.2.2006.

6

(7)  KOM(2000) 769 lopullinen.

7

(8)  KOM(2001) 370 lopullinen.

8

(9)  KOM(2001) 547 lopullinen. Tiedonannon mukaan vuoteen 2020 mennessä perinteisistä polttoaineista 20 prosenttia tulisi korvata vaihtoehtoisilla polttoaineilla.

9

(10)  Direktiivi 2003/30/EY.

10

(11)  KOM(2005) 37 lopullinen.

11

(12)  KOM(2005) 265 lopullinen.

12

(13)  Direktiivi 96/62/EY ilmanlaadusta sekä seuraavat johdannaisdirektiivit: direktiivi 1999/30/EY ilmassa olevien rikkidioksidin, typpidioksidin ja typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista; direktiivi 2000/69/EY ilmassa olevan bentseenin ja hiilimonoksidin raja-arvoista; direktiivi 2002/3/EY otsonin tavoitearvoista.

13

(14)  KOM(2005) 446 lopullinen.

14

(15)  A5–0054/2001.

15

(16)  Helsingissä (vuonna 1999) ja Göteborgissa (vuonna 2001) kokoontuneet Eurooppa-neuvostot.

16

(17)  Eurooppa-neuvoston 22.—23. maaliskuuta 2005 Lissabonin strategian yhteydessä määrittelemien painopisteiden mukaisesti.

17

(18)  Montpellier'n kaupunki otti vuonna 1999 käyttöön ensimmäiset maakaasulla toimivat saastuttamattomat bussit. 30 kuukauden jälkeen NOX-päästöt olivat vähentyneet 50 prosenttia, hiukkaspäästöt olivat lähes hävinneet ja melu oli alentunut viidellä yksiköllä kahdeksaan desibeliin (tiedot: ADEME, Agence de l'environnement et de la maîtrise de l'énergie, Délégation régionale Languedoc-Roussillon).

18

X

Agence de l'environnement et de la maîtrise de l'énergie

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/29

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelusta — Toimintaohjelma”

KOM(2005) 658 lopullinen

(2006/C 195/08)

Euroopan komissio päätti 13. joulukuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 26. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli Lutz RIBBE ja apulaisesittelijä oli Olivier DERRUINE.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 137 ääntä puolesta ja 2 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1   Komitean päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on toistuvasti viitannut kestävän kehityksen keskeiseen merkitykseen Euroopan tulevaisuuden ja maailmanlaajuisen kehityksen kannalta ja pitää siksi tervetulleena ”toimintaohjelmaa”, jossa komissio käsittelee aihetta. |
| --- | --- |

1.1

ETSK on toistuvasti viitannut kestävän kehityksen keskeiseen merkitykseen Euroopan tulevaisuuden ja maailmanlaajuisen kehityksen kannalta ja pitää siksi tervetulleena ”toimintaohjelmaa”, jossa komissio käsittelee aihetta.

| 1.2 | Komission esittämä tiedonanto on yksi pelkästään vuonna 2005 julkaistuista viidestä asiakirjasta, joissa käsitellään kestävää kehitystä. Vaikka ETSK onkin muistuttanut toistuvasti konkreettisten toimien tärkeydestä, se pitää valitettavana erillisten asiakirjojen suurta määrää, joka vaikeuttaa kohtuuttomasti politiikasta kiinnostuneen tavallisen kansalaisen mahdollisuuksia muodostaa yleiskäsitys asiasta. |
| --- | --- |

1.2

Komission esittämä tiedonanto on yksi pelkästään vuonna 2005 julkaistuista viidestä asiakirjasta, joissa käsitellään kestävää kehitystä. Vaikka ETSK onkin muistuttanut toistuvasti konkreettisten toimien tärkeydestä, se pitää valitettavana erillisten asiakirjojen suurta määrää, joka vaikeuttaa kohtuuttomasti politiikasta kiinnostuneen tavallisen kansalaisen mahdollisuuksia muodostaa yleiskäsitys asiasta.

| 1.3 | Lissabonin strategian ja kestävän kehityksen strategian väliset yhteydet vaikuttavat sekavilta. Jotta kansalaiset voisivat ymmärtää ne, tarvitaan selkeää tiedotusta ja asioiden jäsentelyä. Vaikutusanalyysiin käytettäviä välineitä on uudistettava, jotta taloudellisen ulottuvuuden lisäksi voidaan samassa mitassa ottaa huomioon myös sosiaali- ja ympäristöulottuvuus. Lissabonin strategian mukaisella tutkimuksella ja innovoinnilla on myös selkeästi pyrittävä kestävän kehityksen tukemiseen. |
| --- | --- |

1.3

Lissabonin strategian ja kestävän kehityksen strategian väliset yhteydet vaikuttavat sekavilta. Jotta kansalaiset voisivat ymmärtää ne, tarvitaan selkeää tiedotusta ja asioiden jäsentelyä. Vaikutusanalyysiin käytettäviä välineitä on uudistettava, jotta taloudellisen ulottuvuuden lisäksi voidaan samassa mitassa ottaa huomioon myös sosiaali- ja ympäristöulottuvuus. Lissabonin strategian mukaisella tutkimuksella ja innovoinnilla on myös selkeästi pyrittävä kestävän kehityksen tukemiseen.

| 1.4 | ETSK ei pidä tiedonannossa esiteltyä ”toimintaohjelmaa” uutena, tarkistettuna strategiana. Vaikka komissio tarjoaakin oikean analyysin nykytilanteesta ja myös toteaa, että näin ei voi jatkua, se ei tavallaan pääse tätä analyysia pitemmälle. Komissio ei selitä ollenkaan tai kuvailee vain hyvin riittämättömästi, millaisia vaaditut jatkotoimet voisivat käytännössä olla. |
| --- | --- |

1.4

ETSK ei pidä tiedonannossa esiteltyä ”toimintaohjelmaa” uutena, tarkistettuna strategiana. Vaikka komissio tarjoaakin oikean analyysin nykytilanteesta ja myös toteaa, että näin ei voi jatkua, se ei tavallaan pääse tätä analyysia pitemmälle. Komissio ei selitä ollenkaan tai kuvailee vain hyvin riittämättömästi, millaisia vaaditut jatkotoimet voisivat käytännössä olla.

| 1.5 | Komissio ei noudata asiakirjassaan ETSK:n huhtikuussa 2004 esittämiä suosituksia eikä kesäkuussa 2005 itse antamiaan lupauksia. Se ei määrittele selkeitä tavoitteita, joihin kestävän kehityksen strategian puitteissa pyrittäisiin. |
| --- | --- |

1.5

Komissio ei noudata asiakirjassaan ETSK:n huhtikuussa 2004 esittämiä suosituksia eikä kesäkuussa 2005 itse antamiaan lupauksia. Se ei määrittele selkeitä tavoitteita, joihin kestävän kehityksen strategian puitteissa pyrittäisiin.

| 1.6 | Strategialla kuvataan yleensä reittiä tavoitteiden saavuttamiseksi. Tavoitteiden puuttuminen hankaloittaa väistämättä välineiden määrittelemistä. Tämä on tiedonannon keskeinen puute. Kun ei tiedetä tarkkaan, mihin on menossa, ei voida myöskään määritellä, miten sinne päästään. |
| --- | --- |

1.6

Strategialla kuvataan yleensä reittiä tavoitteiden saavuttamiseksi. Tavoitteiden puuttuminen hankaloittaa väistämättä välineiden määrittelemistä. Tämä on tiedonannon keskeinen puute. Kun ei tiedetä tarkkaan, mihin on menossa, ei voida myöskään määritellä, miten sinne päästään.

| 1.7 | Asiakirjassa esitetyt keskeiset toimenpiteet ovat epämääräisiä ja kaukana käytännöstä. Osittain kyse on vanhoista vaatimuksista tai lupauksista, jotka ovat olleet toteutumatta esillä jo yli 30 vuoden ajan. Asiakirjassa ei kuitenkaan käsitellä mahdollisia syitä, joiden vuoksi näin vanhoja vaatimuksia ei ole toteutettu eikä myöskään kysymystä siitä, ovatko nämä vaatimukset edelleen ajankohtaisia ja etenkin riittäviä. |
| --- | --- |

1.7

Asiakirjassa esitetyt keskeiset toimenpiteet ovat epämääräisiä ja kaukana käytännöstä. Osittain kyse on vanhoista vaatimuksista tai lupauksista, jotka ovat olleet toteutumatta esillä jo yli 30 vuoden ajan. Asiakirjassa ei kuitenkaan käsitellä mahdollisia syitä, joiden vuoksi näin vanhoja vaatimuksia ei ole toteutettu eikä myöskään kysymystä siitä, ovatko nämä vaatimukset edelleen ajankohtaisia ja etenkin riittäviä.

| 1.8 | Erittäin tärkeitä suunnitelmia koskevissa kohdissa komissio välttelee konkreettista sitoutumista. Tervetulleena on pidettävä komission ilmoitusta hyödyntää kansainvälistä kauppaa kestävän kehityksen välineenä. ”Toimintasuunnitelmalta” pitäisi kuitenkin voida odottaa keinoja sen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.8

Erittäin tärkeitä suunnitelmia koskevissa kohdissa komissio välttelee konkreettista sitoutumista. Tervetulleena on pidettävä komission ilmoitusta hyödyntää kansainvälistä kauppaa kestävän kehityksen välineenä. ”Toimintasuunnitelmalta” pitäisi kuitenkin voida odottaa keinoja sen toteuttamiseksi.

| 1.9 | Komission tulisi selventää toimijoiden roolia vastaamalla EU:n jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten ja muiden eturyhmien toimivaltuuksiin liittyvään kysymykseen, ”kenen tulee tehdä mitäkin?”. |
| --- | --- |

1.9

Komission tulisi selventää toimijoiden roolia vastaamalla EU:n jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten ja muiden eturyhmien toimivaltuuksiin liittyvään kysymykseen, ”kenen tulee tehdä mitäkin?”.

| 1.10 | ETSK puolestaan ilmaisee aikomuksensa osallistua vuoropuheluun kokoamalla ajan mittaan parhaiden käytäntöjen levittämisen mahdollistavan tietokannan, joka sisältää myös tietoa paikallisten toimijoiden kohtaamista esteistä jne. Näin voidaan vahvistaa asiantuntemusta, johon komissio ja muut asianomaiset tahot voivat toimissaan tukeutua. |
| --- | --- |

1.10

ETSK puolestaan ilmaisee aikomuksensa osallistua vuoropuheluun kokoamalla ajan mittaan parhaiden käytäntöjen levittämisen mahdollistavan tietokannan, joka sisältää myös tietoa paikallisten toimijoiden kohtaamista esteistä jne. Näin voidaan vahvistaa asiantuntemusta, johon komissio ja muut asianomaiset tahot voivat toimissaan tukeutua.

| 1.11 | Tiedonanto jättää siis enemmän kysymyksiä avoimiksi kuin antaa vastauksia, ja osittain se jopa synnyttää uusia kysymyksiä, joiden vastauksia jäädään odottelemaan. |
| --- | --- |

1.11

Tiedonanto jättää siis enemmän kysymyksiä avoimiksi kuin antaa vastauksia, ja osittain se jopa synnyttää uusia kysymyksiä, joiden vastauksia jäädään odottelemaan.

| 1.12 | ETSK pitää tätä hyvin valitettavana. Kyseinen tiedonanto ei todellisuudessa edistä kestävän kehityksen politiikkaa, vaan herättää ennemminkin sen vaikutelman, että parhaillaan EU polkee tässä asiassa paikoillaan. |
| --- | --- |

1.12

ETSK pitää tätä hyvin valitettavana. Kyseinen tiedonanto ei todellisuudessa edistä kestävän kehityksen politiikkaa, vaan herättää ennemminkin sen vaikutelman, että parhaillaan EU polkee tässä asiassa paikoillaan.

2   Lausunnon keskeiset kohdat ja taustatietoja

| 2.1 | Komissio esitti 13.12.2005, eli välittömästi ennen Eurooppa-neuvoston rahoitusasioita koskenutta huippukokousta, neuvostolle ja Euroopan parlamentille käsillä olevan lausunnon kohteena olevan tiedonannon ”Kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu — Toimintaohjelma” (1). |
| --- | --- |

2.1

Komissio esitti 13.12.2005, eli välittömästi ennen Eurooppa-neuvoston rahoitusasioita koskenutta huippukokousta, neuvostolle ja Euroopan parlamentille käsillä olevan lausunnon kohteena olevan tiedonannon ”Kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu — Toimintaohjelma” (1).

| 2.2 | Tarkistettavasta EU:n kestävän kehityksen strategiasta päätettiin kesällä 2001 Göteborgissa pidetyssä huippukokouksessa. ETSK on ilmaissut toistuvasti kantansa sekä strategian laatimisvaiheen aikana että itse strategiasta, viimeksi mm. valmistelevissa lausunnoissaan aiheista ”EU:n kestävän kehityksen strategian arviointi” (2) (huhtikuu 2004) ja ”Kestävän kehityksen asema seuraavissa rahoitusnäkymissä” (3) (toukokuu 2005). Lisäksi komitea järjesti yhdessä komission kanssa huhtikuussa 2005 paljon julkisuutta saaneen ja erittäin rakentavaksi arvioidun sidosryhmäfoorumin sekä maaliskuussa 2006 lisäkuulemisen käsillä olevan lausunnon laatimisen puitteissa. Näiden tilaisuuksien tulokset on luonnollisesti otettu huomioon tätä lausuntoa laadittaessa. |
| --- | --- |

2.2

Tarkistettavasta EU:n kestävän kehityksen strategiasta päätettiin kesällä 2001 Göteborgissa pidetyssä huippukokouksessa. ETSK on ilmaissut toistuvasti kantansa sekä strategian laatimisvaiheen aikana että itse strategiasta, viimeksi mm. valmistelevissa lausunnoissaan aiheista ”EU:n kestävän kehityksen strategian arviointi” (2) (huhtikuu 2004) ja ”Kestävän kehityksen asema seuraavissa rahoitusnäkymissä” (3) (toukokuu 2005). Lisäksi komitea järjesti yhdessä komission kanssa huhtikuussa 2005 paljon julkisuutta saaneen ja erittäin rakentavaksi arvioidun sidosryhmäfoorumin sekä maaliskuussa 2006 lisäkuulemisen käsillä olevan lausunnon laatimisen puitteissa. Näiden tilaisuuksien tulokset on luonnollisesti otettu huomioon tätä lausuntoa laadittaessa.

| 2.3 | Prodin komissio ilmoitti vielä itse tarkistavansa ja hyväksyvänsä kestävän kehityksen strategian. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Asiakirjan tai -kirjojen laatiminen viivästyi huomattavasti. Tämän voi tulkita merkiksi siitä, että komissiolla ja myös neuvostolla on suuria vaikeuksia edetä kestävän kehityksen strategian suhteen. |
| --- | --- |

2.3

Prodin komissio ilmoitti vielä itse tarkistavansa ja hyväksyvänsä kestävän kehityksen strategian. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Asiakirjan tai -kirjojen laatiminen viivästyi huomattavasti. Tämän voi tulkita merkiksi siitä, että komissiolla ja myös neuvostolla on suuria vaikeuksia edetä kestävän kehityksen strategian suhteen.

| 2.4 | Helmikuussa 2005 Barroson komissio esitti — ei uudistettua strategiaa, vaan tiedonannon aiheesta ”EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu — Vuoden 2005 tilannekatsaus ja suuntaviivat tulevalle” (4). Komissio puhui siinä ”kestämättömien kehityssuuntausten voimistumisesta” ja siitä, että ympäristönäkökohtien niveltämisessä eri alojen politiikkaan ”edistyminen on toistaiseksi ollut vähäistä”. Lisäksi se totesi, että ”köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat kasvava ongelma” ja että ”maailmassa, jossa keskinäinen riippuvuus on yhä suurempi, emme voi jatkuvasti tuottaa ja kuluttaa nykyisellä tavalla”. |
| --- | --- |

2.4

Helmikuussa 2005 Barroson komissio esitti — ei uudistettua strategiaa, vaan tiedonannon aiheesta ”EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu — Vuoden 2005 tilannekatsaus ja suuntaviivat tulevalle” (4). Komissio puhui siinä ”kestämättömien kehityssuuntausten voimistumisesta” ja siitä, että ympäristönäkökohtien niveltämisessä eri alojen politiikkaan ”edistyminen on toistaiseksi ollut vähäistä”. Lisäksi se totesi, että ”köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat kasvava ongelma” ja että ”maailmassa, jossa keskinäinen riippuvuus on yhä suurempi, emme voi jatkuvasti tuottaa ja kuluttaa nykyisellä tavalla”.

| 2.5 | Nyt arvioitavana olevaa komission tiedonantoa on tarkasteltava tässä kontekstissa. ETSK voi tulkita sen seuraavaksi askeleeksi kohti kestävän kehityksen strategian uudistamista, mutta ei jo toteutetun uudistuksen tulokseksi. Uusimpien, vaikkakin lähinnä epävirallisten tietojen mukaan nykyisenä suunnitelmana on, että neuvosto hyväksyy kesäkuussa 2006 vuonna 2001 laaditun kestävän kehityksen strategian tarkistuksen ja että kyseiset päätelmät toimivat vuoteen 2009 asti yhteisenä eurooppalaisena kestävän kehityksen strategiana. Tähän liittyen ETSK toteaa aluksi, että komissio ei ole täyttänyt vuonna 2001 hyväksyttyä velvoitetta, jonka mukaan jokaisen komission on esitettävä toimikautensa alussa strategian tarkistus. Vuonna 2005 on julkaistu viisi asiakirjaa (5), joita voidaan korkeintaan pitää uudistusta koskevana ideointina ja materiaalina, mutta jotka eivät missään nimessä muodosta tarkistettua, nykyisiin — edelleen uhkaaviin — kehityssuuntiin vastaavaa uutta strategiaa seuraavaksi neljäksi vuodeksi. |
| --- | --- |

2.5

Nyt arvioitavana olevaa komission tiedonantoa on tarkasteltava tässä kontekstissa. ETSK voi tulkita sen seuraavaksi askeleeksi kohti kestävän kehityksen strategian uudistamista, mutta ei jo toteutetun uudistuksen tulokseksi. Uusimpien, vaikkakin lähinnä epävirallisten tietojen mukaan nykyisenä suunnitelmana on, että neuvosto hyväksyy kesäkuussa 2006 vuonna 2001 laaditun kestävän kehityksen strategian tarkistuksen ja että kyseiset päätelmät toimivat vuoteen 2009 asti yhteisenä eurooppalaisena kestävän kehityksen strategiana. Tähän liittyen ETSK toteaa aluksi, että komissio ei ole täyttänyt vuonna 2001 hyväksyttyä velvoitetta, jonka mukaan jokaisen komission on esitettävä toimikautensa alussa strategian tarkistus. Vuonna 2005 on julkaistu viisi asiakirjaa (5), joita voidaan korkeintaan pitää uudistusta koskevana ideointina ja materiaalina, mutta jotka eivät missään nimessä muodosta tarkistettua, nykyisiin — edelleen uhkaaviin — kehityssuuntiin vastaavaa uutta strategiaa seuraavaksi neljäksi vuodeksi.

| 2.6 | Komitea pitää arveluttavana, ettei komissio ole lupauksistaan huolimatta kommentoinut perusteellisesti komitean viimeisintä valmistelevaa lausuntoa aiheesta ”EU:n kestävän kehityksen strategian arviointi” (6). Komitea esitti kyseisessä asiakirjassa perustavanlaatuisia kysymyksiä, joista moniin odotetaan edelleen vastausta. Neuvottomuus ilmenee selkeästi myös nyt esitetyn ”toimintaohjelman” tavoitteiden, ideoiden ja suunnan puutteesta. |
| --- | --- |

2.6

Komitea pitää arveluttavana, ettei komissio ole lupauksistaan huolimatta kommentoinut perusteellisesti komitean viimeisintä valmistelevaa lausuntoa aiheesta ”EU:n kestävän kehityksen strategian arviointi” (6). Komitea esitti kyseisessä asiakirjassa perustavanlaatuisia kysymyksiä, joista moniin odotetaan edelleen vastausta. Neuvottomuus ilmenee selkeästi myös nyt esitetyn ”toimintaohjelman” tavoitteiden, ideoiden ja suunnan puutteesta.

| 2.7 | Komitea olisi myös kaivannut — kuten jo vuonna 2004 — selkeitä tietoja siitä, millä tavoin on tarkoitus rajata ja jäsentää EU:n nykyisiä toimia ohjaavaa kahta suurta strategiaa — kestävän kehityksen strategiaa ja kasvuun ja työllisyyteen tähtäävää Lissabonin strategiaa — niiden tavoitteiden mukaisesti, jotka EU on asettanut itselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa (7). Kun tarkastellaan Lissabonin strategiaan liittyviä kansallisia uudistusohjelmia, voidaan todeta, että jäsenvaltiot eivät ole asettaneet kestävää kehitystä painopisteeksi. Tässä ilmeneekin ristiriita Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2005 tekemien päätelmien kanssa, joissa todetaan, että kestävän kehityksen strategia on EU:n tärkein strategia. |
| --- | --- |

2.7

Komitea olisi myös kaivannut — kuten jo vuonna 2004 — selkeitä tietoja siitä, millä tavoin on tarkoitus rajata ja jäsentää EU:n nykyisiä toimia ohjaavaa kahta suurta strategiaa — kestävän kehityksen strategiaa ja kasvuun ja työllisyyteen tähtäävää Lissabonin strategiaa — niiden tavoitteiden mukaisesti, jotka EU on asettanut itselleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa (7). Kun tarkastellaan Lissabonin strategiaan liittyviä kansallisia uudistusohjelmia, voidaan todeta, että jäsenvaltiot eivät ole asettaneet kestävää kehitystä painopisteeksi. Tässä ilmeneekin ristiriita Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2005 tekemien päätelmien kanssa, joissa todetaan, että kestävän kehityksen strategia on EU:n tärkein strategia.

| 2.8 | Käsillä olevassa asiakirjassa ETSK tarkastelee ensisijaisesti, onko sen edellä mainituissa, huhtikuussa 2004 ja toukokuussa 2005 antamissa lausunnoissa esitetyt toteamukset, kysymykset ja suositukset otettu huomioon ja toteutettu. |
| --- | --- |

2.8

Käsillä olevassa asiakirjassa ETSK tarkastelee ensisijaisesti, onko sen edellä mainituissa, huhtikuussa 2004 ja toukokuussa 2005 antamissa lausunnoissa esitetyt toteamukset, kysymykset ja suositukset otettu huomioon ja toteutettu.

| 2.9 | Lisäksi analysoidaan, onko komissio täyttänyt itse muotoilemansa tavoitteet. |
| --- | --- |

2.9

Lisäksi analysoidaan, onko komissio täyttänyt itse muotoilemansa tavoitteet.

3   Yleistä

| 3.1 | Arvioitavassa tiedonannossa — kuten yleensäkin asiakirjoissaan — komissio kuvailee yleistä tilannetta. Kaksi lainausta tiedonannon kolmannesta kappaleesta kuvaavat tilannetta hyvin selkeästi: ”EU on päässyt hyvään alkuun näiden kestävän kehityksen periaatteiden noudattamisessa — —. Muutosten nopea tahti edellyttää kuitenkin ponnistelujen lisäämistä”. |
| --- | --- |

3.1

Arvioitavassa tiedonannossa — kuten yleensäkin asiakirjoissaan — komissio kuvailee yleistä tilannetta. Kaksi lainausta tiedonannon kolmannesta kappaleesta kuvaavat tilannetta hyvin selkeästi: ”EU on päässyt hyvään alkuun näiden kestävän kehityksen periaatteiden noudattamisessa — —. Muutosten nopea tahti edellyttää kuitenkin ponnistelujen lisäämistä”.

| 3.2 | Komitea vahvistaa tämän toteamuksen ja yhtyy yleiseen analyysiin: monilla aloilla EU ja jäsenvaltiot mutta myös yritykset, kansalaisjärjestöt ja yksityishenkilöt ovat ryhtyneet lukuisiin, mallikkaisiin hankkeisiin. Niitä ei kuitenkaan ole riittävästi, jotta voitaisiin puhua suunnanmuutoksesta. |
| --- | --- |

3.2

Komitea vahvistaa tämän toteamuksen ja yhtyy yleiseen analyysiin: monilla aloilla EU ja jäsenvaltiot mutta myös yritykset, kansalaisjärjestöt ja yksityishenkilöt ovat ryhtyneet lukuisiin, mallikkaisiin hankkeisiin. Niitä ei kuitenkaan ole riittävästi, jotta voitaisiin puhua suunnanmuutoksesta.

| 3.3 | Käytännön esimerkkejä menestyksestä löytyy kansalliselta tasolta (kuten energiapainotteista asuntojen kunnostusta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevan saksalaisen ohjelman myönteiset ympäristö- ja työllisyysvaikutukset), alakohtaiselta tasolta (kuten ilmastolle haitallisten CFC-yhdisteiden käytön lopettaminen ajoneuvojen ilmastointilaitteissa ja ”ympäristöteknologian toimintasuunnitelma”) sekä yritystasolta (kuten British Petroleum, joka otti velvoitteekseen vuonna 1998 laskea vuoteen 2010 mennessä kasvihuonekaasupäästöjään kymmenellä prosentilla vuoden 1990 päästömäärään verrattuna ja joka saavutti tämän tavoitteensa jo vuonna 2003 energiatehokkuuden avulla; ks. myös suurten englantilaisten ja monikansallisten yritysten allekirjoittama kirje Iso-Britannian pääministerin tukemiseksi ilmastonmuutoksen vastaisissa toimissa (8)). |
| --- | --- |

3.3

Käytännön esimerkkejä menestyksestä löytyy kansalliselta tasolta (kuten energiapainotteista asuntojen kunnostusta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevan saksalaisen ohjelman myönteiset ympäristö- ja työllisyysvaikutukset), alakohtaiselta tasolta (kuten ilmastolle haitallisten CFC-yhdisteiden käytön lopettaminen ajoneuvojen ilmastointilaitteissa ja ”ympäristöteknologian toimintasuunnitelma”) sekä yritystasolta (kuten British Petroleum, joka otti velvoitteekseen vuonna 1998 laskea vuoteen 2010 mennessä kasvihuonekaasupäästöjään kymmenellä prosentilla vuoden 1990 päästömäärään verrattuna ja joka saavutti tämän tavoitteensa jo vuonna 2003 energiatehokkuuden avulla; ks. myös suurten englantilaisten ja monikansallisten yritysten allekirjoittama kirje Iso-Britannian pääministerin tukemiseksi ilmastonmuutoksen vastaisissa toimissa (8)).

| 3.4 | Esimerkit osoittavat, että kestävät tuotanto- ja kulutusmenetelmät ovat paitsi teknisesti toteutettavissa myös taloudellisesti hyväksyttäviä ja edistävät osaltaan työpaikkojen säilymistä ja luomista. Tämä on tuotava aiempaa selkeämmin esille. |
| --- | --- |

3.4

Esimerkit osoittavat, että kestävät tuotanto- ja kulutusmenetelmät ovat paitsi teknisesti toteutettavissa myös taloudellisesti hyväksyttäviä ja edistävät osaltaan työpaikkojen säilymistä ja luomista. Tämä on tuotava aiempaa selkeämmin esille.

| 3.5 | Kestävä kehitys on uudenlainen, yhdennetty yhteiskunnallinen kehitysmalli: kestävän kehityksen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät ulottuvuudet vahvistavat toinen toisiaan ja tukevat ”eurooppalaisten arvojen” säilymistä. Kestävä kehitys edistää näin ollen yleistä yhteiskunnallista hyvinvointia. Tässä yhteydessä komitea pitää tervetulleina komission ja Eurostatin yhteisiä pyrkimyksiä sellaisen ”hyvinvointi-indikaattorin” kehittämiseksi, joka on kestävän kehityksen kannalta selkeämpi mittayksikkö kuin bkt. Muun muassa Euroopan ympäristöviraston käyttämä ”ekologinen jalanjälki” voisi osoittautua sopivaksi välineeksi. Kyseisen indikaattorin tulisi sisältää ulkoiset ympäristökustannukset mutta myös tietyt sosiaalikustannukset. |
| --- | --- |

3.5

Kestävä kehitys on uudenlainen, yhdennetty yhteiskunnallinen kehitysmalli: kestävän kehityksen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät ulottuvuudet vahvistavat toinen toisiaan ja tukevat ”eurooppalaisten arvojen” säilymistä. Kestävä kehitys edistää näin ollen yleistä yhteiskunnallista hyvinvointia. Tässä yhteydessä komitea pitää tervetulleina komission ja Eurostatin yhteisiä pyrkimyksiä sellaisen ”hyvinvointi-indikaattorin” kehittämiseksi, joka on kestävän kehityksen kannalta selkeämpi mittayksikkö kuin bkt. Muun muassa Euroopan ympäristöviraston käyttämä ”ekologinen jalanjälki” voisi osoittautua sopivaksi välineeksi. Kyseisen indikaattorin tulisi sisältää ulkoiset ympäristökustannukset mutta myös tietyt sosiaalikustannukset.

| 3.6 | Kestävä kehitys ei tarkoita sitä, että yhden sektorin kehityksessä ilmeneviä puutteita korjataan toisilla sektoreilla toteutettavilla toimilla. Näin politiikka toimi aiemmin. Kesäkuussa 2005 Eurooppa-neuvosto vahvisti kyseisen tulkinnan kehityksestä, ja useat komission asiakirjat osoittavat sen toimivan (9). |
| --- | --- |

3.6

Kestävä kehitys ei tarkoita sitä, että yhden sektorin kehityksessä ilmeneviä puutteita korjataan toisilla sektoreilla toteutettavilla toimilla. Näin politiikka toimi aiemmin. Kesäkuussa 2005 Eurooppa-neuvosto vahvisti kyseisen tulkinnan kehityksestä, ja useat komission asiakirjat osoittavat sen toimivan (9).

| 3.7 | Ensinnä kuitenkin tarvitaan laajaa poliittista ja yhteiskunnallista keskustelua niistä arvoista, jotka meillä täällä Euroopassa — osittain toisin kuin muilla maailman alueilla — vallitsevat ja joita meidän on puolustettava, sekä tavoitteista, joihin Euroopassa kestävän kehityksen avulla pyrimme. Kyseisen keskustelun merkitystä ja kiireellisyyttä ei voida yliarvioida. Tavoitteiden saavuttamiskeinoista (eli strategiasta) voidaan ryhtyä keskustelemaan vasta, kun ne ja säilytettävät (eurooppalaiset) arvot on määritelty selkeästi. ETSK ilmaisee jälleen epäilynsä tähänastisen keskustelun riittävyydestä. Komitea toistaa kaksi vuotta sitten esittämänsä toteamuksen, että ”kestävyys” jo käsitteenä on jäänyt suurelle osalle kansalaisista tuntemattomaksi ja että ne, jotka kestävyydestä ovat jotain kuulleetkin, eivät useinkaan tiedä mitään sen sisällöstä. Nämä ovat mahdollisimman huonot lähtökohdat poliittisille toimille. (Tilanne on vastaava Lissabonin strategian kohdalla!) |
| --- | --- |

3.7

Ensinnä kuitenkin tarvitaan laajaa poliittista ja yhteiskunnallista keskustelua niistä arvoista, jotka meillä täällä Euroopassa — osittain toisin kuin muilla maailman alueilla — vallitsevat ja joita meidän on puolustettava, sekä tavoitteista, joihin Euroopassa kestävän kehityksen avulla pyrimme. Kyseisen keskustelun merkitystä ja kiireellisyyttä ei voida yliarvioida. Tavoitteiden saavuttamiskeinoista (eli strategiasta) voidaan ryhtyä keskustelemaan vasta, kun ne ja säilytettävät (eurooppalaiset) arvot on määritelty selkeästi. ETSK ilmaisee jälleen epäilynsä tähänastisen keskustelun riittävyydestä. Komitea toistaa kaksi vuotta sitten esittämänsä toteamuksen, että ”kestävyys” jo käsitteenä on jäänyt suurelle osalle kansalaisista tuntemattomaksi ja että ne, jotka kestävyydestä ovat jotain kuulleetkin, eivät useinkaan tiedä mitään sen sisällöstä. Nämä ovat mahdollisimman huonot lähtökohdat poliittisille toimille. (Tilanne on vastaava Lissabonin strategian kohdalla!)

| 3.8 | ETSK on hyvinkin tietoinen siitä, että kyseinen arvo- ja tavoitekeskustelu ei ole helppo etenkään maailmanlaajuisia markkinoita ajatellen. Euroopan edelläkävijärooli elämää ylläpitävien tekijöiden suojelussa saattaa esimerkiksi johtaa siihen, että kestävän kehityksen vastainen tuotanto siirretään Euroopasta muihin maailman osiin (mikä maailmanlaajuisesti ajatellen ei hyödytä mitään) ja että eurooppalaisten yritysten kilpailukyky kärsii. Mutta ETSK:n toistuvasti vaatima laaja keskustelu on viimein käytävä nimenomaan lukuisten odotettavissa olevien ongelmien vuoksi. |
| --- | --- |

3.8

ETSK on hyvinkin tietoinen siitä, että kyseinen arvo- ja tavoitekeskustelu ei ole helppo etenkään maailmanlaajuisia markkinoita ajatellen. Euroopan edelläkävijärooli elämää ylläpitävien tekijöiden suojelussa saattaa esimerkiksi johtaa siihen, että kestävän kehityksen vastainen tuotanto siirretään Euroopasta muihin maailman osiin (mikä maailmanlaajuisesti ajatellen ei hyödytä mitään) ja että eurooppalaisten yritysten kilpailukyky kärsii. Mutta ETSK:n toistuvasti vaatima laaja keskustelu on viimein käytävä nimenomaan lukuisten odotettavissa olevien ongelmien vuoksi.

Tärkeimpiin kysymyksiin keskittyminen

| 3.9 | Komissio keskittyy tiedonannossaan kuuteen niin kutsuttuun tärkeimpään kysymykseen, jotka ovat






  — | ilmastonmuutos ja puhtaat energiamuodot |
| --- | --- | --- |

3.9

Komissio keskittyy tiedonannossaan kuuteen niin kutsuttuun tärkeimpään kysymykseen, jotka ovat

—

ilmastonmuutos ja puhtaat energiamuodot

| — | kansanterveys |
| --- | --- |

—

kansanterveys

| — | sosiaalinen syrjäytyminen, väestötiede ja maahanmuutto |
| --- | --- |

—

sosiaalinen syrjäytyminen, väestötiede ja maahanmuutto

| — | luonnonvarojen hallinta |
| --- | --- |

—

luonnonvarojen hallinta

| — | kestävä liikenne sekä |
| --- | --- |

—

kestävä liikenne sekä

| — | maailmanlaajuinen köyhyys ja kehityshaasteet. |
| --- | --- |

—

maailmanlaajuinen köyhyys ja kehityshaasteet.

| 3.10 | Kuten ETSK on korostanut toistuvasti aikaisemmissa lausunnoissaan, komitea pitää tällaista keskittymistä oikeana, mutta muistuttaa, että perusteellisiin pohdintoihin on sisällytettävä vähintään myös ne alat, jotka kuuluvat täysin — myös taloudellisesti — EU:n vastuulle, kuten maatalous- ja aluepolitiikka. Huomiota herättää, että tiedonannossa ei puututa paljoakaan näihin aloihin; vain liitteessä 2 viitataan Internet-linkillä esimerkiksi komission ehdotukseen neuvoston päätökseksi maaseudun kehittämistä koskevista yhteisön strategisista suuntaviivoista ohjelmakaudelle 2007–2013 (KOM(2005) 304 lopullinen) mainitsematta kuitenkaan tarkempia tietoja kestävään kehitykseen liittyvien tavoitteiden ja toimenpiteiden sisällöstä. |
| --- | --- |

3.10

Kuten ETSK on korostanut toistuvasti aikaisemmissa lausunnoissaan, komitea pitää tällaista keskittymistä oikeana, mutta muistuttaa, että perusteellisiin pohdintoihin on sisällytettävä vähintään myös ne alat, jotka kuuluvat täysin — myös taloudellisesti — EU:n vastuulle, kuten maatalous- ja aluepolitiikka. Huomiota herättää, että tiedonannossa ei puututa paljoakaan näihin aloihin; vain liitteessä 2 viitataan Internet-linkillä esimerkiksi komission ehdotukseen neuvoston päätökseksi maaseudun kehittämistä koskevista yhteisön strategisista suuntaviivoista ohjelmakaudelle 2007–2013 (KOM(2005) 304 lopullinen) mainitsematta kuitenkaan tarkempia tietoja kestävään kehitykseen liittyvien tavoitteiden ja toimenpiteiden sisällöstä.

| 3.10.1 | Tiedonannon johdannossa viitataan esimerkiksi EU:n tähänastisten toimien kuvauksen yhteydessä lyhyesti maatalous- ja kalastuspolitiikan uudistukseen ja korostetaan, että maaseudun kehittämispolitiikan tehostaminen on esimerkki EU:n sitoutumisesta yhtenäisen politiikan harjoittamiseen. ETSK:n on täysin mahdotonta ymmärtää tätä väitettä, ”sillä tehostamisesta” ei todellakaan voi olla puhetta. Maaseudun kehittämiseen suunnatut varat ovat — komission poliittisten lupausten ja ETSK:n suositusten (10) vastaisesti — tulevana rahoituskautena 2007–2013 osin huomattavasti pienemmät kuin nykyisen talousarvion toteuttamisen aikana ja komission esittämissä suunnitelmissa (11). |
| --- | --- |

3.10.1

Tiedonannon johdannossa viitataan esimerkiksi EU:n tähänastisten toimien kuvauksen yhteydessä lyhyesti maatalous- ja kalastuspolitiikan uudistukseen ja korostetaan, että maaseudun kehittämispolitiikan tehostaminen on esimerkki EU:n sitoutumisesta yhtenäisen politiikan harjoittamiseen. ETSK:n on täysin mahdotonta ymmärtää tätä väitettä, ”sillä tehostamisesta” ei todellakaan voi olla puhetta. Maaseudun kehittämiseen suunnatut varat ovat — komission poliittisten lupausten ja ETSK:n suositusten (10) vastaisesti — tulevana rahoituskautena 2007–2013 osin huomattavasti pienemmät kuin nykyisen talousarvion toteuttamisen aikana ja komission esittämissä suunnitelmissa (11).

| 3.10.2 | Kalastuspolitiikkaan liittyen ETSK haluaa muistuttaa, että tähän mennessä ei ole edes onnistuttu takaamaan sovittujen pyyntikiintiöiden noudattamista, joten ylikalastus merillä jatkuu edelleen. Tätä tilannetta ajatellen ei vaikuta riittävältä pelkästään luetella komission aiempia politiikkoja, mahdollisia tulevia tiedonantoja tai vihreitä kirjoja koskevia Internet-sivustoja, kun ”toiminnallisena tavoitteena” on ”kalasaaliin saaminen suurimmalle mahdolliselle kestävälle tasolle vuoteen 2015 mennessä” (12). |
| --- | --- |

3.10.2

Kalastuspolitiikkaan liittyen ETSK haluaa muistuttaa, että tähän mennessä ei ole edes onnistuttu takaamaan sovittujen pyyntikiintiöiden noudattamista, joten ylikalastus merillä jatkuu edelleen. Tätä tilannetta ajatellen ei vaikuta riittävältä pelkästään luetella komission aiempia politiikkoja, mahdollisia tulevia tiedonantoja tai vihreitä kirjoja koskevia Internet-sivustoja, kun ”toiminnallisena tavoitteena” on ”kalasaaliin saaminen suurimmalle mahdolliselle kestävälle tasolle vuoteen 2015 mennessä” (12).

Selkeän tavoiteasettelun puuttuminen

| 3.11 | Helmikuussa 2005 antamassaan tiedonannossa (KOM(2005) 37 lopullinen) komissio analysoi ETSK:n mielestä oikein edelleen kestämätöntä tilannetta ja kehityssuuntaa ja ilmoitti asiakirjan toisessa osassa (”Vastaaminen haasteisiin”) ETSK:n vaatimien toimien toteuttamissuunnitelmista. Kyseisessä tiedonannossa komissio korosti, että taloudellisen kasvun, sosiaalisen osallisuuden ja ympäristönsuojelun on edettävä rinnakkain niin Euroopassa kuin muuallakin maailmassa. Tarkoituksena oli ”saattaa kestävä kehitys EU:n päätöksenteon keskiöön”. Lisäksi komissio totesi, että ”tarvitaan selkeämmät tavoitteet ja niihin liittyvät määräajat, jotta toiminta voitaisiin suunnata ensisijaisille aloille ja arvioida edistymistä määrällisesti”. ”Vaikka kehityssuuntaukset ovatkin pitkän aikavälin ongelmia, jotka vaativat pitkän aikavälin ratkaisuja, välitavoitteiden asettaminen ja edistymisen mittaaminen ovat ainoita tapoja varmistaa, että yhteiskunta on menossa oikeaan suuntaan. Pitkän aikavälin tavoitteiden asettaminen ei saa merkitä toiminnan lykkäämistä tuonnemmaksi.” |
| --- | --- |

3.11

Helmikuussa 2005 antamassaan tiedonannossa (KOM(2005) 37 lopullinen) komissio analysoi ETSK:n mielestä oikein edelleen kestämätöntä tilannetta ja kehityssuuntaa ja ilmoitti asiakirjan toisessa osassa (”Vastaaminen haasteisiin”) ETSK:n vaatimien toimien toteuttamissuunnitelmista. Kyseisessä tiedonannossa komissio korosti, että taloudellisen kasvun, sosiaalisen osallisuuden ja ympäristönsuojelun on edettävä rinnakkain niin Euroopassa kuin muuallakin maailmassa. Tarkoituksena oli ”saattaa kestävä kehitys EU:n päätöksenteon keskiöön”. Lisäksi komissio totesi, että ”tarvitaan selkeämmät tavoitteet ja niihin liittyvät määräajat, jotta toiminta voitaisiin suunnata ensisijaisille aloille ja arvioida edistymistä määrällisesti”. ”Vaikka kehityssuuntaukset ovatkin pitkän aikavälin ongelmia, jotka vaativat pitkän aikavälin ratkaisuja, välitavoitteiden asettaminen ja edistymisen mittaaminen ovat ainoita tapoja varmistaa, että yhteiskunta on menossa oikeaan suuntaan. Pitkän aikavälin tavoitteiden asettaminen ei saa merkitä toiminnan lykkäämistä tuonnemmaksi.”

| 3.12 | Myös ETSK kritisoi huhtikuussa 2004 antamassaan lausunnossa, että kestävän kehityksen strategia ei sisällä läheskään riittävästi selkeästi ymmärrettäviä ja näin ollen tarkistettavissa olevia tavoitteita. Komitea viittasi myös siihen, että näin ei ollut aiemmin: vielä komission tiedonanto, jonka perusteella kestävän kehityksen strategia viime kädessä laadittiin, sisälsi selkeitä tavoitteita (13). |
| --- | --- |

3.12

Myös ETSK kritisoi huhtikuussa 2004 antamassaan lausunnossa, että kestävän kehityksen strategia ei sisällä läheskään riittävästi selkeästi ymmärrettäviä ja näin ollen tarkistettavissa olevia tavoitteita. Komitea viittasi myös siihen, että näin ei ollut aiemmin: vielä komission tiedonanto, jonka perusteella kestävän kehityksen strategia viime kädessä laadittiin, sisälsi selkeitä tavoitteita (13).

| 3.12.1 | ETSK teki jo tuolloin selväksi, että ilman asianmukaisia tavoitteita ja välitavoitteiden määrittelyä strategialta puuttuu suunta. ETSK käsitteli myös strategian käsitettä ja totesi, että ”strategia määritellään tavoitteen saavuttamiseen tähtäävän oman toiminnan tarkaksi suunnitelmaksi, jossa varaudutaan alusta pitäen kaikkiin tekijöihin, jotka saattavat vaikuttaa omaan toimintaan. EU:n tulevassa kestävän kehityksen strategiassa pitäisi näin ollen






  — | asettaa selkeät tavoitteet |
| --- | --- | --- |

3.12.1

ETSK teki jo tuolloin selväksi, että ilman asianmukaisia tavoitteita ja välitavoitteiden määrittelyä strategialta puuttuu suunta. ETSK käsitteli myös strategian käsitettä ja totesi, että ”strategia määritellään tavoitteen saavuttamiseen tähtäävän oman toiminnan tarkaksi suunnitelmaksi, jossa varaudutaan alusta pitäen kaikkiin tekijöihin, jotka saattavat vaikuttaa omaan toimintaan. EU:n tulevassa kestävän kehityksen strategiassa pitäisi näin ollen

—

asettaa selkeät tavoitteet

| — | kuvata tarkasti tavoitteen tai tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavia yksittäisiä keinoja, muun muassa asianmukaisia vastuita, toimivaltuuksia ja vaikutusmahdollisuuksia |
| --- | --- |

—

kuvata tarkasti tavoitteen tai tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavia yksittäisiä keinoja, muun muassa asianmukaisia vastuita, toimivaltuuksia ja vaikutusmahdollisuuksia

| — | jakaa pitkän aikavälin tavoitteet tarvittaessa välitavoitteisiin, joiden noudattamista tai saavuttamista on seurattava säännöllisesti selkeiden indikaattorien avulla |
| --- | --- |

—

jakaa pitkän aikavälin tavoitteet tarvittaessa välitavoitteisiin, joiden noudattamista tai saavuttamista on seurattava säännöllisesti selkeiden indikaattorien avulla

| — | pyrkiä ratkaisemaan niitä tekijöitä, jotka voivat olla ongelmallisia tässä toiminnassa |
| --- | --- |

—

pyrkiä ratkaisemaan niitä tekijöitä, jotka voivat olla ongelmallisia tässä toiminnassa

| — | varmistaa, että kaikkia politiikan aloja analysoidaan ja arvioidaan jatkuvasti kestävän kehityksen kriteerien avulla” (14). |
| --- | --- |

—

varmistaa, että kaikkia politiikan aloja analysoidaan ja arvioidaan jatkuvasti kestävän kehityksen kriteerien avulla” (14).

| 3.13 | Komission tiedonannon ja siinä esitellyn ”toimintaohjelman” suurimpana puutteena lienee todellisten selkeiden tavoitteiden ja päämäärien puuttuminen. Kuljettavaa tietä ole hahmoteltu, vaikka komissio itse pitää sitä tarpeellisena. Itse asiakirja sisältää ainoastaan erittäin epämääräisiä ”keskeisiä toimenpiteitä”. Liitteessä 2 on lisäksi lueteltu muutamia ”toiminnallisia tavoitteita” sekä käynnissä ja suunnitteilla olevaa toimintaa koskevia ”esimerkkejä keskeisistä toimenpiteistä”, jotka vaikuttavat joko sattumanvaraisilta, epäselviltä tai jotka ovat vasta harkinnassa tai suunnitteilla. |
| --- | --- |

3.13

Komission tiedonannon ja siinä esitellyn ”toimintaohjelman” suurimpana puutteena lienee todellisten selkeiden tavoitteiden ja päämäärien puuttuminen. Kuljettavaa tietä ole hahmoteltu, vaikka komissio itse pitää sitä tarpeellisena. Itse asiakirja sisältää ainoastaan erittäin epämääräisiä ”keskeisiä toimenpiteitä”. Liitteessä 2 on lisäksi lueteltu muutamia ”toiminnallisia tavoitteita” sekä käynnissä ja suunnitteilla olevaa toimintaa koskevia ”esimerkkejä keskeisistä toimenpiteistä”, jotka vaikuttavat joko sattumanvaraisilta, epäselviltä tai jotka ovat vasta harkinnassa tai suunnitteilla.

| 3.14 | Asiakirjassa ei myöskään määritellä eri tahojen vastuualueita eikä tapaa, jolla eri poliittiset tasot tulisi verkottaa keskenään, jotta synergiavaikutukset voitaisiin optimoida. |
| --- | --- |

3.14

Asiakirjassa ei myöskään määritellä eri tahojen vastuualueita eikä tapaa, jolla eri poliittiset tasot tulisi verkottaa keskenään, jotta synergiavaikutukset voitaisiin optimoida.

Ei keskustelua välineistä

| 3.15 | ETSK tutustui suurella mielenkiinnolla tiedonannon kohtaan 3.2 ja mahdollisimman tehokkaan välinevalikoiman käyttöä koskeviin lausumiin. On täysin totta, että ”hallituksilla ja muilla julkisilla elimillä on käytössään useita erilaisia sääntely-, verotus-, hankinta-, tuki- ja investointivälineitä sekä varojen myöntämiseen ja tiedon antamiseen käytettäviä välineitä, joilla ne voivat kannustaa ihmisiä muutoksiin. Haasteena on oikean politiikkojen yhdistelmän saavuttaminen — —. Ehkäpä kaikkein tehokkain tapa edistää muutosten tekemistä on varmistaa, että markkinoilta saadaan oikeat signaalit (’oikeat hinnat’), mikä kannustaa ihmisiä voimakkaasti muuttamaan käytöstään ja muokkaamaan markkinoita vastaavasti. Tämä voidaan saavuttaa varmistamalla, että me kaikki (niin tuottajat kuin kuluttajatkin) vastaamme päätöksiä tehdessämme kaikista päätösten kustannuksista ja seurauksista. Tämä tarkoittaa esim. sitä, että saastuttajien aiheuttamat kustannukset sisällytetään tuotteen hintaan.” |
| --- | --- |

3.15

ETSK tutustui suurella mielenkiinnolla tiedonannon kohtaan 3.2 ja mahdollisimman tehokkaan välinevalikoiman käyttöä koskeviin lausumiin. On täysin totta, että ”hallituksilla ja muilla julkisilla elimillä on käytössään useita erilaisia sääntely-, verotus-, hankinta-, tuki- ja investointivälineitä sekä varojen myöntämiseen ja tiedon antamiseen käytettäviä välineitä, joilla ne voivat kannustaa ihmisiä muutoksiin. Haasteena on oikean politiikkojen yhdistelmän saavuttaminen — —. Ehkäpä kaikkein tehokkain tapa edistää muutosten tekemistä on varmistaa, että markkinoilta saadaan oikeat signaalit (’oikeat hinnat’), mikä kannustaa ihmisiä voimakkaasti muuttamaan käytöstään ja muokkaamaan markkinoita vastaavasti. Tämä voidaan saavuttaa varmistamalla, että me kaikki (niin tuottajat kuin kuluttajatkin) vastaamme päätöksiä tehdessämme kaikista päätösten kustannuksista ja seurauksista. Tämä tarkoittaa esim. sitä, että saastuttajien aiheuttamat kustannukset sisällytetään tuotteen hintaan.”

| 3.16 | ETSK kannattaa tätä lähestymistapaa varauksettomasti. Se vastaa useissa komitean viime vuosien aikana antamissa lausunnoissa esitettyjä vaatimuksia (15). ETSK pitää kuitenkin erittäin valitettavana, että asiakirjassa juututaan analyysivaiheeseen eikä anneta viitteitä siitä, millä tavoin tämä ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin on tarkoitus toteuttaa. |
| --- | --- |

3.16

ETSK kannattaa tätä lähestymistapaa varauksettomasti. Se vastaa useissa komitean viime vuosien aikana antamissa lausunnoissa esitettyjä vaatimuksia (15). ETSK pitää kuitenkin erittäin valitettavana, että asiakirjassa juututaan analyysivaiheeseen eikä anneta viitteitä siitä, millä tavoin tämä ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin on tarkoitus toteuttaa.

| 3.17 | ETSK kehotti komissiota jo huhtikuussa 2004 antamassaan lausunnossa etenemään aktiivisesti ja käymään keskustelua kaikkien asianomaisten piirien kanssa. Kaikilla osapuolilla olisi paitsi suuri halu niin myös oikeus saada tietää, miten (ja mihin mennessä) ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin aiotaan varmistaa. ETSK kehotti myös jo silloin selvittämään, miten ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin vaikuttaisi elinkeinoelämän kilpailukykyyn yleensä ja esimerkiksi liikennealaan. Komissio itse oli todennut, että ”alle puolet ulkoisista ympäristökustannuksista sisällytetään markkinahintoihin, eli käytännössä tuetaan ympäristön kannalta kestämätöntä kysyntäkäyttäytymistä” (16). |
| --- | --- |

3.17

ETSK kehotti komissiota jo huhtikuussa 2004 antamassaan lausunnossa etenemään aktiivisesti ja käymään keskustelua kaikkien asianomaisten piirien kanssa. Kaikilla osapuolilla olisi paitsi suuri halu niin myös oikeus saada tietää, miten (ja mihin mennessä) ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin aiotaan varmistaa. ETSK kehotti myös jo silloin selvittämään, miten ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin vaikuttaisi elinkeinoelämän kilpailukykyyn yleensä ja esimerkiksi liikennealaan. Komissio itse oli todennut, että ”alle puolet ulkoisista ympäristökustannuksista sisällytetään markkinahintoihin, eli käytännössä tuetaan ympäristön kannalta kestämätöntä kysyntäkäyttäytymistä” (16).

| 3.18 | ETSK haluaa tietää, missä ja milloin komissio aikoo vihdoinkin käydä tätä vuoropuhelua. Komitea katsoo, että nimenomaan kestävän kehityksen strategia on oikea paikka keskustelulle. Komitea pitää valitettavana, että nyt jo yli kaksi vuotta sitten luvattua tiedonantoa aiheesta ”Communication on the use of market-based instruments for environmental policy in the internal market” joudutaan edelleen odottelemaan. |
| --- | --- |

3.18

ETSK haluaa tietää, missä ja milloin komissio aikoo vihdoinkin käydä tätä vuoropuhelua. Komitea katsoo, että nimenomaan kestävän kehityksen strategia on oikea paikka keskustelulle. Komitea pitää valitettavana, että nyt jo yli kaksi vuotta sitten luvattua tiedonantoa aiheesta ”Communication on the use of market-based instruments for environmental policy in the internal market” joudutaan edelleen odottelemaan.

| 3.19 | ETSK pahoittelee myös komission seuraavan lausuman vähäistä sitoutuneisuutta: ”Jäsenvaltioiden olisi yhdessä komission kanssa vaihdettava kokemuksiaan ja parhaita käytänteitään siitä, kuinka verotuksen painopiste siirretään työstä kulutukseen ja/tai saastuttamiseen ilman että tuloihin vaikutetaan. Tämä edistäisi EU:n tavoitetta lisätä työllisyyttä ja suojella ympäristöä.” Komitea kehottaa komissiota olemaan aloitteellinen eli tutkimaan asiaa mahdollisimman pikaisesti ja toimittamaan unionin toimielimille tiedonannon tutkimuksen tuloksista sekä niiden analyysistä ja vaikutustenarvioinnista. |
| --- | --- |

3.19

ETSK pahoittelee myös komission seuraavan lausuman vähäistä sitoutuneisuutta: ”Jäsenvaltioiden olisi yhdessä komission kanssa vaihdettava kokemuksiaan ja parhaita käytänteitään siitä, kuinka verotuksen painopiste siirretään työstä kulutukseen ja/tai saastuttamiseen ilman että tuloihin vaikutetaan. Tämä edistäisi EU:n tavoitetta lisätä työllisyyttä ja suojella ympäristöä.” Komitea kehottaa komissiota olemaan aloitteellinen eli tutkimaan asiaa mahdollisimman pikaisesti ja toimittamaan unionin toimielimille tiedonannon tutkimuksen tuloksista sekä niiden analyysistä ja vaikutustenarvioinnista.

| 3.20 | On valitettavaa, että tässä on etäännytty EU:n vanhasta hyveestä, eli tavoitteiden ja määräaikojen selkeästä määrittelystä. Tiedonannon toinen suuri puute on mahdollisista välineistä ja niiden seurauksista käytävän keskustelun välttäminen. Näin väistetään tietysti mahdollisia konflikteja, mutta ETSK on toistuvasti kehottanut pyrkimään kriittiseen vuoropuheluun kaikkien asianosaisten kanssa, koska muuten kestävän kehityksen prosessia ei saada vietyä merkittävästi eteenpäin. |
| --- | --- |

3.20

On valitettavaa, että tässä on etäännytty EU:n vanhasta hyveestä, eli tavoitteiden ja määräaikojen selkeästä määrittelystä. Tiedonannon toinen suuri puute on mahdollisista välineistä ja niiden seurauksista käytävän keskustelun välttäminen. Näin väistetään tietysti mahdollisia konflikteja, mutta ETSK on toistuvasti kehottanut pyrkimään kriittiseen vuoropuheluun kaikkien asianosaisten kanssa, koska muuten kestävän kehityksen prosessia ei saada vietyä merkittävästi eteenpäin.

| 3.21 | Komitea pitää myönteisenä komission aikomusta nivoa kansalliset strategiat tähänastista voimakkaammin yhteen eurooppalaisen strategian kanssa. Kuten edellä mainittiin, tämä edellyttää kuitenkin ensiksi todellista eurooppalaista strategiaa eikä pelkästään asiakirjaa, johon on koottu vain jo kauan tiedossa olleita kantoja, aikomuksia ja ohjelmia, joilla negatiivisia kehityssuuntia ei tähän mennessä ole pystytty korjaamaan riittävästi. |
| --- | --- |

3.21

Komitea pitää myönteisenä komission aikomusta nivoa kansalliset strategiat tähänastista voimakkaammin yhteen eurooppalaisen strategian kanssa. Kuten edellä mainittiin, tämä edellyttää kuitenkin ensiksi todellista eurooppalaista strategiaa eikä pelkästään asiakirjaa, johon on koottu vain jo kauan tiedossa olleita kantoja, aikomuksia ja ohjelmia, joilla negatiivisia kehityssuuntia ei tähän mennessä ole pystytty korjaamaan riittävästi.

| 3.22 | Komission asiakirjasta ilmenee, että seurausten arvioinnille annetaan keskeinen merkitys parannettaessa eri aloitteiden ja niiden eri vaiheiden (suunnittelu, toimeenpano jne.) välistä koherenssia. On kuitenkin otettava huomioon, että kyseisiä analyyseja ei saa perustaa pelkästään syntyviin kustannuksiin, vaan että niihin on sisällytettävä myös muita taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä etuja (17). Näin ollen tulisi laatia kilpailukykyvaikutusten tarkistamisessa käytettävän mallin mukainen kriteeri, jotta voidaan varmistaa, että kaksi viimeksi mainittua ulottuvuutta otetaan riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

3.22

Komission asiakirjasta ilmenee, että seurausten arvioinnille annetaan keskeinen merkitys parannettaessa eri aloitteiden ja niiden eri vaiheiden (suunnittelu, toimeenpano jne.) välistä koherenssia. On kuitenkin otettava huomioon, että kyseisiä analyyseja ei saa perustaa pelkästään syntyviin kustannuksiin, vaan että niihin on sisällytettävä myös muita taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä etuja (17). Näin ollen tulisi laatia kilpailukykyvaikutusten tarkistamisessa käytettävän mallin mukainen kriteeri, jotta voidaan varmistaa, että kaksi viimeksi mainittua ulottuvuutta otetaan riittävästi huomioon.

| 3.22.1 | Komitea toistaa kantansa, jonka mukaan hankkeiden rahoituskelpoisuuden eri ohjelmien ja budjettilinjojen alla tulisi perustua kestävän kehityksen kriteeriin. (18) Tämä tulisi ottaa huomioon myös kustannustehokkuuden arvioinnissa. |
| --- | --- |

3.22.1

Komitea toistaa kantansa, jonka mukaan hankkeiden rahoituskelpoisuuden eri ohjelmien ja budjettilinjojen alla tulisi perustua kestävän kehityksen kriteeriin. (18) Tämä tulisi ottaa huomioon myös kustannustehokkuuden arvioinnissa.

Selkeän hallintotavan puuttuminen

| 3.23 | Epäselvien tavoitteiden ja välineitä koskevan keskustelun välttämisen lisäksi ETSK löytää komission asiakirjasta vielä kolmannenkin puutteen: komissio ei vastaa kysymykseen vastuunjaosta. Kyse on arkaluonteisesta aiheesta, sillä osa suunnitelluista toimista kuuluu EU:n toimivaltaan (kauppapolitiikka), osa ennemminkin kansalliseen toimivaltaan (energia) tai Euroopan tasolla meneillään olevan koordinointiyrityksen piiriin (sosiaalipolitiikka). Tähän toimivaltaseokseen liittyy vielä yksi, nimittäin maailmanlaajuinen ulottuvuus (ks. myös edellä). |
| --- | --- |

3.23

Epäselvien tavoitteiden ja välineitä koskevan keskustelun välttämisen lisäksi ETSK löytää komission asiakirjasta vielä kolmannenkin puutteen: komissio ei vastaa kysymykseen vastuunjaosta. Kyse on arkaluonteisesta aiheesta, sillä osa suunnitelluista toimista kuuluu EU:n toimivaltaan (kauppapolitiikka), osa ennemminkin kansalliseen toimivaltaan (energia) tai Euroopan tasolla meneillään olevan koordinointiyrityksen piiriin (sosiaalipolitiikka). Tähän toimivaltaseokseen liittyy vielä yksi, nimittäin maailmanlaajuinen ulottuvuus (ks. myös edellä).

| 3.24 | ETSK katsoo, että yksi syy todellisen edistymisen puuttumiselle kestävän kehityksen alalla on erilaisten strategioiden, toimintasuunnitelmien jne. määrä sekä niihin vuosien mittaan poliittisten prioriteettien mukaan tehdyt muutokset. Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2005 päättämien kestävän kehityksen suuntaviivojen (19) tapaan komitea katsoo, että komission on määriteltävä selkeästi, mille tasolle vastuu toimista kuuluu. Kyseisen tahon tulisi sitoutua takaamaan muille osapuolille pitkän aikavälin vakaus sekä koherenssi muiden toimenpiteiden kanssa. |
| --- | --- |

3.24

ETSK katsoo, että yksi syy todellisen edistymisen puuttumiselle kestävän kehityksen alalla on erilaisten strategioiden, toimintasuunnitelmien jne. määrä sekä niihin vuosien mittaan poliittisten prioriteettien mukaan tehdyt muutokset. Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2005 päättämien kestävän kehityksen suuntaviivojen (19) tapaan komitea katsoo, että komission on määriteltävä selkeästi, mille tasolle vastuu toimista kuuluu. Kyseisen tahon tulisi sitoutua takaamaan muille osapuolille pitkän aikavälin vakaus sekä koherenssi muiden toimenpiteiden kanssa.

| 3.25 | Ottaen huomioon hallintotapaa koskevassa valkoisessa kirjassa määritellyt periaatteet ja viestintäpolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa ilmaistu halu ”poistaa kuilu” EU:n ja sen kansalaisten väliltä sekä 20.—21. maaliskuuta 2006 järjestetty kestävää kehitystä koskenut kuulemistilaisuus, komitea katsoo, että on välttämättä kuultava jäsennellysti ja pysyvästi eturyhmiä, jotta paikallisten toimijoiden mobilisaatio voidaan muuntaa selkeäksi edistymiseksi ja konkretisoida kestävä kehitys. Komitea aikoo myös luoda uuden tietokannan, joka vastaa sen ylläpitämää yhtenäismarkkinoihin liittyvää tietokantaa (PRISM). Uuteen tietokantaan on tarkoitus kerätä tietoja paikallisten toimijoiden kohtaamista esteistä, ja sillä pyritään levittämään hyviä käytänteitä, tiedottamaan asianomaisille järjestöille innovatiivisista hankkeista, konkretisoimaan alhaalta-ylös -lähestymistapaa sekä vahvistamaan asiantuntemusta, jolle erityisesti komissio voi tukeutua laatiessaan direktiiviehdotuksia, vaikutusanalyyseja ja tiedonantoja. |
| --- | --- |

3.25

Ottaen huomioon hallintotapaa koskevassa valkoisessa kirjassa määritellyt periaatteet ja viestintäpolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa ilmaistu halu ”poistaa kuilu” EU:n ja sen kansalaisten väliltä sekä 20.—21. maaliskuuta 2006 järjestetty kestävää kehitystä koskenut kuulemistilaisuus, komitea katsoo, että on välttämättä kuultava jäsennellysti ja pysyvästi eturyhmiä, jotta paikallisten toimijoiden mobilisaatio voidaan muuntaa selkeäksi edistymiseksi ja konkretisoida kestävä kehitys. Komitea aikoo myös luoda uuden tietokannan, joka vastaa sen ylläpitämää yhtenäismarkkinoihin liittyvää tietokantaa (PRISM). Uuteen tietokantaan on tarkoitus kerätä tietoja paikallisten toimijoiden kohtaamista esteistä, ja sillä pyritään levittämään hyviä käytänteitä, tiedottamaan asianomaisille järjestöille innovatiivisista hankkeista, konkretisoimaan alhaalta-ylös -lähestymistapaa sekä vahvistamaan asiantuntemusta, jolle erityisesti komissio voi tukeutua laatiessaan direktiiviehdotuksia, vaikutusanalyyseja ja tiedonantoja.

| 3.26 | Komitea katsoo myös, että vuodeksi 2008 suunniteltu Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF:n) uudistus tarjoaa EU:n edustajille tilaisuuden pyrkiä yhteisen kannan avulla siihen, että kestävästä kehityksestä muodostuu yksi tukien myöntämisperusteista. |
| --- | --- |

3.26

Komitea katsoo myös, että vuodeksi 2008 suunniteltu Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF:n) uudistus tarjoaa EU:n edustajille tilaisuuden pyrkiä yhteisen kannan avulla siihen, että kestävästä kehityksestä muodostuu yksi tukien myöntämisperusteista.

| 3.27 | ETSK pitää tervetulleena komission aikomusta arvioida kestävän kehityksen prosessin etenemistä säännöllisesti kahden vuoden välein seurantakertomuksen avulla ja ottaa arviointiprosessiin mukaan myös Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti sekä hyödyntämään tässä lisäksi ETSK:n ja AK:n katalysaattoriroolia toimielinten ja yhteiskunnan välillä. |
| --- | --- |

3.27

ETSK pitää tervetulleena komission aikomusta arvioida kestävän kehityksen prosessin etenemistä säännöllisesti kahden vuoden välein seurantakertomuksen avulla ja ottaa arviointiprosessiin mukaan myös Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti sekä hyödyntämään tässä lisäksi ETSK:n ja AK:n katalysaattoriroolia toimielinten ja yhteiskunnan välillä.

Yhteys moderniin teollisuuspolitiikkaan ja tutkimukseen

| 3.28 | Viimeisimmässä uutta teollisuuspolitiikkaa koskevassa tiedonannossaan (20) komissio kertoo aikomuksestaan perustaa kilpailukykyä, energiaa ja ympäristöä käsittelevä korkean tason ryhmä, käsitellä markkinoille pääsyyn ja kilpailukykyyn liittyviä ulkoisia näkökohtia (keväällä 2006) sekä toteuttaa valmistusteollisuuden rakennemuutoksen hallinta (vuoden 2005 lopussa). Komitea pitää tervetulleena korkean tason ryhmän perustamista (helmikuussa 2006) ja sen tehtäväasettelua (21) ja on valmis tukemaan sen työtä tarvittaessa. Lisäksi komitea toivoo, että komission tuonnempana muotoiltava kanta vastaa pyrkimystä varmistaa eurooppalaisten toimintalinjojen välisten synergioiden asianmukainen hyödyntäminen ja tasapainon luominen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.28

Viimeisimmässä uutta teollisuuspolitiikkaa koskevassa tiedonannossaan (20) komissio kertoo aikomuksestaan perustaa kilpailukykyä, energiaa ja ympäristöä käsittelevä korkean tason ryhmä, käsitellä markkinoille pääsyyn ja kilpailukykyyn liittyviä ulkoisia näkökohtia (keväällä 2006) sekä toteuttaa valmistusteollisuuden rakennemuutoksen hallinta (vuoden 2005 lopussa). Komitea pitää tervetulleena korkean tason ryhmän perustamista (helmikuussa 2006) ja sen tehtäväasettelua (21) ja on valmis tukemaan sen työtä tarvittaessa. Lisäksi komitea toivoo, että komission tuonnempana muotoiltava kanta vastaa pyrkimystä varmistaa eurooppalaisten toimintalinjojen välisten synergioiden asianmukainen hyödyntäminen ja tasapainon luominen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 3.29 | Vaikka komitea kannattaakin varauksettomasti tavoitetta osoittaa 3 prosenttia bkt:stä tutkimus- ja kehittämistoimintaan (josta kaksi kolmasosaa tulisi yksityiseltä sektorilta), se katsoo kuitenkin, että näiden investointien ja innovoinnin on edistettävä kestävää kehitystä. Olisi suositeltavaa, että komissio laatisi mahdollisuuksien mukaan Eurostatin ja kansallisten tilastoviranomaisten kanssa säännöllisesti tilanneraportin Lissabonin strategian ja laajemman kestävän kehityksen strategian integroimiseksi. Tarvittaessa komission tulisi esittää suosituksia yhdennetyissä suuntaviivoissa varmistaakseen strategioiden yhteensopivuuden ja synergian. |
| --- | --- |

3.29

Vaikka komitea kannattaakin varauksettomasti tavoitetta osoittaa 3 prosenttia bkt:stä tutkimus- ja kehittämistoimintaan (josta kaksi kolmasosaa tulisi yksityiseltä sektorilta), se katsoo kuitenkin, että näiden investointien ja innovoinnin on edistettävä kestävää kehitystä. Olisi suositeltavaa, että komissio laatisi mahdollisuuksien mukaan Eurostatin ja kansallisten tilastoviranomaisten kanssa säännöllisesti tilanneraportin Lissabonin strategian ja laajemman kestävän kehityksen strategian integroimiseksi. Tarvittaessa komission tulisi esittää suosituksia yhdennetyissä suuntaviivoissa varmistaakseen strategioiden yhteensopivuuden ja synergian.

4   Huomautuksia eräistä komission asiakirjassa kuvatuista avainaloista

4.1   Ilmastonmuutos ja puhtaat energiamuodot

| 4.1.1 | ETSK toteaa järkytyksellä komission tunnustavan tiedonannossaan lähes toivottamana, että ilmastonmuutos ei ole enää pysäytettävissä ja että nyt voidaan ”enää” pyrkiä lieventämään vakavampien vaikutusten kohteeksi joutuville syntyviä ongelmia. |
| --- | --- |

4.1.1

ETSK toteaa järkytyksellä komission tunnustavan tiedonannossaan lähes toivottamana, että ilmastonmuutos ei ole enää pysäytettävissä ja että nyt voidaan ”enää” pyrkiä lieventämään vakavampien vaikutusten kohteeksi joutuville syntyviä ongelmia.

| 4.1.2 | Tämän alan ”keskeiset toimenpiteet” ovat kuitenkin pelkkiä aikomuksia ja varovaisia suunnitelmia pyrkiä tiukempiin sitoumuksiin ja kansainvälisiin sopimuksiin. Selkeiden tavoitteiden puuttuminen on nimenomaan tällä politiikan alalla erityisen pelottavaa, koska jo nyt on ennakoitavissa, että nykyisiä tavoitteita kasvihuonekaasujen vähentämisestä vuoteen 2012 mennessä tuskin pystytään täyttämään, vaikka ihmiskuntaan kohdistuvat uhat vain kasvavat. Enää ei voida kieltää vaarallisten sääilmiöiden katastrofaalisia seurauksia ihmisille ja taloudelle. |
| --- | --- |

4.1.2

Tämän alan ”keskeiset toimenpiteet” ovat kuitenkin pelkkiä aikomuksia ja varovaisia suunnitelmia pyrkiä tiukempiin sitoumuksiin ja kansainvälisiin sopimuksiin. Selkeiden tavoitteiden puuttuminen on nimenomaan tällä politiikan alalla erityisen pelottavaa, koska jo nyt on ennakoitavissa, että nykyisiä tavoitteita kasvihuonekaasujen vähentämisestä vuoteen 2012 mennessä tuskin pystytään täyttämään, vaikka ihmiskuntaan kohdistuvat uhat vain kasvavat. Enää ei voida kieltää vaarallisten sääilmiöiden katastrofaalisia seurauksia ihmisille ja taloudelle.

| 4.1.3 | ETSK pitää kuitenkin tervetulleina lähinnä yleistason toteamuksia EU:n oman potentiaalin hyödyntämisestä tehokkuuden ja teknologisen kehityksen lisäämiseksi uusiutuvien energiamuotojen ja energiakulutuksen alalla. ETSK tukee näitä komission tavoitteita, mutta suosittaa vahvasti neuvostolle ja komissiolle selkeiden ja kunnianhimoistenkin tavoitteiden määrittelemistä, tavoitteiden saavuttamisen vaatimien välineiden kuvaamista sekä niitä koskevien keskusteluiden käymistä kaikkien osapuolten kanssa. |
| --- | --- |

4.1.3

ETSK pitää kuitenkin tervetulleina lähinnä yleistason toteamuksia EU:n oman potentiaalin hyödyntämisestä tehokkuuden ja teknologisen kehityksen lisäämiseksi uusiutuvien energiamuotojen ja energiakulutuksen alalla. ETSK tukee näitä komission tavoitteita, mutta suosittaa vahvasti neuvostolle ja komissiolle selkeiden ja kunnianhimoistenkin tavoitteiden määrittelemistä, tavoitteiden saavuttamisen vaatimien välineiden kuvaamista sekä niitä koskevien keskusteluiden käymistä kaikkien osapuolten kanssa.

| 4.1.4 | Parhaillaan voidaan esimerkiksi olla toiveikkaita hiilidioksidipäästövapaita hiilivoimaloita koskevan läpimurron suhteen. Kestävän kehityksen strategian puitteissa voitaisiin kyllä odottaa sen kysymyksen käsittelyä, mitkä ennakkoehdot (ja näin ollen välineet) politiikan tulisi luoda edistääkseen kyseistä teknologiaa. |
| --- | --- |

4.1.4

Parhaillaan voidaan esimerkiksi olla toiveikkaita hiilidioksidipäästövapaita hiilivoimaloita koskevan läpimurron suhteen. Kestävän kehityksen strategian puitteissa voitaisiin kyllä odottaa sen kysymyksen käsittelyä, mitkä ennakkoehdot (ja näin ollen välineet) politiikan tulisi luoda edistääkseen kyseistä teknologiaa.

4.2   Sosiaalinen syrjäytyminen, väestötiede ja maahanmuutto

| 4.2.1 | Vaikka komitea pitääkin tervetulleena, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vastaista taistelua ei kohdisteta pelkästään alhaisten tulojen korottamiseen, se pitää kuitenkin ehdotettuja keskeisiä toimenpiteitä täysin riittämättöminä. Komission tulisi erityisesti päivittää työn laatua ilmaisevat Laekenin (22) indikaattorit (23) ja tuoda tämä ulottuvuus vahvemmin esiin suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

4.2.1

Vaikka komitea pitääkin tervetulleena, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vastaista taistelua ei kohdisteta pelkästään alhaisten tulojen korottamiseen, se pitää kuitenkin ehdotettuja keskeisiä toimenpiteitä täysin riittämättöminä. Komission tulisi erityisesti päivittää työn laatua ilmaisevat Laekenin (22) indikaattorit (23) ja tuoda tämä ulottuvuus vahvemmin esiin suuntaviivoissa.

| 4.2.2 | Komissio ilmoittaa tiedonannossa aikomuksestaan kuulla työmarkkinaosapuolia työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisesta. Mikäli työmarkkinaosapuolet pitävät jatkotoimia tarpeellisina, mutta eivät kuitenkaan pääse perustamissopimuksen 139 artiklan mukaiseen sopimukseen, komission ja EU:n lainsäätäjän tulisi komitean mielestä julistautua asiassa toimivaltaisiksi. Tätä menettelytapaa tulisi soveltaa myös muilla tarkastelun kohteena olevilla aloilla. |
| --- | --- |

4.2.2

Komissio ilmoittaa tiedonannossa aikomuksestaan kuulla työmarkkinaosapuolia työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisesta. Mikäli työmarkkinaosapuolet pitävät jatkotoimia tarpeellisina, mutta eivät kuitenkaan pääse perustamissopimuksen 139 artiklan mukaiseen sopimukseen, komission ja EU:n lainsäätäjän tulisi komitean mielestä julistautua asiassa toimivaltaisiksi. Tätä menettelytapaa tulisi soveltaa myös muilla tarkastelun kohteena olevilla aloilla.

4.3   Luonnonvarojen hallinta

| 4.3.1 | Myös luonnonvarojen hallinnan suhteen esitetyt keskeiset toimenpiteet ovat epäkonkreettisia ja jopa epäuskottavia. Komissio toteaa esimerkiksi, että ”EU:n ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että eurooppalaisen suojelualueiden Natura 2000 -verkoston rahoitus ja hallinnointi ovat riittävät ja että biologista monimuotoisuutta koskevat kysymykset sisällytetään paremmin sisä- ja ulkopolitiikkoihin biologisen monimuotoisuuden häviämisen estämiseksi”. Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2005 tekemien, nimenomaan kyseisen alan määrärahoja leikkaavien rahoituspäätösten valossa on välittömästi kaikkien nähtävissä, kuinka kaukana politiikan tavoitteet ja todellisuus EU:ssa ovat toisistaan. |
| --- | --- |

4.3.1

Myös luonnonvarojen hallinnan suhteen esitetyt keskeiset toimenpiteet ovat epäkonkreettisia ja jopa epäuskottavia. Komissio toteaa esimerkiksi, että ”EU:n ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että eurooppalaisen suojelualueiden Natura 2000 -verkoston rahoitus ja hallinnointi ovat riittävät ja että biologista monimuotoisuutta koskevat kysymykset sisällytetään paremmin sisä- ja ulkopolitiikkoihin biologisen monimuotoisuuden häviämisen estämiseksi”. Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2005 tekemien, nimenomaan kyseisen alan määrärahoja leikkaavien rahoituspäätösten valossa on välittömästi kaikkien nähtävissä, kuinka kaukana politiikan tavoitteet ja todellisuus EU:ssa ovat toisistaan.

| 4.3.2 | Luonnonvarojen paremman hallinnan alalla liitteessä 2 esitetyt ”toiminnalliset tavoitteet” ovat pelkästään jo tunnettuja ja päätettyjä politiikkoja, kuten esimerkiksi vuonna 1997 (!) julkaistussa valkoisessa kirjassa (24) esitetty tavoite saavuttaa vuoteen 2010 mennessä energialähteiden yhdistelmässä uusiutuvien energiamuotojen 12 prosentin osuus, josta kuitenkin komissio itse toteaa 26.5.2004 julkaisemassaan tiedonannossa (25), että nykyisillä toimenpiteillä tätä tavoitetta tuskin pystytään saavuttamaan. Komissio ei kuitenkaan esitä uusia toimenpiteitä eikä analysoi mahdollisen epäonnistumisen syitä. |
| --- | --- |

4.3.2

Luonnonvarojen paremman hallinnan alalla liitteessä 2 esitetyt ”toiminnalliset tavoitteet” ovat pelkästään jo tunnettuja ja päätettyjä politiikkoja, kuten esimerkiksi vuonna 1997 (!) julkaistussa valkoisessa kirjassa (24) esitetty tavoite saavuttaa vuoteen 2010 mennessä energialähteiden yhdistelmässä uusiutuvien energiamuotojen 12 prosentin osuus, josta kuitenkin komissio itse toteaa 26.5.2004 julkaisemassaan tiedonannossa (25), että nykyisillä toimenpiteillä tätä tavoitetta tuskin pystytään saavuttamaan. Komissio ei kuitenkaan esitä uusia toimenpiteitä eikä analysoi mahdollisen epäonnistumisen syitä.

| 4.3.3 | Myös tässä yhteydessä kunnianhimoisten ja tulevaisuuteen suuntautuvien tavoitteiden asettaminen — kuten Ruotsi teki helmikuun 2006 alussa– antaisi kestävän kehityksen strategialle komitean mielestä enemmän vauhtia, huomiota ja tukea kuin nämä epämääräiset aikomukset, jotka eivät vaikuta millään tavoin uusilta eikä ajankohtaisilta. Ruotsi asetti tunnetusti pitkän aikavälin tavoitteekseen sekä korvata fossiiliset polttoaineet että lopettaa ydinvoiman käyttö. |
| --- | --- |

4.3.3

Myös tässä yhteydessä kunnianhimoisten ja tulevaisuuteen suuntautuvien tavoitteiden asettaminen — kuten Ruotsi teki helmikuun 2006 alussa– antaisi kestävän kehityksen strategialle komitean mielestä enemmän vauhtia, huomiota ja tukea kuin nämä epämääräiset aikomukset, jotka eivät vaikuta millään tavoin uusilta eikä ajankohtaisilta. Ruotsi asetti tunnetusti pitkän aikavälin tavoitteekseen sekä korvata fossiiliset polttoaineet että lopettaa ydinvoiman käyttö.

| 4.3.4 | Lisäksi energiasäästön ja -tehokkuuden alalla voitaisiin muotoilla samalla sekä näkyvyyttä takaava että tulevaisuuteen suunnattu ja innovointia edistävä tavoite: vuoteen 2020 mennessä EU:ssa rakennettavien uusien rakennusten tulisi olla ns. nollaenergiataloja, joihin ei tarvitse syöttää enää ollenkaan energiaa ulkopuolelta. |
| --- | --- |

4.3.4

Lisäksi energiasäästön ja -tehokkuuden alalla voitaisiin muotoilla samalla sekä näkyvyyttä takaava että tulevaisuuteen suunnattu ja innovointia edistävä tavoite: vuoteen 2020 mennessä EU:ssa rakennettavien uusien rakennusten tulisi olla ns. nollaenergiataloja, joihin ei tarvitse syöttää enää ollenkaan energiaa ulkopuolelta.

4.4   Kestävä liikenne

| 4.4.1 | Liikennealan suhteen komissio toteaa aluksi, että ”nykyiset kehityssuuntaukset ovat kestämättömiä”. |
| --- | --- |

4.4.1

Liikennealan suhteen komissio toteaa aluksi, että ”nykyiset kehityssuuntaukset ovat kestämättömiä”.

| 4.4.2 | Komissio jatkaa: ”Liikkuvuuden tuomat edut voidaan saavuttaa huomattavasti nykyistä pienemmillä taloudellisilla, sosiaalisilla ja ympäristövaikutuksilla. Tämä voidaan saavuttaa vähentämällä liikenteen kysyntää (esim. muuttamalla maankäyttöä sekä edistämällä etätyötä ja videokonferensseja), parantamalla infrastruktuurin ja ajoneuvojen käyttöä, siirtämällä liikenne esim. maanteiltä rautateille, kulkemalla lyhyet matkat polkupyörällä tai jalan, kehittämällä julkista liikennettä, käyttämällä puhtaampia ajoneuvoja ja kehittämällä biopolttoaineiden ja vetykulkuneuvojen kaltaisia ratkaisuja öljyn korvaamiseksi.” Tämä vastaa sisällöltään ETSK:n lausuntoa aiheesta ”Tulevaisuuden liikenneinfrastruktuurit: suunnittelu ja naapurimaat — kestävä liikkuvuus — rahoitus” (26). Komissio katsoo myös, että ”kestävämmän liikenteen tuomat edut ovat laajat ja merkittävät”. |
| --- | --- |

4.4.2

Komissio jatkaa: ”Liikkuvuuden tuomat edut voidaan saavuttaa huomattavasti nykyistä pienemmillä taloudellisilla, sosiaalisilla ja ympäristövaikutuksilla. Tämä voidaan saavuttaa vähentämällä liikenteen kysyntää (esim. muuttamalla maankäyttöä sekä edistämällä etätyötä ja videokonferensseja), parantamalla infrastruktuurin ja ajoneuvojen käyttöä, siirtämällä liikenne esim. maanteiltä rautateille, kulkemalla lyhyet matkat polkupyörällä tai jalan, kehittämällä julkista liikennettä, käyttämällä puhtaampia ajoneuvoja ja kehittämällä biopolttoaineiden ja vetykulkuneuvojen kaltaisia ratkaisuja öljyn korvaamiseksi.” Tämä vastaa sisällöltään ETSK:n lausuntoa aiheesta ”Tulevaisuuden liikenneinfrastruktuurit: suunnittelu ja naapurimaat — kestävä liikkuvuus — rahoitus” (26). Komissio katsoo myös, että ”kestävämmän liikenteen tuomat edut ovat laajat ja merkittävät”.

| 4.4.3 | ETSK pitää lähtökohtaisesti tervetulleina kaikkia osapuolia hyödyttäviä tilanteita koskevia mainintoja ja viittauksia. Komitea ihmettelee kuitenkin, miksi kaikista näistä eduista ja mahdollisuuksista huolimatta nämä jo toistuvasti kuvaillut kielteiset kehityssuunnat esimerkiksi liikennealalla jatkuvat, kuten komission on vain todettava. |
| --- | --- |

4.4.3

ETSK pitää lähtökohtaisesti tervetulleina kaikkia osapuolia hyödyttäviä tilanteita koskevia mainintoja ja viittauksia. Komitea ihmettelee kuitenkin, miksi kaikista näistä eduista ja mahdollisuuksista huolimatta nämä jo toistuvasti kuvaillut kielteiset kehityssuunnat esimerkiksi liikennealalla jatkuvat, kuten komission on vain todettava.

| 4.4.4 | On oltava syitä sille, että kansalaiset ja yritykset käyttävät komission esittämistä kestävän liikenteen eduista huolimatta ei-kestäviä liikennemuotoja ja asettavat ne enimmäkseen etusijalle. Nämä syyt jätetään analysoimatta, vaikka ilman tällaista analyysia oikeita vastatoimia ei voida kehittää. |
| --- | --- |

4.4.4

On oltava syitä sille, että kansalaiset ja yritykset käyttävät komission esittämistä kestävän liikenteen eduista huolimatta ei-kestäviä liikennemuotoja ja asettavat ne enimmäkseen etusijalle. Nämä syyt jätetään analysoimatta, vaikka ilman tällaista analyysia oikeita vastatoimia ei voida kehittää.

| 4.4.5 | Komissio esittää liikennealalla kolme keskeistä toimenpidettä:






  — | EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi keskityttävä tekemään muista liikennemuodoista kuin tieliikenteestä houkuttavampia vaihtoehtoja tavara- ja henkilöliikenteessä. (ETSK panee merkille, että komissio ei lupaa olla rahoittamatta ei-kestävää kehitystä.) |
| --- | --- | --- |

4.4.5

Komissio esittää liikennealalla kolme keskeistä toimenpidettä:

—

EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi keskityttävä tekemään muista liikennemuodoista kuin tieliikenteestä houkuttavampia vaihtoehtoja tavara- ja henkilöliikenteessä. (ETSK panee merkille, että komissio ei lupaa olla rahoittamatta ei-kestävää kehitystä.)

| — | Euroopan komissio jatkaa infrastruktuurin käyttömaksujen tutkimista EU:ssa. (ETSK panee merkille, että komissio ei ilmoita sisällyttävänsä täysin infrastruktuuri- ja ulkoisia lisäkustannuksia hintoihin.) |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio jatkaa infrastruktuurin käyttömaksujen tutkimista EU:ssa. (ETSK panee merkille, että komissio ei ilmoita sisällyttävänsä täysin infrastruktuuri- ja ulkoisia lisäkustannuksia hintoihin.)

| — | Komissio ehdottaa toimenpidepakettia, jolla autojen ympäristövaikutuksia vähennettäisiin edistämällä puhtaiden ja energiatehokkaiden ajoneuvojen käyttöä. (Komitea on tähän tyytyväinen.) |
| --- | --- |

—

Komissio ehdottaa toimenpidepakettia, jolla autojen ympäristövaikutuksia vähennettäisiin edistämällä puhtaiden ja energiatehokkaiden ajoneuvojen käyttöä. (Komitea on tähän tyytyväinen.)

| 4.4.6 | ETSK pitää erittäin epätodennäköisenä, että EU pystyy näillä toimilla hallitsemaan kestävän kehityksen strategiassa (27) todettua ”ruuhkautumisen lisääntymistä” ja näin esimerkiksi vähentämään riittävästi liikenteen määrää. Keskeisissä toimenpiteissä esitetyt vaatimukset ja muotoilut ovat huomattavasti lievempiä kuin aikaisemmissa asiakirjoissa (kuten komission tiedonannossa kansalaisten verkon kehittämisestä tai liikennepolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa (28)). |
| --- | --- |

4.4.6

ETSK pitää erittäin epätodennäköisenä, että EU pystyy näillä toimilla hallitsemaan kestävän kehityksen strategiassa (27) todettua ”ruuhkautumisen lisääntymistä” ja näin esimerkiksi vähentämään riittävästi liikenteen määrää. Keskeisissä toimenpiteissä esitetyt vaatimukset ja muotoilut ovat huomattavasti lievempiä kuin aikaisemmissa asiakirjoissa (kuten komission tiedonannossa kansalaisten verkon kehittämisestä tai liikennepolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa (28)).

| 4.4.7 | Huomattavasti kunnianhimoisempaa ja määrätietoisempaa olisi sellaisen tavoitteen asettaminen, että esimerkiksi vuoteen 2020 tai 2025 mennessä Euroopassa rekisteröidään enää pelkästään päästövapaita ajoneuvoja, ja se välittäisi kestävän kehityksen strategiaa myös huomattavasti tehokkaammin suurelle yleisölle. Tämä tarjoaisi merkittäviä kannusteita tutkimus- ja kehittämistoiminnalle, nopeuttaisi teknologisia innovaatioita ja lisäisi eurooppalaisten ajoneuvojen kilpailukykyä, mikä taas osaltaan edistäisi Euroopan taloudellista kehitystä. Lisäksi tällä teknologisella lähestymistavalla voitaisiin estää, että eräissä maailman voimakkaasti kasvavissa talouksissa liikennealalla meneillään oleva kehityskiri ei johda ympäristön ja ilmaston tuhoon. |
| --- | --- |

4.4.7

Huomattavasti kunnianhimoisempaa ja määrätietoisempaa olisi sellaisen tavoitteen asettaminen, että esimerkiksi vuoteen 2020 tai 2025 mennessä Euroopassa rekisteröidään enää pelkästään päästövapaita ajoneuvoja, ja se välittäisi kestävän kehityksen strategiaa myös huomattavasti tehokkaammin suurelle yleisölle. Tämä tarjoaisi merkittäviä kannusteita tutkimus- ja kehittämistoiminnalle, nopeuttaisi teknologisia innovaatioita ja lisäisi eurooppalaisten ajoneuvojen kilpailukykyä, mikä taas osaltaan edistäisi Euroopan taloudellista kehitystä. Lisäksi tällä teknologisella lähestymistavalla voitaisiin estää, että eräissä maailman voimakkaasti kasvavissa talouksissa liikennealalla meneillään oleva kehityskiri ei johda ympäristön ja ilmaston tuhoon.

| 4.4.8 | Tällainen strateginen tavoitteenasettelu liikennealalla vastaisi ETSK:n vaatimuksia kestävästä liikenteen kehityksestä (29), olisi eurooppalaisen kestävän kehityksen strategian arvon mukainen ja realisoisi useasti toistetut kaikkia osapuolia hyödyttävät vaikutukset. |
| --- | --- |

4.4.8

Tällainen strateginen tavoitteenasettelu liikennealalla vastaisi ETSK:n vaatimuksia kestävästä liikenteen kehityksestä (29), olisi eurooppalaisen kestävän kehityksen strategian arvon mukainen ja realisoisi useasti toistetut kaikkia osapuolia hyödyttävät vaikutukset.

4.5   Maailmanlaajuinen köyhyys ja kehityshaasteet

| 4.5.1 | Komitea kritisoi, että komission tiedonannossa kierrätetään vaatimuksia, joita EU on esittänyt jo vuosien ajan mutta joita ei ole toteutettu. Esimerkki tästä on kuudennen painopisteen ”maailmanlaajuinen köyhyys ja kehityshaasteet” keskeinen toimenpide, jonka mukaan ”EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi lisättävä apunsa määräksi 0,7 prosenttia bruttokansantulosta (BKTL) vuoteen 2015 mennessä ja saavutettava vuoteen 2010 mennessä 0,56 prosentin välitavoite. Yksittäisten vanhojen jäsenvaltioiden (EU-15) tavoite on 0,51 prosenttia ja uusien jäsenvaltioiden (EU-10) tavoite 0,17 prosenttia”. ETSK ei lainkaan epäile tämän vaatimuksen oikeellisuutta (30). Komitea muistuttaa kuitenkin, että teollisuusmaat lupasivat jo 24.10.1970 pidetyssä YK:n yleiskokouksessa — eli yli 30 vuotta sitten! — luovuttaa 0,7 prosenttia bkt:stään kehitysyhteistyöhön (mikä ei tietystikään ratkaisisi kaikkia ongelmia). Pitämättömien lupausten jatkuva toistaminen tuskin lisää politiikan uskottavuutta. |
| --- | --- |

4.5.1

Komitea kritisoi, että komission tiedonannossa kierrätetään vaatimuksia, joita EU on esittänyt jo vuosien ajan mutta joita ei ole toteutettu. Esimerkki tästä on kuudennen painopisteen ”maailmanlaajuinen köyhyys ja kehityshaasteet” keskeinen toimenpide, jonka mukaan ”EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi lisättävä apunsa määräksi 0,7 prosenttia bruttokansantulosta (BKTL) vuoteen 2015 mennessä ja saavutettava vuoteen 2010 mennessä 0,56 prosentin välitavoite. Yksittäisten vanhojen jäsenvaltioiden (EU-15) tavoite on 0,51 prosenttia ja uusien jäsenvaltioiden (EU-10) tavoite 0,17 prosenttia”. ETSK ei lainkaan epäile tämän vaatimuksen oikeellisuutta (30). Komitea muistuttaa kuitenkin, että teollisuusmaat lupasivat jo 24.10.1970 pidetyssä YK:n yleiskokouksessa — eli yli 30 vuotta sitten! — luovuttaa 0,7 prosenttia bkt:stään kehitysyhteistyöhön (mikä ei tietystikään ratkaisisi kaikkia ongelmia). Pitämättömien lupausten jatkuva toistaminen tuskin lisää politiikan uskottavuutta.

| 4.5.2 | Komitea pitää tietysti tervetulleena kaikkia maailmanlaajuisen köyhyyden lieventämiseen suunnattuja toimia. Komissio aikoo lisätä ponnistelujaan varmistaakseen, että kansainvälisessä kaupassa pyritään tosiasiallisesti saavuttamaan maailmanlaajuinen kestävä kehitys. Tämä on epäilemättä äärimmäisen tärkeä ja maailmanlaajuisesti tarkasteltuna ehkä jopa ratkaiseva lähestymistapa. WTO-sopimus on kauppasopimus, johon ei sisälly kestävyyskriteerejä, vaikka maailmanlaajuinen kauppa vaikuttaa ratkaisevasti kestävään kehitykseen. Neuvoston ja komission tulisi näin ollen asettaa tämä tärkeä asia selkeästi esille ja samalla myös hahmotella sen toteutusta. |
| --- | --- |

4.5.2

Komitea pitää tietysti tervetulleena kaikkia maailmanlaajuisen köyhyyden lieventämiseen suunnattuja toimia. Komissio aikoo lisätä ponnistelujaan varmistaakseen, että kansainvälisessä kaupassa pyritään tosiasiallisesti saavuttamaan maailmanlaajuinen kestävä kehitys. Tämä on epäilemättä äärimmäisen tärkeä ja maailmanlaajuisesti tarkasteltuna ehkä jopa ratkaiseva lähestymistapa. WTO-sopimus on kauppasopimus, johon ei sisälly kestävyyskriteerejä, vaikka maailmanlaajuinen kauppa vaikuttaa ratkaisevasti kestävään kehitykseen. Neuvoston ja komission tulisi näin ollen asettaa tämä tärkeä asia selkeästi esille ja samalla myös hahmotella sen toteutusta.

| 4.5.3 | Tämä on tärkeää myös siksi, että suurelle yleisölle on tehtävä selkeäksi, että kyse ei ole aikomuksen ilmaisusta. ETSK ymmärtää, että pelkällä taloudellisella tuella kehitysmaiden asukkaiden elin- ja työolosuhteita ei pystytä parantamaan kestävästi.
  Komitea muistuttaa lisäksi, että globalisoitumisen sosiaalista ulottuvuutta koskevissa neuvoston päätelmissä (maaliskuu 2005) EU:n ulkosuhteissa korostettiin ihmisarvoa kunnioittavan työn käsitettä. Komitea ei voi hyväksyä, että eräiden maiden suhteelliset edut perustuvat ILO-normien tai ympäristömääräysten hylkäämiseen. Kyseiset määräykset eivät ole rikkaiden maiden piiloprotektionismia, vaan niiden avulla turvataan ihmisarvo, sosiaalinen edistys ja oikeus. EU:n tulisi seurata edistymistä näillä aloilla ja käynnistää taloudellisia pakotetoimia, mikäli mahdollisuuksien mukaan yhdessä asianomaisten kolmansien maiden ILO-toimiston tunnustamien työmarkkinaosapuolten (tai kyseisissä maissa toimivien kansalaisyhteiskunnan edustuksellisten ja tunnustettujen järjestöjen) kanssa toteutetusta arvioinnista ilmenisi tilanteen heikkenemistä. On valitettavaa, että komissio ei käsittele tätä asiaa tiedonannossaan. |
| --- | --- |

4.5.3

Tämä on tärkeää myös siksi, että suurelle yleisölle on tehtävä selkeäksi, että kyse ei ole aikomuksen ilmaisusta. ETSK ymmärtää, että pelkällä taloudellisella tuella kehitysmaiden asukkaiden elin- ja työolosuhteita ei pystytä parantamaan kestävästi.

Komitea muistuttaa lisäksi, että globalisoitumisen sosiaalista ulottuvuutta koskevissa neuvoston päätelmissä (maaliskuu 2005) EU:n ulkosuhteissa korostettiin ihmisarvoa kunnioittavan työn käsitettä. Komitea ei voi hyväksyä, että eräiden maiden suhteelliset edut perustuvat ILO-normien tai ympäristömääräysten hylkäämiseen. Kyseiset määräykset eivät ole rikkaiden maiden piiloprotektionismia, vaan niiden avulla turvataan ihmisarvo, sosiaalinen edistys ja oikeus. EU:n tulisi seurata edistymistä näillä aloilla ja käynnistää taloudellisia pakotetoimia, mikäli mahdollisuuksien mukaan yhdessä asianomaisten kolmansien maiden ILO-toimiston tunnustamien työmarkkinaosapuolten (tai kyseisissä maissa toimivien kansalaisyhteiskunnan edustuksellisten ja tunnustettujen järjestöjen) kanssa toteutetusta arvioinnista ilmenisi tilanteen heikkenemistä. On valitettavaa, että komissio ei käsittele tätä asiaa tiedonannossaan.

| 4.6 | Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan yleisesti kauppakumppaneilleen, että kestävää kehitystä ei tule nähdä kustannusten aiheuttajana vaan ennemminkin hyvinvoinnin tekijänä sekä elintason nousuun tähtäävien talouksien että koko maapallon kannalta. |
| --- | --- |

4.6

Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan yleisesti kauppakumppaneilleen, että kestävää kehitystä ei tule nähdä kustannusten aiheuttajana vaan ennemminkin hyvinvoinnin tekijänä sekä elintason nousuun tähtäävien talouksien että koko maapallon kannalta.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 658 lopullinen.

1

(2)  EUVL C 117, 30.4.2004, s. 22.

2

(3)  EUVL C 267, 27.10.2005, s. 22.

3

(4)  KOM (2005) 37 lopullinen, 9.2.2005.

4

(5)

5

| 1) | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu – Toimintaohjelma” (KOM(2005) 658 lopullinen, 13.12.2005). (http://europa.eu.int/eurlex/lex/LexUriServ/site/en/com/2005/com2005_0658en01.pdf) |
| --- | --- |

1)

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu – Toimintaohjelma” (KOM(2005) 658 lopullinen, 13.12.2005). (http://europa.eu.int/eurlex/lex/LexUriServ/site/en/com/2005/com2005_0658en01.pdf)

| 2) | Eurostatin raportti: Measuring progress towards a more sustainable Europe - Sustainable development indicators for the European Union - Data 1990–2005. (Kyseinen raportti on tällä hetkellä saatavilla vain englanniksi. Otsikon vapaa käännös: ”Edistyksen mittaaminen matkalla kohti kestävää Eurooppaa – Euroopan unionin kestävän kehityksen indikaattoreita – tiedot 1990—2005”.) (13.12.2005). |
| --- | --- |

2)

Eurostatin raportti: Measuring progress towards a more sustainable Europe - Sustainable development indicators for the European Union - Data 1990–2005. (Kyseinen raportti on tällä hetkellä saatavilla vain englanniksi. Otsikon vapaa käännös: ”Edistyksen mittaaminen matkalla kohti kestävää Eurooppaa – Euroopan unionin kestävän kehityksen indikaattoreita – tiedot 1990—2005”.) (13.12.2005).

Measuring progress towards a more sustainable Europe - Sustainable development indicators for the European Union - Data 1990–2005.

| 3) | Eurooppa-neuvosto (16.—17. kesäkuuta 2005), puheenjohtajan päätelmät: Kestävän kehityksen pääperiaatteet. (http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/fi/ec/85345.pdf) |
| --- | --- |

3)

Eurooppa-neuvosto (16.—17. kesäkuuta 2005), puheenjohtajan päätelmät: Kestävän kehityksen pääperiaatteet. (http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/fi/ec/85345.pdf)

| 4) | Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu — Vuoden 2005 tilannekatsaus ja suuntaviivat tulevalle” (KOM(2005) 37 lopullinen, 9.2.2005). (http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/fi/com/2005/com2005_0037fi01.pdf) |
| --- | --- |

4)

Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu — Vuoden 2005 tilannekatsaus ja suuntaviivat tulevalle” (KOM(2005) 37 lopullinen, 9.2.2005). (http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/fi/com/2005/com2005_0037fi01.pdf)

| 5) | Komission valmisteluasiakirjan SEK(2005) 225 liite – väliraportti. |
| --- | --- |

5)

Komission valmisteluasiakirjan SEK(2005) 225 liite – väliraportti.

(6)  EUVL C 117, 30.4.2004, s. 22.

6

(7)  EYVL C 325, 24.12.2002, s. 5
  .

7

.

(8)  http://www.cpi.cam.ac.uk/bep/downloads/CLG_pressrelease_letter.pdf.

8

(9)  Näistä on erityisesti mainittava:

9

| | ”The effects of environmental policy on European business and its competitiveness: a framework for analysis”, SEC(2004) 769. (Kyseinen asiakirja on saatavilla vain englanniksi. Otsikon vapaa käännös: ”Ympäristöpolitiikan vaikutukset Euroopan yrityksiin ja niiden kilpailukykyyn: Analyysin puitteet” ) |
| --- | --- |

”The effects of environmental policy on European business and its competitiveness: a framework for analysis”, SEC(2004) 769. (Kyseinen asiakirja on saatavilla vain englanniksi. Otsikon vapaa käännös: ”Ympäristöpolitiikan vaikutukset Euroopan yrityksiin ja niiden kilpailukykyyn: Analyysin puitteet” )

The effects of environmental policy on European business and its competitiveness: a framework for analysis

| | ”Commission staff working document on the links between employment policies and environment policies”, SEC(2005) 1530. (Kyseinen asiakirja on saatavilla vain englanniksi. Otsikon vapaa käännös: ”Komission valmisteluasiakirja – Työllisyys- ja ympäristöpolitiikan väliset yhteydet”). |
| --- | --- |

”Commission staff working document on the links between employment policies and environment policies”, SEC(2005) 1530. (Kyseinen asiakirja on saatavilla vain englanniksi. Otsikon vapaa käännös: ”Komission valmisteluasiakirja – Työllisyys- ja ympäristöpolitiikan väliset yhteydet”).

Commission staff working document on the links between employment policies and environment policies

| | ”Employment and productivity and their contribution to economic growth”, SEC(2004) 690. (Kyseinen asiakirja on saatavilla vain englanniksi, saksaksi ja ranskaksi. Otsikon vapaa käännös: ”Työllisyys ja tuottavuus ja niiden osuus talouskasvuun”). |
| --- | --- |

”Employment and productivity and their contribution to economic growth”, SEC(2004) 690. (Kyseinen asiakirja on saatavilla vain englanniksi, saksaksi ja ranskaksi. Otsikon vapaa käännös: ”Työllisyys ja tuottavuus ja niiden osuus talouskasvuun”).

Employment and productivity and their contribution to economic growth

(10)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen”, EUVL C 234, 22.9.2005, s. 32 ja valmisteleva lausunto aiheesta ”Kestävän kehityksen asema seuraavissa rahoitusnäkymissä”, EUVL C 267, 27.10.2005, s. 22.

10

(11)  Ks. myös maatalousasioista vastaavan komission jäsenen Mariann Fischer-Boelin puhe Berliinissä järjestetyillä maatalousmessuilla Internationale Grüne Woche12.1.2006.

11

Internationale Grüne Woche

(12)  KOM(2005) 658 lopullinen, liite 2, s. 27.

12

(13)  Kyseisessä asiakirjassa asetettiin hyvin pitkällekin meneviä tavoitteita, puhuttiin esimerkiksi tarpeesta vähentää hiilidioksidipäästöjä 70 prosentilla pitkällä aikavälillä. KOM(2003) 745 lopullinen/2.

13

(14)  EUVL C 117, 30.4.2004, s. 22, kohta 2.2.7.

14

(15)  Viimeksi: ETSK:n 15.12.2005 antama oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Uusiutuvat energiamuodot”, kohta 1.3, EUVL C 65, 17.3.2005.

15

(16)  SEK(1999) 1942, 24.11.1999, s. 14.

16

(17)  Ks. ”Komission tiedonanto EU:n yhteisestä metodiikasta lainsäädännöstä johtuvien hallintokustannusten arvioimiseksi”, KOM(2005) 518 lopullinen.

17

(18)  Valmisteleva lausunto aiheesta ”Kestävän kehityksen asema seuraavissa rahoitusnäkymissä”, EUVL C 267, 27.10.2005, s. 22.

18

(19)  Ks. 16. ja 17. kesäkuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien liite 1 ”Julistus kestävän kehityksen pääperiaatteista”.

19

(20)  ”Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: EU:n valmistusteollisuutta vahvistavat toimintapuitteet – Yhtenäisempi lähestymistapa teollisuuspolitiikkaan”, KOM(2005) 474 lopullinen.

20

(21)  Katso lehdistötiedote IP/06/226.

21

(22)  Työn sisäinen laatu; ammattitaito, elinikäinen oppiminen ja urakehitys; sukupuolten tasa-arvo; työterveys ja -turvallisuus; joustavuus ja turvallisuus; pääsy ja integroituminen työmarkkinoille; työn organisointi sekä työ- ja yksityiselämän välinen tasapaino; työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työntekijöiden osallistuminen; monimuotoisuus ja syrjimättömyys; yleinen työsuoritus.

22

(23)  Ks. ”Komission tiedonanto - Työn laadun parantaminen: katsaus viimeaikaiseen edistykseen”, KOM(2003) 728 lopullinen.

23

(24)  KOM(1997) 599 lopullinen.

24

(25)  KOM(2004) 366 lopullinen.

25

(26)  EUVL C 108, 30.4.2004, s. 35.

26

(27)  KOM(2001) 264 lopullinen.

27

(28)  Valkoinen kirja ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika”, 2001.

28

(29)  Ks. ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Tulevaisuuden liikenneinfrastruktuurit: suunnittelu ja naapurimaat – kestävä liikkuvuus – rahoitus”, jossa käsitellään myös mahdollisia verotuksellisia välineitä, EUVL C 108, 30.4.2004, s. 35.

29

(30)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Ympäristönäkökohtien ja kestävän kehityksen sisällyttäminen kehitysyhteistyöpolitiikkaan”, EYVL C 14, 16.1.2001, s. 87.

30

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/37 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/37

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tulvien arvioinnista ja hallinnasta”

KOM(2006) 15 lopullinen — 2006/0005 COD

(2006/C 195/09)

Neuvosto päätti 13. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 26. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli María Candelas SÁNCHEZ MIGUEL.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 141 puolesta, ei yhtään vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Suositukset ja päätelmät

| 1.1 | ETSK pitää myönteisenä, että komissio on esittänyt tulvia koskevan direktiiviehdotuksen, kuten komitea oli esittänyt aiemmasta aihetta käsitelleestä tiedonannosta laatimassaan lausunnossa (1). Komitea antaa arvoa erityisesti sille, että direktiiviehdotus sisällytetään osaksi vesipolitiikan puitedirektiivillä luotuja menetelmiä ja välineitä. Sisällyttämällä tulvariskikartat sekä tulvariskejä koskevat suunnitelmat vesistön hoitosuunnitelmaan säännellään kaikkia valuma-alueiden piiriin kuuluvien sisävesien ja merialueiden vesienhoitoon liittyviä seikkoja. |
| --- | --- |

1.1

ETSK pitää myönteisenä, että komissio on esittänyt tulvia koskevan direktiiviehdotuksen, kuten komitea oli esittänyt aiemmasta aihetta käsitelleestä tiedonannosta laatimassaan lausunnossa (1). Komitea antaa arvoa erityisesti sille, että direktiiviehdotus sisällytetään osaksi vesipolitiikan puitedirektiivillä luotuja menetelmiä ja välineitä. Sisällyttämällä tulvariskikartat sekä tulvariskejä koskevat suunnitelmat vesistön hoitosuunnitelmaan säännellään kaikkia valuma-alueiden piiriin kuuluvien sisävesien ja merialueiden vesienhoitoon liittyviä seikkoja.

| 1.2 | Kyseisten säännösten tehokkuus perustuu erityisesti vesistö- ja rannikkoalueiden tilasta tehtävään alustavaan arvioon: nykytilanteesta laaditaan seikkaperäinen analyysi etenkin niillä alueilla, jotka ihmisen harjoittaman toiminnan ja ilmastonmuutoksen johdosta ovat erittäin riskialttiita. |
| --- | --- |

1.2

Kyseisten säännösten tehokkuus perustuu erityisesti vesistö- ja rannikkoalueiden tilasta tehtävään alustavaan arvioon: nykytilanteesta laaditaan seikkaperäinen analyysi etenkin niillä alueilla, jotka ihmisen harjoittaman toiminnan ja ilmastonmuutoksen johdosta ovat erittäin riskialttiita.

| 1.3 | Lisäksi on tärkeää painottaa ehkäiseviä toimia tulvien aiheuttamien haittavaikutusten torjumiseksi ryhtymällä kaikkiin väestöä koskeviin toimenpiteisiin tiedottamiseen ja osallistumiseen liittyvien toimien avulla. Tässä tarkoituksessa komitea kehottaa komissiota huolehtimaan erityisesti siitä, että kyseiset, vesipolitiikan puitedirektiivin 14 artiklassa ja ehdotetussa direktiivissä mainitut säännökset sisällytetään vesistöjen hoitosuunnitelmiin. |
| --- | --- |

1.3

Lisäksi on tärkeää painottaa ehkäiseviä toimia tulvien aiheuttamien haittavaikutusten torjumiseksi ryhtymällä kaikkiin väestöä koskeviin toimenpiteisiin tiedottamiseen ja osallistumiseen liittyvien toimien avulla. Tässä tarkoituksessa komitea kehottaa komissiota huolehtimaan erityisesti siitä, että kyseiset, vesipolitiikan puitedirektiivin 14 artiklassa ja ehdotetussa direktiivissä mainitut säännökset sisällytetään vesistöjen hoitosuunnitelmiin.

| 1.4 | Ehdotetussa direktiivissä mainittuja riskien hallintasuunnitelmia ja riskikarttoja on laajennettava. Erittäin riskialttiiden vesistöalueiden luokituksen tulee sisältää sekä asianmukaisesti rahoitettavat ensisijaiset toimenpiteet että kriteerit, joita on sovellettava kustannusten minimoimiseksi ja väestölle syntyvien hyötyjen lisäämiseksi. Näin päästäneen kehittämään tulva-alueita kokonaisvaltaisesti ja kestävästi. |
| --- | --- |

1.4

Ehdotetussa direktiivissä mainittuja riskien hallintasuunnitelmia ja riskikarttoja on laajennettava. Erittäin riskialttiiden vesistöalueiden luokituksen tulee sisältää sekä asianmukaisesti rahoitettavat ensisijaiset toimenpiteet että kriteerit, joita on sovellettava kustannusten minimoimiseksi ja väestölle syntyvien hyötyjen lisäämiseksi. Näin päästäneen kehittämään tulva-alueita kokonaisvaltaisesti ja kestävästi.

| 1.5 | Lisäksi on syytä tähdentää, että kun otetaan huomioon tutkimukseen ja alojenväliseen yhteistyöhön suunnatut yhteisön toimet, on vahvistettava kaikkia politiikkoja, joilla on vaikutuksia Euroopan vesistöihin. |
| --- | --- |

1.5

Lisäksi on syytä tähdentää, että kun otetaan huomioon tutkimukseen ja alojenväliseen yhteistyöhön suunnatut yhteisön toimet, on vahvistettava kaikkia politiikkoja, joilla on vaikutuksia Euroopan vesistöihin.

2.   Alustavia huomioita

| 2.1 | Direktiiviä 2000/60/EY eli vesipolitiikan puitedirektiiviä laadittaessa eräs seikka jäi vaille huomiota: tavoitteen asettaminen tulviin varautumiseksi, niiden ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi. Viime vuosikymmenellä EU:n alueella koettiin yli sata tulvaa, jotka aiheuttivat suuren määrän kuolonuhreja sekä mittavia taloudellisia tappioita. Komissio antoi tiedonannon (2), jossa tilanteesta laadittiin analyysi, sekä ehdotuksen EU:n tason yhteisistä toimista. Tarkasteltavana oleva ehdotus direktiiviksi kuuluu näihin toimiin. |
| --- | --- |

2.1

Direktiiviä 2000/60/EY eli vesipolitiikan puitedirektiiviä laadittaessa eräs seikka jäi vaille huomiota: tavoitteen asettaminen tulviin varautumiseksi, niiden ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi. Viime vuosikymmenellä EU:n alueella koettiin yli sata tulvaa, jotka aiheuttivat suuren määrän kuolonuhreja sekä mittavia taloudellisia tappioita. Komissio antoi tiedonannon (2), jossa tilanteesta laadittiin analyysi, sekä ehdotuksen EU:n tason yhteisistä toimista. Tarkasteltavana oleva ehdotus direktiiviksi kuuluu näihin toimiin.

| 2.2 | Sekä tiedonannossa että direktiiviehdotuksessa tähdennetään, että tulvien ehkäisemisessä ja minimoimisessa kaikkia vesipolitiikkaan liittyviä toimia on koordinoitava yhteisön muiden nykyisten politiikkojen kanssa. Tutkimuspolitiikka, jossa hyödynnetään FLOODsiten kaltaisia tutkimushankkeita, auttaa osaltaan tehostamaan yhdennettyjä tulvariskien analyysi- ja hallintamenetelmiä, ja aluepolitiikka, jossa hyödynnetään rakennerahastoja — erityisesti Euroopan aluekehitysrahastoa ja yhteistä maatalouspolitiikkaa — sekä tuotantomääristä irrotettua tukea ja täydentäviä ehtoja (3), muodostavat kattavan kokonaisuuden, jonka avulla on mahdollista päästä vesialaa koskevia yksittäisiä toimia parempiin tuloksiin. |
| --- | --- |

2.2

Sekä tiedonannossa että direktiiviehdotuksessa tähdennetään, että tulvien ehkäisemisessä ja minimoimisessa kaikkia vesipolitiikkaan liittyviä toimia on koordinoitava yhteisön muiden nykyisten politiikkojen kanssa. Tutkimuspolitiikka, jossa hyödynnetään FLOODsiten kaltaisia tutkimushankkeita, auttaa osaltaan tehostamaan yhdennettyjä tulvariskien analyysi- ja hallintamenetelmiä, ja aluepolitiikka, jossa hyödynnetään rakennerahastoja — erityisesti Euroopan aluekehitysrahastoa ja yhteistä maatalouspolitiikkaa — sekä tuotantomääristä irrotettua tukea ja täydentäviä ehtoja (3), muodostavat kattavan kokonaisuuden, jonka avulla on mahdollista päästä vesialaa koskevia yksittäisiä toimia parempiin tuloksiin.

| 2.3 | Ehdotetun direktiivin tavoitteena on vähentää ja hallita tulvariskejä, joilla on vaikutuksia ihmisten elämään, terveyteen ja omaisuuteen sekä luontoon ja ympäristöön. Sisällyttämällä kyseinen ehdotus vesipolitiikan puitedirektiiviin on mahdollista yksinkertaistaa organisatorisia ja hallinnollisia menettelyjä, sillä se soveltuu jo olemassa oleviin, vesipolitiikan puitedirektiivin säännösten mukaisiin vesipiireihin. Tämä merkitsee sitä, että kaikki toimet tulvariskien torjumiseksi ja minimoimiseksi on toteutettava kunkin joen valuma-aluetta koskevan hoitosuunnitelman puitteissa ja että toimivaltaiset viranomaiset ovat samoja molemmissa tapauksissa, joten näin ollen ne ottavat hoitaakseen tämän uuden vastuualueen. Lisäksi on tärkeää korostaa, että tehokkuutta voidaan lisätä sovittamalla yhteen uutta ehdotusta koskevat aikataulut vesipolitiikan puitedirektiivissä aiemmin vahvistettujen aikataulujen kanssa. |
| --- | --- |

2.3

Ehdotetun direktiivin tavoitteena on vähentää ja hallita tulvariskejä, joilla on vaikutuksia ihmisten elämään, terveyteen ja omaisuuteen sekä luontoon ja ympäristöön. Sisällyttämällä kyseinen ehdotus vesipolitiikan puitedirektiiviin on mahdollista yksinkertaistaa organisatorisia ja hallinnollisia menettelyjä, sillä se soveltuu jo olemassa oleviin, vesipolitiikan puitedirektiivin säännösten mukaisiin vesipiireihin. Tämä merkitsee sitä, että kaikki toimet tulvariskien torjumiseksi ja minimoimiseksi on toteutettava kunkin joen valuma-aluetta koskevan hoitosuunnitelman puitteissa ja että toimivaltaiset viranomaiset ovat samoja molemmissa tapauksissa, joten näin ollen ne ottavat hoitaakseen tämän uuden vastuualueen. Lisäksi on tärkeää korostaa, että tehokkuutta voidaan lisätä sovittamalla yhteen uutta ehdotusta koskevat aikataulut vesipolitiikan puitedirektiivissä aiemmin vahvistettujen aikataulujen kanssa.

| 2.4 | ETSK kannattaa ehdotettua direktiiviä. Komitea on tutkinut direktiiviehdotuksen sisältöä huolellisesti ja huomannut, että siinä mainitaan monet niistä huomioista, jotka se esitti vuoden 2004 tiedonannosta laatimassaan lausunnossa (4). Tässä yhteydessä komitean tehtäväksi jää näin ollen ainoastaan painottaa tehtävää, joka komissiolla on toteutettavanaan; komission rooli vesipolitiikan puitedirektiivin sisällön ja kaikkien sitä koskevien soveltamissäännösten täytäntöönpanossa on tae siitä, että jäsenvaltioiden viranomaiset soveltavat säännöksiä asianmukaisesti unohtamatta niihin kolmansiin maihin mahdollisesti kohdistuvia hyödyllisiä vaikutuksia, joiden kanssa vesistöt Euroopan alueella jaetaan. |
| --- | --- |

2.4

ETSK kannattaa ehdotettua direktiiviä. Komitea on tutkinut direktiiviehdotuksen sisältöä huolellisesti ja huomannut, että siinä mainitaan monet niistä huomioista, jotka se esitti vuoden 2004 tiedonannosta laatimassaan lausunnossa (4). Tässä yhteydessä komitean tehtäväksi jää näin ollen ainoastaan painottaa tehtävää, joka komissiolla on toteutettavanaan; komission rooli vesipolitiikan puitedirektiivin sisällön ja kaikkien sitä koskevien soveltamissäännösten täytäntöönpanossa on tae siitä, että jäsenvaltioiden viranomaiset soveltavat säännöksiä asianmukaisesti unohtamatta niihin kolmansiin maihin mahdollisesti kohdistuvia hyödyllisiä vaikutuksia, joiden kanssa vesistöt Euroopan alueella jaetaan.

3.   Ehdotuksen pääsisältö

| 3.1 | Ehdotettu direktiivi on jaettu seitsemään lukuun.






  — | Ensimmäinen luku sisältää yleiset säännökset, joissa yksilöidään ehdotuksen tavoite sekä tulvia ja tulvariskiä koskevat määritelmät ja jotka täydentävät vesipolitiikan puitedirektiivin 2 artiklassa esitettyjä määritelmiä. |
| --- | --- | --- |

3.1

Ehdotettu direktiivi on jaettu seitsemään lukuun.

—

Ensimmäinen luku sisältää yleiset säännökset, joissa yksilöidään ehdotuksen tavoite sekä tulvia ja tulvariskiä koskevat määritelmät ja jotka täydentävät vesipolitiikan puitedirektiivin 2 artiklassa esitettyjä määritelmiä.

| — | Toinen luku koskee kunkin vesistöalueen tulvariskien alustavaa arviointia. Arvioinnissa tulee ottaa huomioon tietyt vähimmäisvaatimukset, jotka luetellaan 4 artiklan 2 kohdassa. Arvioinnin perusteella vesistöalueet luokitellaan kahteen luokkaan: alueet, joilla mahdollista tulvariskiä ei ole, sekä alueet, joilla tulvariski on merkittävä. Kyseinen arviointi tulee suorittaa viimeistään kolmen vuoden kuluttua direktiivin voimaantulosta. |
| --- | --- |

—

Toinen luku koskee kunkin vesistöalueen tulvariskien alustavaa arviointia. Arvioinnissa tulee ottaa huomioon tietyt vähimmäisvaatimukset, jotka luetellaan 4 artiklan 2 kohdassa. Arvioinnin perusteella vesistöalueet luokitellaan kahteen luokkaan: alueet, joilla mahdollista tulvariskiä ei ole, sekä alueet, joilla tulvariski on merkittävä. Kyseinen arviointi tulee suorittaa viimeistään kolmen vuoden kuluttua direktiivin voimaantulosta.

| — | Kolmannessa luvussa tarkastellaan tulvariskikarttojen laatimista. Tulvariskikartat eivät kata yksinomaan jokien valuma-alueita, vaan myös vesipiirien käsittämät rannikkoalueet. Kyseiset kartat laaditaan kullakin maantieteellisellä alueella esiintyvien tulvien todennäköisyyden mukaan, jotta voitaisiin arvioida vaikutuksia, joita tulvilla voisi olla väestöön, alueen talouteen ja ympäristöön. |
| --- | --- |

—

Kolmannessa luvussa tarkastellaan tulvariskikarttojen laatimista. Tulvariskikartat eivät kata yksinomaan jokien valuma-alueita, vaan myös vesipiirien käsittämät rannikkoalueet. Kyseiset kartat laaditaan kullakin maantieteellisellä alueella esiintyvien tulvien todennäköisyyden mukaan, jotta voitaisiin arvioida vaikutuksia, joita tulvilla voisi olla väestöön, alueen talouteen ja ympäristöön.

| — | Neljäs luku koskee riskien hallintasuunnitelmia, joita käsitellään 9 artiklassa sekä sitä seuraavissa artikloissa. Jäsenvaltiot laativat ja panevat täytäntöön vesipiirikohtaiset riskienhallintasuunnitelmat alustavaan arviointiin perustuvan luokituksen pohjalta tulvien esiintymisen todennäköisyyden sekä tulvien seurausten vähentämiseksi. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden toimien on kohdistuttava vesitalouteen, maaperään, aluesuunnitteluun sekä maankäyttöön. Toiminnalla ei ole missään tapauksessa kielteisiä vaikutuksia naapurimaihin. |
| --- | --- |

—

Neljäs luku koskee riskien hallintasuunnitelmia, joita käsitellään 9 artiklassa sekä sitä seuraavissa artikloissa. Jäsenvaltiot laativat ja panevat täytäntöön vesipiirikohtaiset riskienhallintasuunnitelmat alustavaan arviointiin perustuvan luokituksen pohjalta tulvien esiintymisen todennäköisyyden sekä tulvien seurausten vähentämiseksi. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden toimien on kohdistuttava vesitalouteen, maaperään, aluesuunnitteluun sekä maankäyttöön. Toiminnalla ei ole missään tapauksessa kielteisiä vaikutuksia naapurimaihin.

| — | Viidennessä luvussa, johon on sisällytetty vesipolitiikan puitedirektiivin 14 artiklan säännökset, käsitellään väestölle annettavia tietoja ja väestön osallistumista, jotka tulisi ottaa huomioon sekä alustavassa arvioinnissa että hallintasuunnitelmissa. |
| --- | --- |

—

Viidennessä luvussa, johon on sisällytetty vesipolitiikan puitedirektiivin 14 artiklan säännökset, käsitellään väestölle annettavia tietoja ja väestön osallistumista, jotka tulisi ottaa huomioon sekä alustavassa arvioinnissa että hallintasuunnitelmissa.

| — | Kuudennessa luvussa tarkastellaan vesipolitiikan puitedirektiivin 21 artiklassa perustettua komiteaa, joka avustaa komissiota. |
| --- | --- |

—

Kuudennessa luvussa tarkastellaan vesipolitiikan puitedirektiivin 21 artiklassa perustettua komiteaa, joka avustaa komissiota.

| — | Seitsemännessä luvussa säädetään, että komission on toimitettava kertomukset parlamentille ja neuvostolle viimeistään vuonna 2018. Kahden vuoden kuluessa direktiivin voimaantulosta jäsenvaltioiden on lisäksi ilmoitettava komissiolle säännöksistä, joilla direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

—

Seitsemännessä luvussa säädetään, että komission on toimitettava kertomukset parlamentille ja neuvostolle viimeistään vuonna 2018. Kahden vuoden kuluessa direktiivin voimaantulosta jäsenvaltioiden on lisäksi ilmoitettava komissiolle säännöksistä, joilla direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

4.   Huomioita ehdotuksesta

| 4.1 | ETSK toteaa, että tarkasteltavana olevan direktiiviehdotuksen sisällyttäminen vesipolitiikan puitedirektiiviä koskevaan menetelmään auttaa yhdistämään tulviin liittyvien riskien hallintasuunnitelmat vesistöjen hoitosuunnitelmiin. Näin taataan koko vesistön käsittävän toiminnan kannalta välttämätön suunnittelu ja sovitetaan yhteen tehokkaat keinot ja toimet eri tasoilla (kuntien, valtioiden ja valtioidenväliset toimet). Samalla huolehditaan kaikkien toimivaltaisten viranomaisten toiminnan koordinoinnista. |
| --- | --- |

4.1

ETSK toteaa, että tarkasteltavana olevan direktiiviehdotuksen sisällyttäminen vesipolitiikan puitedirektiiviä koskevaan menetelmään auttaa yhdistämään tulviin liittyvien riskien hallintasuunnitelmat vesistöjen hoitosuunnitelmiin. Näin taataan koko vesistön käsittävän toiminnan kannalta välttämätön suunnittelu ja sovitetaan yhteen tehokkaat keinot ja toimet eri tasoilla (kuntien, valtioiden ja valtioidenväliset toimet). Samalla huolehditaan kaikkien toimivaltaisten viranomaisten toiminnan koordinoinnista.

| 4.2 | Lisäksi tulvien hallinnan sisällyttäminen vesipolitiikan puitedirektiiviin tukee käsitteellisesti määritelmää tulvasta joki- ja rannikkojärjestelmien luonnollisena ja tavanomaisena ilmiönä. Riskin määritelmä liittyy ihmisen terveydelle, ympäristölle ja taloudelliselle toiminnalle haitallisiin vaikutuksiin ja näin ollen vahinkoihin, joita aiheutuu vesistöille, jotka ovat tarkastelun kohteena vesipolitiikan puitedirektiivissä. |
| --- | --- |

4.2

Lisäksi tulvien hallinnan sisällyttäminen vesipolitiikan puitedirektiiviin tukee käsitteellisesti määritelmää tulvasta joki- ja rannikkojärjestelmien luonnollisena ja tavanomaisena ilmiönä. Riskin määritelmä liittyy ihmisen terveydelle, ympäristölle ja taloudelliselle toiminnalle haitallisiin vaikutuksiin ja näin ollen vahinkoihin, joita aiheutuu vesistöille, jotka ovat tarkastelun kohteena vesipolitiikan puitedirektiivissä.

| 4.3 | Tarve arvioida tulvariskit alustavasti oli yksi komitean keskeisimmistä päätelmistä (5). Komitea katsookin, että ehdotetun direktiivin 4 ja 5 artiklan sisältö helpottaa tieteellisessä mielessä tulviin liittyvien riskien hallintasuunnitelmien laatimista. On syytä korostaa eräitä vaadittuja seikkoja, joista voidaan mainita muun muassa






  — | alueella aikaisemmin esiintyneiden tulvien kuvaus |
| --- | --- | --- |

4.3

Tarve arvioida tulvariskit alustavasti oli yksi komitean keskeisimmistä päätelmistä (5). Komitea katsookin, että ehdotetun direktiivin 4 ja 5 artiklan sisältö helpottaa tieteellisessä mielessä tulviin liittyvien riskien hallintasuunnitelmien laatimista. On syytä korostaa eräitä vaadittuja seikkoja, joista voidaan mainita muun muassa

—

alueella aikaisemmin esiintyneiden tulvien kuvaus

| — | tulvaprosessien ja niiden muutosherkkyyden kuvaus |
| --- | --- |

—

tulvaprosessien ja niiden muutosherkkyyden kuvaus

| — | sellaisten kehityssuunnitelmien kuvaus, joilla puututtaisiin sellaiseen maankäyttöön, asutukseen ja yritystoiminnan sijoitteluun, jotka lisäisivät tulvariskiä. |
| --- | --- |

—

sellaisten kehityssuunnitelmien kuvaus, joilla puututtaisiin sellaiseen maankäyttöön, asutukseen ja yritystoiminnan sijoitteluun, jotka lisäisivät tulvariskiä.

| 4.4 | Lisäksi on aiheellista mainita vesistöjen ja rannikkokaistaleiden luokittelu sen mukaan, onko niillä tulvariskiä vai ei. ETSK on yhtä mieltä siitä, että riskienhallinnan tavoitteena on vähentää tulvien todennäköisyyttä ja vaikutuksia. Sitä varten on luokiteltava mahdolliset toimet ja keinot sekä kriteerit tarkoituksenmukaisten valintojen tekemiseksi kussakin tilanteessa. |
| --- | --- |

4.4

Lisäksi on aiheellista mainita vesistöjen ja rannikkokaistaleiden luokittelu sen mukaan, onko niillä tulvariskiä vai ei. ETSK on yhtä mieltä siitä, että riskienhallinnan tavoitteena on vähentää tulvien todennäköisyyttä ja vaikutuksia. Sitä varten on luokiteltava mahdolliset toimet ja keinot sekä kriteerit tarkoituksenmukaisten valintojen tekemiseksi kussakin tilanteessa.

| 4.5 | ETSK esittää, että komissio sisällyttäisi vesistöjen hoitosuunnitelmia koskevaan 9 artiklaan sekä liitteen A-osaan erityisesti seuraavat periaatteet ja toimenpiteet:






  — | toimien sovittaminen vesistöjen ja rannikkoalueiden luonnolliseen toimintaan tukemalla alueiden kunnostamista ja vesistöjen itsesääntelyelementtejä (vuoristoalueiden metsittäminen, kosteikkojen ja niihin liittyvien ekosysteemien suojelu, jokiuomien eroosion ja kerrostumisen valvonta, maa-alueiden korvaavaan käyttöön tähtäävät ohjelmat jne.) |
| --- | --- | --- |

4.5

ETSK esittää, että komissio sisällyttäisi vesistöjen hoitosuunnitelmia koskevaan 9 artiklaan sekä liitteen A-osaan erityisesti seuraavat periaatteet ja toimenpiteet:

—

toimien sovittaminen vesistöjen ja rannikkoalueiden luonnolliseen toimintaan tukemalla alueiden kunnostamista ja vesistöjen itsesääntelyelementtejä (vuoristoalueiden metsittäminen, kosteikkojen ja niihin liittyvien ekosysteemien suojelu, jokiuomien eroosion ja kerrostumisen valvonta, maa-alueiden korvaavaan käyttöön tähtäävät ohjelmat jne.)

| — | periaate tulva-alueiden kestävän kehityksen saavuttamiseksi seuraavin toimenpitein:






  — | Arvioidaan tulva-alueiden maankäytössä hyödynnettävissä oleva taloudellinen potentiaali, joka on sopusoinnussa tulvien luonnollisen esiintymistiheyden kanssa. |
| --- | --- | --- |

—

periaate tulva-alueiden kestävän kehityksen saavuttamiseksi seuraavin toimenpitein:

—

Arvioidaan tulva-alueiden maankäytössä hyödynnettävissä oleva taloudellinen potentiaali, joka on sopusoinnussa tulvien luonnollisen esiintymistiheyden kanssa.

| — | Suunnitellaan siirtyminen malleihin suunnittelun eri osa-alueilla, etenkin kaupunkisuunnittelussa. |
| --- | --- |

—

Suunnitellaan siirtyminen malleihin suunnittelun eri osa-alueilla, etenkin kaupunkisuunnittelussa.

| 4.6 | Jotta kansalaisyhteiskunnan osallistumista tulvariskien ja tulvien vaikutusten ehkäisemiseen voitaisiin lisätä, on tärkeää luoda kaikissa jäsenvaltioissa väestölle suunnattu tiedotus- ja osallistumisjärjestelmä, kuten vesipolitiikan puitedirektiivin 14 artiklassa säädetään. Tämän johdosta osallistumismekanismien on koskettava sekä riskisuunnitelmia että alustavia arviointeja. |
| --- | --- |

4.6

Jotta kansalaisyhteiskunnan osallistumista tulvariskien ja tulvien vaikutusten ehkäisemiseen voitaisiin lisätä, on tärkeää luoda kaikissa jäsenvaltioissa väestölle suunnattu tiedotus- ja osallistumisjärjestelmä, kuten vesipolitiikan puitedirektiivin 14 artiklassa säädetään. Tämän johdosta osallistumismekanismien on koskettava sekä riskisuunnitelmia että alustavia arviointeja.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Lausunto CESE 125/2005, EUVL C 221, 8. syyskuuta 2005.

1

(2)  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Tulviin liittyvä riskienhallinta — Tulvien ehkäisy, torjunta ja lieventäminen, KOM(2004) 472 lopullinen, 12.7.2004.

2

(3)  Asetus N:o 1698/2005 maaseudun kehittämisestä ja maaseuturahastosta.

3

(4)  Lausunto CESE 125/2005 (ks. alaviite nro 1) (EUVL C 221, 8.9.2005).

4

(5)  Ks. edellä mainitun lausunnon CESE 125/2005 kohdat 3.2 ja 3.3 (EUVL C 221, 8.9.2005).

5

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/40

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Neuvoston päätös yhteisön pelastuspalvelumekanismin perustamisesta (uudelleenlaadittu)”

KOM(2006) 29 lopullinen — 2006/0009 CNS

(2006/C 195/10)

Neuvosto päätti 7. maaliskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 26. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli María Candelas SÁNCHEZ MIGUEL.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 144 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti neuvoston päätökseen yhteisön pelastuspalvelumekanismista ja katsoo, että siinä otetaan yleisesti huomioon havainnot, jotka komitea esitti marraskuussa 2005 antamassaan lausunnossa (1) kyseisen mekanismin kehittämistä koskevasta tiedonannosta. |
| --- | --- |

1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti neuvoston päätökseen yhteisön pelastuspalvelumekanismista ja katsoo, että siinä otetaan yleisesti huomioon havainnot, jotka komitea esitti marraskuussa 2005 antamassaan lausunnossa (1) kyseisen mekanismin kehittämistä koskevasta tiedonannosta.

| 1.2 | Komitea korostaa lisäksi, että yhteisön lainsäädännön yksinkertaistamismenetelmänä käytetty säädöksen uudelleen laatiminen lisää säädöksen tunnettuutta ja tehostaa pelastuspalvelusta vastaavien kansallisten viranomaisten toimintaa niiden pannessa säädöstä täytäntöön. Näin säädös toimii entistä paremmin sekä luonnonkatastrofien että ihmisten toiminnasta aiheutuvien hätätilanteiden sattuessa. |
| --- | --- |

1.2

Komitea korostaa lisäksi, että yhteisön lainsäädännön yksinkertaistamismenetelmänä käytetty säädöksen uudelleen laatiminen lisää säädöksen tunnettuutta ja tehostaa pelastuspalvelusta vastaavien kansallisten viranomaisten toimintaa niiden pannessa säädöstä täytäntöön. Näin säädös toimii entistä paremmin sekä luonnonkatastrofien että ihmisten toiminnasta aiheutuvien hätätilanteiden sattuessa.

| 1.3 | Mekanismin vahvistaminen laajentamalla toimivaltuuksia ja ennen kaikkea lisäämällä ja tehostamalla välineitä parantaa mekanismin toimivuutta sekä yhteisön alueella että sen ulkopuolella. On hyvin tärkeää, että mainitaan tarve sovittaa mekanismi yhteen YK:n humanitaarisen avun koordinaatioyksikön OCHA:n hallinnoiman vastaavan mekanismin kanssa. Komitea katsoo kuitenkin, että mekanismi olisi ulotettava kattamaan myös katastrofialueilla toimiva Punainen Risti ja hallituksesta riippumattomat järjestöt ja mekanismilla olisi koordinoitava vapaaehtoistyöntekijöitä, joiden panos on katastrofin sattuessa tärkeä. |
| --- | --- |

1.3

Mekanismin vahvistaminen laajentamalla toimivaltuuksia ja ennen kaikkea lisäämällä ja tehostamalla välineitä parantaa mekanismin toimivuutta sekä yhteisön alueella että sen ulkopuolella. On hyvin tärkeää, että mainitaan tarve sovittaa mekanismi yhteen YK:n humanitaarisen avun koordinaatioyksikön OCHA:n hallinnoiman vastaavan mekanismin kanssa. Komitea katsoo kuitenkin, että mekanismi olisi ulotettava kattamaan myös katastrofialueilla toimiva Punainen Risti ja hallituksesta riippumattomat järjestöt ja mekanismilla olisi koordinoitava vapaaehtoistyöntekijöitä, joiden panos on katastrofin sattuessa tärkeä.

| 1.4 | Mekanismin moitteettoman toiminnan kannalta on keskeistä, että siihen varataan riittävät määrärahat. Joustava toiminta edellyttää tiedonkulun tehostamista, kuljetuskaluston saatavuutta, asiantuntijoiden perehdyttämisvalmiutta jne. Koska kysymys on ETSK:n mielestä ratkaisevan tärkeä, komitea painottaa määrärahatarvetta. Komitea katsoo, että komission on saatava määrärahat käyttöönsä ja vaadittava jäsenvaltioita noudattamaan samoja talousarviovelvoitteita, jotta pelastuspalvelujärjestelmä toimisi odotetusti. |
| --- | --- |

1.4

Mekanismin moitteettoman toiminnan kannalta on keskeistä, että siihen varataan riittävät määrärahat. Joustava toiminta edellyttää tiedonkulun tehostamista, kuljetuskaluston saatavuutta, asiantuntijoiden perehdyttämisvalmiutta jne. Koska kysymys on ETSK:n mielestä ratkaisevan tärkeä, komitea painottaa määrärahatarvetta. Komitea katsoo, että komission on saatava määrärahat käyttöönsä ja vaadittava jäsenvaltioita noudattamaan samoja talousarviovelvoitteita, jotta pelastuspalvelujärjestelmä toimisi odotetusti.

2.   Johdanto

| 2.1 | Yhteisön pelastuspalvelumekanismi otettiin käyttöön vuonna 1981, (2) ja se on yhdessä pelastuspalvelun toimintaohjelman (3) kanssa palvellut kaikki nämä vuodet pelastuspalvelun käynnistämistä ja koordinointia EU:ssa ja unionin ulkopuolella. Mekanismista vuosien varrella saadut kokemukset ovat osoittaneet, että järjestelmää on parannettava. Tämä ilmeni ennen kaikkea neuvoston ja Euroopan parlamentin arvioidessa mekanismin toimivuutta unionissa ja unionin ulkopuolella sattuneiden hätätilanteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

2.1

Yhteisön pelastuspalvelumekanismi otettiin käyttöön vuonna 1981, (2) ja se on yhdessä pelastuspalvelun toimintaohjelman (3) kanssa palvellut kaikki nämä vuodet pelastuspalvelun käynnistämistä ja koordinointia EU:ssa ja unionin ulkopuolella. Mekanismista vuosien varrella saadut kokemukset ovat osoittaneet, että järjestelmää on parannettava. Tämä ilmeni ennen kaikkea neuvoston ja Euroopan parlamentin arvioidessa mekanismin toimivuutta unionissa ja unionin ulkopuolella sattuneiden hätätilanteiden yhteydessä.

| 2.2 | Komissio laati mekanismin tehostamiseksi tiedonannon (4), jossa ehdotettiin parannuksia ensi sijassa seuraaviin seikkoihin:






  — | Tehostetaan yhteisön ja jäsenvaltioiden pelastuspalvelumekanismin koordinointia sekä sovitetaan mekanismi entistä paremmin kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien toimintaan. |
| --- | --- | --- |

2.2

Komissio laati mekanismin tehostamiseksi tiedonannon (4), jossa ehdotettiin parannuksia ensi sijassa seuraaviin seikkoihin:

—

Tehostetaan yhteisön ja jäsenvaltioiden pelastuspalvelumekanismin koordinointia sekä sovitetaan mekanismi entistä paremmin kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien toimintaan.

| — | Kehitetään joukkojen valmiuksia ja kiinnitetään erityistä huomiota nopean toiminnan yksiköiden perustamiseen. Luodaan kaikkiin jäsenvaltioihin valmiusyksiköitä, jotka ovat valmiit toimimaan EU:ssa ja unionin ulkopuolella. |
| --- | --- |

—

Kehitetään joukkojen valmiuksia ja kiinnitetään erityistä huomiota nopean toiminnan yksiköiden perustamiseen. Luodaan kaikkiin jäsenvaltioihin valmiusyksiköitä, jotka ovat valmiit toimimaan EU:ssa ja unionin ulkopuolella.

| — | Analysoidaan ja arvioidaan kunkin katastrofitilanteen tarpeet hälytysjärjestelmän avulla, jossa hyödynnetään yhteisen hätäviestintä- ja tietojärjestelmän CECIS:n välineitä. |
| --- | --- |

—

Analysoidaan ja arvioidaan kunkin katastrofitilanteen tarpeet hälytysjärjestelmän avulla, jossa hyödynnetään yhteisen hätäviestintä- ja tietojärjestelmän CECIS:n välineitä.

| — | Vahvistetaan logistista perustaa. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan logistista perustaa.

| 2.3 | ETSK antoi lausunnon (5) edellä mainitusta tiedonannosta. Komitea piti kehittämisehdotusta myönteisenä, mutta katsoi, että eräitä toimenpiteitä voidaan muuttaa ja ottaa huomioon mekanismista saadut kokemukset etenkin Aasiassa jokin aika sitten sattuneiden katastrofien avustustoiminnan valossa. Komitea teki lausunnossaan komissiolle seuraavat ehdotukset mekanismin toiminnan tehostamiseksi:






  — | Tehostetaan yhteistä hätäviestintä- ja tietojärjestelmää (CECIS) siten, että siitä tehdään satelliittiyhteyksiin perustuva järjestelmä. Näin saadaan enemmän tietoa hätätilanteista, ja käytettävissä olevien tietojen ansiosta kalusto ja henkilöstö voidaan kohdentaa aiempaa paremmin tehtäviinsä. |
| --- | --- | --- |

2.3

ETSK antoi lausunnon (5) edellä mainitusta tiedonannosta. Komitea piti kehittämisehdotusta myönteisenä, mutta katsoi, että eräitä toimenpiteitä voidaan muuttaa ja ottaa huomioon mekanismista saadut kokemukset etenkin Aasiassa jokin aika sitten sattuneiden katastrofien avustustoiminnan valossa. Komitea teki lausunnossaan komissiolle seuraavat ehdotukset mekanismin toiminnan tehostamiseksi:

—

Tehostetaan yhteistä hätäviestintä- ja tietojärjestelmää (CECIS) siten, että siitä tehdään satelliittiyhteyksiin perustuva järjestelmä. Näin saadaan enemmän tietoa hätätilanteista, ja käytettävissä olevien tietojen ansiosta kalusto ja henkilöstö voidaan kohdentaa aiempaa paremmin tehtäviinsä.

| — | Otetaan toimintayksiköiden koulutuksessa huomioon kielten opiskelu. Lisäksi todettiin, että katastrofialueilla toimiva EU:n henkilöstö on varustettava näkyvin tunnuksin. |
| --- | --- |

—

Otetaan toimintayksiköiden koulutuksessa huomioon kielten opiskelu. Lisäksi todettiin, että katastrofialueilla toimiva EU:n henkilöstö on varustettava näkyvin tunnuksin.

| — | Varataan toimintaan sen edellyttämät, mekanismin avulla koordinoitavat vähimmäisresurssit, jotka sovitetaan puolestaan YK:n mekanismiin. Komitea katsoi lausunnossaan, että on perustettava ympärivuorokautisessa toimintavalmiudessa oleva keskitetty tekninen toimintaryhmä. Sille on osoitettava riittävät määrärahat, joiden turvin se voi toimia mahdollisimman tehokkaasti. |
| --- | --- |

—

Varataan toimintaan sen edellyttämät, mekanismin avulla koordinoitavat vähimmäisresurssit, jotka sovitetaan puolestaan YK:n mekanismiin. Komitea katsoi lausunnossaan, että on perustettava ympärivuorokautisessa toimintavalmiudessa oleva keskitetty tekninen toimintaryhmä. Sille on osoitettava riittävät määrärahat, joiden turvin se voi toimia mahdollisimman tehokkaasti.

| — | Varataan mekanismin käyttöön oma viestintä- ja kuljetuskalusto. |
| --- | --- |

—

Varataan mekanismin käyttöön oma viestintä- ja kuljetuskalusto.

3.   Huomioita ehdotuksesta

| 3.1 | Nyt ehdotettu uudelleen laadittu neuvoston päätös, jolla yhdistetään yhdeksi tekstiksi aiempi 23. lokakuuta 2001 annettu päätös ja edellä mainittu tiedonanto, vastaa komission käynnistämää lainsäädännön yksinkertaistamisohjelmaa. Käytetty uudelleenlaadintamenettely parantaa päätöksen täytäntöönpanoa sekä itse mekanismia että pelastuspalvelusta vastaavia jäsenvaltioiden viranomaisia silmällä pitäen. Uudelleen laatiminen on myös parantanut tuntuvasti päätöksen sisältöä. Kehitystä on tapahtunut sekä yhteisön pelastuspalvelumekanismin toimintaa koskevissa säännöksissä että mekanismin toimintakyvyn mahdollistavia välineitä koskevissa säännöksissä. |
| --- | --- |

3.1

Nyt ehdotettu uudelleen laadittu neuvoston päätös, jolla yhdistetään yhdeksi tekstiksi aiempi 23. lokakuuta 2001 annettu päätös ja edellä mainittu tiedonanto, vastaa komission käynnistämää lainsäädännön yksinkertaistamisohjelmaa. Käytetty uudelleenlaadintamenettely parantaa päätöksen täytäntöönpanoa sekä itse mekanismia että pelastuspalvelusta vastaavia jäsenvaltioiden viranomaisia silmällä pitäen. Uudelleen laatiminen on myös parantanut tuntuvasti päätöksen sisältöä. Kehitystä on tapahtunut sekä yhteisön pelastuspalvelumekanismin toimintaa koskevissa säännöksissä että mekanismin toimintakyvyn mahdollistavia välineitä koskevissa säännöksissä.

| 3.2 | ETSK suhtautuu aloitteeseen myönteisesti, sillä se selkeyttää yhteisössä ja sen ulkopuolella annettavan katastrofiavun koordinoinnista vastaavan elimen tehtävää erityisesti siksi, että mekanismin toimintakenttä ulotetaan nyt kattamaan toisaalta ihmisten toiminnasta aiheutuvat hätätilanteet eli terrori-iskut ja toisaalta onnettomuuksista aiheutuva meren pilaantuminen. |
| --- | --- |

3.2

ETSK suhtautuu aloitteeseen myönteisesti, sillä se selkeyttää yhteisössä ja sen ulkopuolella annettavan katastrofiavun koordinoinnista vastaavan elimen tehtävää erityisesti siksi, että mekanismin toimintakenttä ulotetaan nyt kattamaan toisaalta ihmisten toiminnasta aiheutuvat hätätilanteet eli terrori-iskut ja toisaalta onnettomuuksista aiheutuva meren pilaantuminen.

| 3.3 | Komitea pitää edellä mainittuakin seikkaa tärkeämpänä sitä, että päätösehdotukseen on sisällytetty eräitä mekanismin kehittämiseen tähtääviä näkökohtia, joita komitea pyysi harkitsemaan vuonna 2005 antamassaan lausunnossa. Mainittakoon erityisesti se, että 2 artiklaan on lisätty sotilaalliset voimavarat ja valmiudet, joita voidaan käyttää pelastuspalvelun tukena. Komitea katsoo niiden olevan usein välttämättömiä nopean ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi. Säädökseen on sisällytetty myös toinen komitean suositus eli kuljetus-, logistiikka- ja muiden tukijärjestelyjen luominen yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

3.3

Komitea pitää edellä mainittuakin seikkaa tärkeämpänä sitä, että päätösehdotukseen on sisällytetty eräitä mekanismin kehittämiseen tähtääviä näkökohtia, joita komitea pyysi harkitsemaan vuonna 2005 antamassaan lausunnossa. Mainittakoon erityisesti se, että 2 artiklaan on lisätty sotilaalliset voimavarat ja valmiudet, joita voidaan käyttää pelastuspalvelun tukena. Komitea katsoo niiden olevan usein välttämättömiä nopean ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi. Säädökseen on sisällytetty myös toinen komitean suositus eli kuljetus-, logistiikka- ja muiden tukijärjestelyjen luominen yhteisön tasolla.

| 3.4 | Komitea toistaa olevansa komission kanssa yhtä mieltä mekanismin alaisuudessa toimivien pelastuspalveluyksiköiden perustamisesta jäsenvaltioihin ja niiden liittämisestä CECIS-järjestelmään siten, että ne ovat nopean hälytysjärjestelmän avulla toimintavalmiudessa asianmukaisine kalustoineen lisäkuljetuskalusto mukaan luettuna. |
| --- | --- |

3.4

Komitea toistaa olevansa komission kanssa yhtä mieltä mekanismin alaisuudessa toimivien pelastuspalveluyksiköiden perustamisesta jäsenvaltioihin ja niiden liittämisestä CECIS-järjestelmään siten, että ne ovat nopean hälytysjärjestelmän avulla toimintavalmiudessa asianmukaisine kalustoineen lisäkuljetuskalusto mukaan luettuna.

| 3.5 | Päätökseen on lisätty muutos, jota ei mainita tiedonannossa. Se koskee pelastustoimia yhteisön alueen ulkopuolella. Muutoksen mukaan EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio ottaa yhteyttä hätätilanteesta kärsivään maahan, vaikka tiedot katastrofista saadaan CECIS-järjestelmän kautta ja komissio kokoaa operatiivisesta koordinoinnista vastaavan koordinointiryhmän, joka puolestaan koordinoi toimintaa YK:n kanssa. Komitean mielestä on tärkeää, että EU:n korkean tason edustus on mukana yhteisön pelastuspalvelumekanismin toiminnassa. Siksi ETSK kehottaa EU:n ulkopoliittista edustajaa osallistumaan toimiin. Komitea ei kuitenkaan pidä lopulta ehdotettua järjestelmää kaikilta osin toimivana. |
| --- | --- |

3.5

Päätökseen on lisätty muutos, jota ei mainita tiedonannossa. Se koskee pelastustoimia yhteisön alueen ulkopuolella. Muutoksen mukaan EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio ottaa yhteyttä hätätilanteesta kärsivään maahan, vaikka tiedot katastrofista saadaan CECIS-järjestelmän kautta ja komissio kokoaa operatiivisesta koordinoinnista vastaavan koordinointiryhmän, joka puolestaan koordinoi toimintaa YK:n kanssa. Komitean mielestä on tärkeää, että EU:n korkean tason edustus on mukana yhteisön pelastuspalvelumekanismin toiminnassa. Siksi ETSK kehottaa EU:n ulkopoliittista edustajaa osallistumaan toimiin. Komitea ei kuitenkaan pidä lopulta ehdotettua järjestelmää kaikilta osin toimivana.

| 3.6 | On tärkeää korostaa uutta artiklaa 10. Siinä todetaan yhteisön mekanismin täydentävän jäsenvaltioiden pelastuspalvelua ja säädetään, että sitä voidaan tukea hankkimalla lisää kuljetuskalustoa ja hankkimalla käyttöön pelastuspalveluyksiköitä ja -ryhmiä, jotka voivat toimia katastrofialueella. |
| --- | --- |

3.6

On tärkeää korostaa uutta artiklaa 10. Siinä todetaan yhteisön mekanismin täydentävän jäsenvaltioiden pelastuspalvelua ja säädetään, että sitä voidaan tukea hankkimalla lisää kuljetuskalustoa ja hankkimalla käyttöön pelastuspalveluyksiköitä ja -ryhmiä, jotka voivat toimia katastrofialueella.

| 3.7 | Päätöksen 13 artiklassa säädetään, että komissio laatii täytäntöönpanosääntöjä kaikista päätöksen toimenpiteistä, erityisesti avustustoimia varten käytettävissä olevista voimavaroista, yhteisestä hätäviestintä- ja tietojärjestelmästä, asiantuntijaryhmistä, asiantuntijoiden perehdyttämisestä ja kaikista muista tukijärjestelyistä. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että asianmukaisten resurssien tarve myönnetään. Komitea katsoo kuitenkin, että resurssien määrä olisi arvioitava, jotta mekanismi voi toimia kaikilla sille osoitetuilla osa-alueilla. |
| --- | --- |

3.7

Päätöksen 13 artiklassa säädetään, että komissio laatii täytäntöönpanosääntöjä kaikista päätöksen toimenpiteistä, erityisesti avustustoimia varten käytettävissä olevista voimavaroista, yhteisestä hätäviestintä- ja tietojärjestelmästä, asiantuntijaryhmistä, asiantuntijoiden perehdyttämisestä ja kaikista muista tukijärjestelyistä. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että asianmukaisten resurssien tarve myönnetään. Komitea katsoo kuitenkin, että resurssien määrä olisi arvioitava, jotta mekanismi voi toimia kaikilla sille osoitetuilla osa-alueilla.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ETSK:n lausunto CESE 1491/2005, 14. joulukuuta 2005, EUVL C 65, 17.3.2006, s. 41.

1

(2)  Päätös 2001/792/EY, Euratom.

2

(3)  Neuvoston 9. joulukuuta 1999 tekemä päätös 1999/847/EY.

3

(4)  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Yhteisön pelastuspalvelumekanismin kehittäminen, KOM(2005) 137 lopullinen.

4

(5)  Katso alaviite 1.

5

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/42

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Väestön mielenterveyden parantaminen — Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategia”

KOM(2005) 484 lopullinen

(2006/C 195/11)

Komissio päätti 14. lokakuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta Vihreä kirja — Väestön mielenterveyden parantaminen — Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategia

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Adrien BEDOSSA.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.–18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 142 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä

Mielenterveyden merkityksestä Euroopalle ei voi olla epäselvyyttä. Siksi on käynnistettävä strategia, jossa

| — | on monta osaa






  — | terveyttä koskevan tiedotuksen parantaminen |
| --- | --- | --- |

—

on monta osaa

—

terveyttä koskevan tiedotuksen parantaminen

| — | parempi reagointi terveysuhkiin |
| --- | --- |

—

parempi reagointi terveysuhkiin

| — | terveyttä koskevan eriarvoisuuden vähentäminen |
| --- | --- |

—

terveyttä koskevan eriarvoisuuden vähentäminen

| — | sosiaalisen suojelun korkean tason takaaminen ja terveyden edistäminen sektoreiden välisen strategian avulla |
| --- | --- |

—

sosiaalisen suojelun korkean tason takaaminen ja terveyden edistäminen sektoreiden välisen strategian avulla

| — | määritellään tavoitteita






  — | kaikkien mielenterveyden varmistaminen |
| --- | --- | --- |

—

määritellään tavoitteita

—

kaikkien mielenterveyden varmistaminen

| — | ennaltaehkäisyn merkityksen korostaminen |
| --- | --- |

—

ennaltaehkäisyn merkityksen korostaminen

| — | sairastuneen elinolojen parantaminen |
| --- | --- |

—

sairastuneen elinolojen parantaminen

| — | tiedotusjärjestelmän ja tutkimusohjelman kehittäminen Euroopan unionissa |
| --- | --- |

—

tiedotusjärjestelmän ja tutkimusohjelman kehittäminen Euroopan unionissa

| — | annetaan suosituksia esimerkiksi seuraavista aiheista






  — | pilottitutkimus kaikkien toimijoiden välisten alueellisten tietoverkkojen luomisesta |
| --- | --- | --- |

—

annetaan suosituksia esimerkiksi seuraavista aiheista

—

pilottitutkimus kaikkien toimijoiden välisten alueellisten tietoverkkojen luomisesta

| — | laitoshoidon vähentäminen, jotta olemassa olevat resurssit saataisiin paremmin käyttöön |
| --- | --- |

—

laitoshoidon vähentäminen, jotta olemassa olevat resurssit saataisiin paremmin käyttöön

| — | määritellään parhaat käytännöt, joita noudattamalla voidaan edistää sosiaalista osallisuutta ja puolustaa mielenterveysongelmista kärsivien oikeuksia, jotka olisi sisällytettävä Euroopan unionin perusoikeuksien viraston vastuualueeseen. |
| --- | --- |

—

määritellään parhaat käytännöt, joita noudattamalla voidaan edistää sosiaalista osallisuutta ja puolustaa mielenterveysongelmista kärsivien oikeuksia, jotka olisi sisällytettävä Euroopan unionin perusoikeuksien viraston vastuualueeseen.

Mielenterveyden merkityksen käyminen yhä selvemmäksi johtuu monista kehitystekijöistä:

| — | Kysyntä on lisääntynyt räjähdysmäisesti ja siitä on tullut joukkoilmiö, kun on siirrytty psykiatriasta mielenterveyspalveluihin. |
| --- | --- |

—

Kysyntä on lisääntynyt räjähdysmäisesti ja siitä on tullut joukkoilmiö, kun on siirrytty psykiatriasta mielenterveyspalveluihin.

| — | Palveluiden käyttäjät ja/tai heidän edustajansa ovat peruuttamattomasti alkaneet ajaa asiaansa, mikä vaikuttaa kaikkiin politiikkoihin. |
| --- | --- |

—

Palveluiden käyttäjät ja/tai heidän edustajansa ovat peruuttamattomasti alkaneet ajaa asiaansa, mikä vaikuttaa kaikkiin politiikkoihin.

| — | Sairaala- ja avohoidon epätasapaino ja joustavuuden ongelmat koskevat terveydenhuollon kaikkia aloja ensiavusta sosiaali- ja terveyspalveluihin. |
| --- | --- |

—

Sairaala- ja avohoidon epätasapaino ja joustavuuden ongelmat koskevat terveydenhuollon kaikkia aloja ensiavusta sosiaali- ja terveyspalveluihin.

2.   Ongelman esittely

| 2.1 | Mielenterveysongelmat ovat yksi kymmenestä työkyvyttömyyden pääsyystä maailmassa. Näin ollen niiden sosiaalis-taloudelliset seuraukset yksilöille, perheille ja hallituksille ovat musertavat. |
| --- | --- |

2.1

Mielenterveysongelmat ovat yksi kymmenestä työkyvyttömyyden pääsyystä maailmassa. Näin ollen niiden sosiaalis-taloudelliset seuraukset yksilöille, perheille ja hallituksille ovat musertavat.

| 2.2 | Mielenterveysongelmista kärsivät ihmiset kokevat usein syrjintää, syrjäytymistä tai heidän perusoikeuksiaan rikotaan vakavasti. |
| --- | --- |

2.2

Mielenterveysongelmista kärsivät ihmiset kokevat usein syrjintää, syrjäytymistä tai heidän perusoikeuksiaan rikotaan vakavasti.

| 2.3 | Mielenterveysongelmien ja köyhyyden välillä on havaittavissa yhteys: köyhyys lisää mielenterveysongelmien riskiä ja vähentää mahdollisuuksia hyödyntää keskeisiä mielenterveyden hoitomenetelmiä. Valtioiden on siis asetettava mielenterveysongelmat julkisen terveydenhuollon painopisteiden joukkoon. |
| --- | --- |

2.3

Mielenterveysongelmien ja köyhyyden välillä on havaittavissa yhteys: köyhyys lisää mielenterveysongelmien riskiä ja vähentää mahdollisuuksia hyödyntää keskeisiä mielenterveyden hoitomenetelmiä. Valtioiden on siis asetettava mielenterveysongelmat julkisen terveydenhuollon painopisteiden joukkoon.

| 2.4 | Mielenterveys ei kuitenkaan usein kuulu terveydenhuollon painopisteisiin. Osittain tämä johtuu siitä, että monilla mailla ei ole mahdollisuuksia perustaa kattavia ja tehokkaita mielenterveyspalveluita. |
| --- | --- |

2.4

Mielenterveys ei kuitenkaan usein kuulu terveydenhuollon painopisteisiin. Osittain tämä johtuu siitä, että monilla mailla ei ole mahdollisuuksia perustaa kattavia ja tehokkaita mielenterveyspalveluita.

| 2.5 | Mielenterveyttä koskeva yhteisön väline on osa Euroopan unionin käynnistämää, vuosia 2003–2008 koskevaa kansanterveyttä edistävää ohjelmaa, joka perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklaan. On kuitenkin syytä muistaa, että tässä yhteydessä käynnistetyissä toimissa on otettava huomioon jäsenvaltioiden vastuu terveyspalveluiden järjestämisessä ja lääkinnällisten hoitojen tuottamisessa. |
| --- | --- |

2.5

Mielenterveyttä koskeva yhteisön väline on osa Euroopan unionin käynnistämää, vuosia 2003–2008 koskevaa kansanterveyttä edistävää ohjelmaa, joka perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklaan. On kuitenkin syytä muistaa, että tässä yhteydessä käynnistetyissä toimissa on otettava huomioon jäsenvaltioiden vastuu terveyspalveluiden järjestämisessä ja lääkinnällisten hoitojen tuottamisessa.

| 2.6 | Komission vihreän kirjan tarkoituksena on käynnistää eurooppalaisen toimintasuunnitelman yhteydessä unionin tasolla laaja keskustelu mielisairauksien hallinnan parantamisesta ja mielenterveyteen liittyvän hyvinvoinnin edistämisestä. Syyt tähän ovat seuraavat:






  — | Terveys ja mielenterveys liittyvät toisiinsa ja ovat tärkeitä niin yksilön kuin yhteisönkin kannalta. Mielenterveys antaa yksilölle mahdollisuuden kehittyä positiivisesti ja löytää oman paikkansa yhteiskunta-, koulu- ja työelämässä. Lisäksi mielenterveys edistää sosiaalista koheesiota, mikä on Euroopan unionille olennaisen tärkeää, jos se haluaa kehittyä osaamisyhteiskunnaksi. |
| --- | --- | --- |

2.6

Komission vihreän kirjan tarkoituksena on käynnistää eurooppalaisen toimintasuunnitelman yhteydessä unionin tasolla laaja keskustelu mielisairauksien hallinnan parantamisesta ja mielenterveyteen liittyvän hyvinvoinnin edistämisestä. Syyt tähän ovat seuraavat:

—

Terveys ja mielenterveys liittyvät toisiinsa ja ovat tärkeitä niin yksilön kuin yhteisönkin kannalta. Mielenterveys antaa yksilölle mahdollisuuden kehittyä positiivisesti ja löytää oman paikkansa yhteiskunta-, koulu- ja työelämässä. Lisäksi mielenterveys edistää sosiaalista koheesiota, mikä on Euroopan unionille olennaisen tärkeää, jos se haluaa kehittyä osaamisyhteiskunnaksi.

| — | Mielenterveysongelmien aiheuttama taakka on erittäin raskas, jokaisen lähipiirissä on joku mielenterveysongelmista kärsivä. Ongelmat heikentävät sairaiden ja heidän perheidensä elämänlaatua. Mielenterveyden ongelmat ovat tärkeä työkyvyttömyyden syy. |
| --- | --- |

—

Mielenterveysongelmien aiheuttama taakka on erittäin raskas, jokaisen lähipiirissä on joku mielenterveysongelmista kärsivä. Ongelmat heikentävät sairaiden ja heidän perheidensä elämänlaatua. Mielenterveyden ongelmat ovat tärkeä työkyvyttömyyden syy.

| — | Mielenterveysongelmista aiheutuu merkittäviä yhteiskunnallisia ja taloudellisia kustannuksia: ne rasittavat vakavasti yhteiskunnan resursseja ja sen talous-, koulutus-, sosiaali-, rikos- ja oikeusmenettelyjä. Eräistä maista saadut todisteet osoittavat mielenterveyden ongelmien olevan yksi tärkeimmistä syistä töistä poissaoloon, varhaiseen eläkkeelle jäämiseen ja työkyvyttömyyseläkkeisiin. |
| --- | --- |

—

Mielenterveysongelmista aiheutuu merkittäviä yhteiskunnallisia ja taloudellisia kustannuksia: ne rasittavat vakavasti yhteiskunnan resursseja ja sen talous-, koulutus-, sosiaali-, rikos- ja oikeusmenettelyjä. Eräistä maista saadut todisteet osoittavat mielenterveyden ongelmien olevan yksi tärkeimmistä syistä töistä poissaoloon, varhaiseen eläkkeelle jäämiseen ja työkyvyttömyyseläkkeisiin.

| — | Sosiaalinen syrjäytyminen ja mielenterveysongelmista kärsivien leimaaminen ja syrjintä ovat edelleen todellisuutta. Hoidot saattavat loukata sairaiden perusoikeuksia ja arvokkuutta, ja ne aiheuttavat epäluuloa suhteessa yhteiskuntaan ja vähentävät siten ”unionin sosiaalista pääomaa”. |
| --- | --- |

—

Sosiaalinen syrjäytyminen ja mielenterveysongelmista kärsivien leimaaminen ja syrjintä ovat edelleen todellisuutta. Hoidot saattavat loukata sairaiden perusoikeuksia ja arvokkuutta, ja ne aiheuttavat epäluuloa suhteessa yhteiskuntaan ja vähentävät siten ”unionin sosiaalista pääomaa”.

| 2.7 | Tammikuussa 2005 järjestetyn mielenterveyttä käsitelleen Maailman terveysjärjestön (WHO) eurooppalaisen ministerikonferenssin jälkeen Euroopan komissio, joka järjesti konferenssin yhdessä WHO:n kanssa, julkaisi lokakuussa 2005 EY:n perustamissopimuksen kansanterveyttä koskevaan 152 artiklaan perustuvan vihreän kirjan ”Väestön mielenterveyden parantaminen — Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategia” ja käynnisti EU:n tasolla mielenterveyttä koskevan kuulemiskierroksen. |
| --- | --- |

2.7

Tammikuussa 2005 järjestetyn mielenterveyttä käsitelleen Maailman terveysjärjestön (WHO) eurooppalaisen ministerikonferenssin jälkeen Euroopan komissio, joka järjesti konferenssin yhdessä WHO:n kanssa, julkaisi lokakuussa 2005 EY:n perustamissopimuksen kansanterveyttä koskevaan 152 artiklaan perustuvan vihreän kirjan ”Väestön mielenterveyden parantaminen — Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategia” ja käynnisti EU:n tasolla mielenterveyttä koskevan kuulemiskierroksen.

| 2.8 | Selkeästi esitetty tavoite on parantaa Euroopan väestön mielenterveyttä sellaisen strategian avulla, joka ei koske ainoastaan terveysalaa ja joka tähtää laajemmin kestävän hyvinvoinnin ”palauttamiseen” sekä solidaarisuuden, sosiaalisen oikeudenmukaisuudet ja elämänlaadun parantamiseen. |
| --- | --- |

2.8

Selkeästi esitetty tavoite on parantaa Euroopan väestön mielenterveyttä sellaisen strategian avulla, joka ei koske ainoastaan terveysalaa ja joka tähtää laajemmin kestävän hyvinvoinnin ”palauttamiseen” sekä solidaarisuuden, sosiaalisen oikeudenmukaisuudet ja elämänlaadun parantamiseen.

| 2.9 | Vihreän kirjan on määrä käynnistää keskustelu ja viranomaisten, ammattilaisten ja potilasjärjestöjen kuuleminen vuonna 2006, jotta vuoden 2006 loppuun mennessä voidaan tehdä ehdotuksia yhteisön toimivaltaan kuuluvista toimenpiteistä, jotka muodostavat Euroopan unionin mielenterveysstrategian. |
| --- | --- |

2.9

Vihreän kirjan on määrä käynnistää keskustelu ja viranomaisten, ammattilaisten ja potilasjärjestöjen kuuleminen vuonna 2006, jotta vuoden 2006 loppuun mennessä voidaan tehdä ehdotuksia yhteisön toimivaltaan kuuluvista toimenpiteistä, jotka muodostavat Euroopan unionin mielenterveysstrategian.

3.   Analyysi ja vihreän kirjan ehdotukset

3.1   Mielenterveyden merkityksestä Euroopalle ei voi olla epäselvyyttä

| 3.1.1 | On perustellusti arvioitu, että 27 prosenttia eurooppalaisista aikuisista on vuoden aikana kärsinyt jossain muodossa huonosta mielenterveydestä. Näistä ongelmista 6,3 prosenttia on somatoformisia häiriöitä, 6,1 prosenttia masennusta ja 6,1 prosenttia fobioita. |
| --- | --- |

3.1.1

On perustellusti arvioitu, että 27 prosenttia eurooppalaisista aikuisista on vuoden aikana kärsinyt jossain muodossa huonosta mielenterveydestä. Näistä ongelmista 6,3 prosenttia on somatoformisia häiriöitä, 6,1 prosenttia masennusta ja 6,1 prosenttia fobioita.

| 3.1.2 | Tilastoitujen itsemurhien määrä on Euroopan unionissa suurempi kuin liikenne- tai HIV/aids-kuolemien määrä. |
| --- | --- |

3.1.2

Tilastoitujen itsemurhien määrä on Euroopan unionissa suurempi kuin liikenne- tai HIV/aids-kuolemien määrä.

| 3.1.3 | Yhteiskunnalle aiheutuu monenlaisia seurauksia, ja raportissa ehdotetaan, että tästä aiheutuvat kustannukset arvioidaan keskittyen tuotannon laskuun sekä sosiaali-, koulu-, rikos- ja oikeusjärjestelmille aiheutuviin kuluihin. |
| --- | --- |

3.1.3

Yhteiskunnalle aiheutuu monenlaisia seurauksia, ja raportissa ehdotetaan, että tästä aiheutuvat kustannukset arvioidaan keskittyen tuotannon laskuun sekä sosiaali-, koulu-, rikos- ja oikeusjärjestelmille aiheutuviin kuluihin.

| 3.1.4 | Jäsenvaltioiden välillä, mutta myös niiden sisällä, on ilmennyt suurta eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

3.1.4

Jäsenvaltioiden välillä, mutta myös niiden sisällä, on ilmennyt suurta eriarvoisuutta.

3.2   Miksi tarvitaan yhteisön tason mielenterveysstrategia?

| 3.2.1 | Euroopan unionin kansanterveyden edistämisohjelmassa on tällä hetkellä useita osia, joissa käsitellään seuraavia asioita:






  — | terveyttä koskevan tiedotuksen parantaminen |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Euroopan unionin kansanterveyden edistämisohjelmassa on tällä hetkellä useita osia, joissa käsitellään seuraavia asioita:

—

terveyttä koskevan tiedotuksen parantaminen

| — | parempi reagoiminen terveysuhkiin |
| --- | --- |

—

parempi reagoiminen terveysuhkiin

| — | sosiaalisen suojelun ja terveyden korkean tason takaaminen sektoreiden välisen strategian avulla |
| --- | --- |

—

sosiaalisen suojelun ja terveyden korkean tason takaaminen sektoreiden välisen strategian avulla

| — | terveyttä koskevan eriarvoisuuden vähentäminen. |
| --- | --- |

—

terveyttä koskevan eriarvoisuuden vähentäminen.

| 3.2.2 | Mielenterveyttä koskevassa yhteisön strategiassa voitaisiin pyrkiä seuraaviin tavoitteisiin:






  — | kaikkien mielenterveyden varmistaminen |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Mielenterveyttä koskevassa yhteisön strategiassa voitaisiin pyrkiä seuraaviin tavoitteisiin:

—

kaikkien mielenterveyden varmistaminen

| — | mielenterveysongelmien torjunta ennaltaehkäisyn avulla |
| --- | --- |

—

mielenterveysongelmien torjunta ennaltaehkäisyn avulla

| — | henkisesti sairaiden elinolojen parantaminen edistämällä sosiaalista osallisuutta ja määrittelemällä heidän oikeutensa ja ihmisarvonsa |
| --- | --- |

—

henkisesti sairaiden elinolojen parantaminen edistämällä sosiaalista osallisuutta ja määrittelemällä heidän oikeutensa ja ihmisarvonsa

| — | tiedotus- ja tutkimusjärjestelmän luominen ja tietoisuuden lisääminen Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

—

tiedotus- ja tutkimusjärjestelmän luominen ja tietoisuuden lisääminen Euroopan unionissa.

| 3.2.3 | Yksi depressiivisen tai itsetuhoisen käyttäytymisen vähentämiseen pyrkivä yhteisöaloite voisi olla pilottihankkeeseen tukeutuva neuvoston suositus. Kyseisessä hankkeessa luotiin alueellisia tietoverkkoja terveysalan, potilaiden, heidän perheidensä ja hankkeen vetäjien välillä. Hankkeen ansiosta nuorten itsemurhayritykset vähenivät 25 prosenttia. |
| --- | --- |

3.2.3

Yksi depressiivisen tai itsetuhoisen käyttäytymisen vähentämiseen pyrkivä yhteisöaloite voisi olla pilottihankkeeseen tukeutuva neuvoston suositus. Kyseisessä hankkeessa luotiin alueellisia tietoverkkoja terveysalan, potilaiden, heidän perheidensä ja hankkeen vetäjien välillä. Hankkeen ansiosta nuorten itsemurhayritykset vähenivät 25 prosenttia.

| 3.2.4 | Mielenterveysongelmista kärsivien sosiaalisen osallisuuden lisäämiseen tähtäävien toimiensa yhteydessä Euroopan komissio kehottaa jäsenvaltioita nopeuttamaan laitoshoidon vähentämistä. Viime vuosina komissio on rahoittanut tutkimusta, jossa vahvistetaan, että psykiatristen laitosten korvaaminen yhteisöpalveluilla parantaa potilaiden elämänlaatua. Kesäkuussa 2005 käynnistettiin tarjouskilpailu tutkimuksesta, jonka tarkoituksena on analysoida ja osoittaa, miten käytettävissä olevia voimavaroja voisi parhaiten hyödyntää, sekä antaa laitoshoidon vähentämistä koskevaa tilastotietoa. |
| --- | --- |

3.2.4

Mielenterveysongelmista kärsivien sosiaalisen osallisuuden lisäämiseen tähtäävien toimiensa yhteydessä Euroopan komissio kehottaa jäsenvaltioita nopeuttamaan laitoshoidon vähentämistä. Viime vuosina komissio on rahoittanut tutkimusta, jossa vahvistetaan, että psykiatristen laitosten korvaaminen yhteisöpalveluilla parantaa potilaiden elämänlaatua. Kesäkuussa 2005 käynnistettiin tarjouskilpailu tutkimuksesta, jonka tarkoituksena on analysoida ja osoittaa, miten käytettävissä olevia voimavaroja voisi parhaiten hyödyntää, sekä antaa laitoshoidon vähentämistä koskevaa tilastotietoa.

| 3.2.5 | Tässä yhteydessä voitaisiin harkita myös seuraavia yhteisöaloitteita:






  — | Euroopan unioni voisi määritellä parhaat käytännöt, joita seuraamalla edistettäisiin henkisesti sairaiden sosiaalista osallisuutta ja puolustettaisiin heidän oikeuksiaan. |
| --- | --- | --- |

3.2.5

Tässä yhteydessä voitaisiin harkita myös seuraavia yhteisöaloitteita:

—

Euroopan unioni voisi määritellä parhaat käytännöt, joita seuraamalla edistettäisiin henkisesti sairaiden sosiaalista osallisuutta ja puolustettaisiin heidän oikeuksiaan.

| — | Mielenterveysongelmaisten asema sekä psykiatristen laitosten tilanne tulisi turvata EU:n perustuslakisopimukseen sisältyvässä perusoikeuskirjassa määriteltyjen perus- ja ihmisoikeuksien pohjalta. |
| --- | --- |

—

Mielenterveysongelmaisten asema sekä psykiatristen laitosten tilanne tulisi turvata EU:n perustuslakisopimukseen sisältyvässä perusoikeuskirjassa määriteltyjen perus- ja ihmisoikeuksien pohjalta.

| 3.2.6 | Euroopan unioni haluaa parantaa mielenterveyttä koskevaa tietoisuutta tukemalla tutkimusohjelmia ja edistämällä yhteyksiä päätöksentekijöiden ja tutkijoiden välillä. |
| --- | --- |

3.2.6

Euroopan unioni haluaa parantaa mielenterveyttä koskevaa tietoisuutta tukemalla tutkimusohjelmia ja edistämällä yhteyksiä päätöksentekijöiden ja tutkijoiden välillä.

4.   Ehdotuksia koskevat näkemykset

4.1   Mielenterveyden merkityksen käyminen yhä selvemmäksi johtuu monista kehitystekijöistä

| 4.1.1 | Viime vuosina on tapahtunut paljon: kysyntä on kasvanut räjähdysmäisesti siten että siitä on tullut joukkoilmiö, toimintamalleissa on siirrytty psykiatriasta mielenterveyden hoitoon ja palveluiden käyttäjät ja heidän perheidensä edustajat ovat peruuttamattomasti alkaneet ajaa asiaansa. Kukin näistä tekijöistä on johtanut eri maissa eri nopeudella toteutettuihin laki- tai sääntömuutoksiin, jotka ovat riippuneet niiden politiikassa tai hallinnossa saaman huomion suuruudesta. |
| --- | --- |

4.1.1

Viime vuosina on tapahtunut paljon: kysyntä on kasvanut räjähdysmäisesti siten että siitä on tullut joukkoilmiö, toimintamalleissa on siirrytty psykiatriasta mielenterveyden hoitoon ja palveluiden käyttäjät ja heidän perheidensä edustajat ovat peruuttamattomasti alkaneet ajaa asiaansa. Kukin näistä tekijöistä on johtanut eri maissa eri nopeudella toteutettuihin laki- tai sääntömuutoksiin, jotka ovat riippuneet niiden politiikassa tai hallinnossa saaman huomion suuruudesta.

| 4.1.2 | Suuri kysyntä, joka on saattanut kaikki käytettävissä olevat palvelut kyllästymispisteeseen, liittyy monimutkaiseen suhteeseen, johon vaikuttaa toisaalta yhteiskunnan muuttuva käsitys psyykkisistä sairauksista ja psykiatriasta, josta on tullut yleisesti hyväksyttävämpää tai ainakin vähemmän leimaavaa, ja toisaalta palveluiden tarjonta. Muutos on havaittu kaikissa kehittyneissä maissa samoihin aikoihin, ja se näkyy epidemiologiassa seuraavasti: diagnoosin mukaan on mahdollista, että 15—20 prosenttia väestöstä kärsii vuosittain mielenterveyden häiriöistä, 12—15 prosenttia näistä tapauksista johtaa työkyvyttömyyteen — yhtä paljon kuin sydän- ja verisuonitaudit ja kaksinkertainen määrä syöpään verrattuna — ja niiden osuus kaikista ennenaikaisen kuoleman tai työkyvyttömyyden vuoksi menetetyistä elinvuosista on 30 prosenttia (lähde: WHO, 2004). Paine on heijastunut myös terveyssuunnittelun monipuolistumisena, minkä myötä psykiatrialle on vuosien mittaan osoitettu yhä enemmän tehtäviä. |
| --- | --- |

4.1.2

Suuri kysyntä, joka on saattanut kaikki käytettävissä olevat palvelut kyllästymispisteeseen, liittyy monimutkaiseen suhteeseen, johon vaikuttaa toisaalta yhteiskunnan muuttuva käsitys psyykkisistä sairauksista ja psykiatriasta, josta on tullut yleisesti hyväksyttävämpää tai ainakin vähemmän leimaavaa, ja toisaalta palveluiden tarjonta. Muutos on havaittu kaikissa kehittyneissä maissa samoihin aikoihin, ja se näkyy epidemiologiassa seuraavasti: diagnoosin mukaan on mahdollista, että 15—20 prosenttia väestöstä kärsii vuosittain mielenterveyden häiriöistä, 12—15 prosenttia näistä tapauksista johtaa työkyvyttömyyteen — yhtä paljon kuin sydän- ja verisuonitaudit ja kaksinkertainen määrä syöpään verrattuna — ja niiden osuus kaikista ennenaikaisen kuoleman tai työkyvyttömyyden vuoksi menetetyistä elinvuosista on 30 prosenttia (lähde: WHO, 2004). Paine on heijastunut myös terveyssuunnittelun monipuolistumisena, minkä myötä psykiatrialle on vuosien mittaan osoitettu yhä enemmän tehtäviä.

| 4.1.3 | Kysynnän mittava kasvu ja käsityksissä tapahtuneet muutokset ovat lisänneet avohoidon kysyntää ja hämärtäneet siten sairauden ja terveyden välistä perinteistä jaottelua. Elämä koetaan yhä useammin erilaisten kliinisten tilojen jatkumona, joka ulottuu aina psyykkiseen kärsimykseen asti. Niinpä havaittuja mielenterveyden häiriöitä on mahdotonta erottaa sosiaalisesta kontekstista, jossa ne ovat syntyneet, minkä vuoksi tarpeita arvioitaessa on arvioitava myös häiriöiden sosiaaliset vaikutukset. Psykiatrian yhtenä tärkeänä tehtävänä nykyään on tehdä diagnoosi siitä, mikä on psykiatrinen tapaus ja mikä ei, ja mitkä tapaukset ovat niin vaikeita että ne edellyttävät psykiatrista hoitoa. Lähestymistapa ei kuitenkaan saa rajoittua pelkästään tähän, vaan yhteinen taakka on pyrittävä jakamaan muiden asianomaisten tahojen kanssa tai niitä on autettava palaamaan avun tai terapian pääasiallisiksi toimijoiksi. Nämä dialektiset, joskus ristiriitaisetkin jännitteet kliinisten, eettisten ja organisatoristen kysymysten välillä kuvastavat toimintamallien muutosta psykiatriasta kohti mielenterveyden hoitoa. Myös terminologia on joskus ristiriitaista jopa julkisissa asiakirjoissa. Kansainvälisessä kirjallisuudessa psykiatrian (psychiatry) ja mielenterveyden (mental health) erottelu ei kuitenkaan aiheuta juurikaan ongelmia. |
| --- | --- |

4.1.3

Kysynnän mittava kasvu ja käsityksissä tapahtuneet muutokset ovat lisänneet avohoidon kysyntää ja hämärtäneet siten sairauden ja terveyden välistä perinteistä jaottelua. Elämä koetaan yhä useammin erilaisten kliinisten tilojen jatkumona, joka ulottuu aina psyykkiseen kärsimykseen asti. Niinpä havaittuja mielenterveyden häiriöitä on mahdotonta erottaa sosiaalisesta kontekstista, jossa ne ovat syntyneet, minkä vuoksi tarpeita arvioitaessa on arvioitava myös häiriöiden sosiaaliset vaikutukset. Psykiatrian yhtenä tärkeänä tehtävänä nykyään on tehdä diagnoosi siitä, mikä on psykiatrinen tapaus ja mikä ei, ja mitkä tapaukset ovat niin vaikeita että ne edellyttävät psykiatrista hoitoa. Lähestymistapa ei kuitenkaan saa rajoittua pelkästään tähän, vaan yhteinen taakka on pyrittävä jakamaan muiden asianomaisten tahojen kanssa tai niitä on autettava palaamaan avun tai terapian pääasiallisiksi toimijoiksi. Nämä dialektiset, joskus ristiriitaisetkin jännitteet kliinisten, eettisten ja organisatoristen kysymysten välillä kuvastavat toimintamallien muutosta psykiatriasta kohti mielenterveyden hoitoa. Myös terminologia on joskus ristiriitaista jopa julkisissa asiakirjoissa. Kansainvälisessä kirjallisuudessa psykiatrian (psychiatry) ja mielenterveyden (mental health) erottelu ei kuitenkaan aiheuta juurikaan ongelmia.

| 4.1.4 | Viimeinen, joskaan ei vähäisin näkökohta on palveluiden käyttäjien ja heidän perheidensä edustajien vaikutusvallan lisääntyminen. Kyseessä on Ranskassa sekä muualla maailmassa yleinen kehityssuunta, joka ei rajoitu pelkästään psykiatriaan ja jota ovat voimistaneet tietyt potilaan ja lääkärin suhdetta perusteellisesti muuttaneet sairaudet (Aids). Siitä ovat selvimpinä osoituksina potilaiden oikeuksia koskeva lainsäädäntö, palveluiden käyttäjien ja heidän perheidensä mainitseminen psykiatristen palveluiden järjestämistä koskevissa hallinnollisissa asiakirjoissa sekä ratkaisujen löytäminen tarpeiden tyydyttämiseksi ja näiden ratkaisujen konkreettinen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

4.1.4

Viimeinen, joskaan ei vähäisin näkökohta on palveluiden käyttäjien ja heidän perheidensä edustajien vaikutusvallan lisääntyminen. Kyseessä on Ranskassa sekä muualla maailmassa yleinen kehityssuunta, joka ei rajoitu pelkästään psykiatriaan ja jota ovat voimistaneet tietyt potilaan ja lääkärin suhdetta perusteellisesti muuttaneet sairaudet (Aids). Siitä ovat selvimpinä osoituksina potilaiden oikeuksia koskeva lainsäädäntö, palveluiden käyttäjien ja heidän perheidensä mainitseminen psykiatristen palveluiden järjestämistä koskevissa hallinnollisissa asiakirjoissa sekä ratkaisujen löytäminen tarpeiden tyydyttämiseksi ja näiden ratkaisujen konkreettinen täytäntöönpano.

| 4.1.5 | Myös kansalaisten sekä kaikkien potentiaalisten palvelunkäyttäjien edustajat ovat tehostaneet toimintaansa. Politiikan, erityisesti kunnallispolitiikan ja mielenterveyskysymysten välillä on jatkuvasti enemmän yhteyksiä. Vaaleilla valitut luottamushenkilöt joutuvat yhä useammin tekemisiin psykiatrian alalla tapahtuvan kehityksen vaikutusten kanssa, joista selvitään entistä harvemmin ilman heidän panostaan. |
| --- | --- |

4.1.5

Myös kansalaisten sekä kaikkien potentiaalisten palvelunkäyttäjien edustajat ovat tehostaneet toimintaansa. Politiikan, erityisesti kunnallispolitiikan ja mielenterveyskysymysten välillä on jatkuvasti enemmän yhteyksiä. Vaaleilla valitut luottamushenkilöt joutuvat yhä useammin tekemisiin psykiatrian alalla tapahtuvan kehityksen vaikutusten kanssa, joista selvitään entistä harvemmin ilman heidän panostaan.

| 4.1.6 | Tällainen kehitys on tuonut erittäin selvästi esille sairaala- ja avohoidon epätasapainon sekä joustavuuden ongelmat, jotka koskevat terveydenhuollon kaikkia aloja ensiavusta sosiaali- ja terveyspalveluihin. Se on myös osoittanut, että laitoshoidon vähentäminen ei ole useinkaan onnistunut ja että psykiatrisen hoidon integrointi yleisten sairaaloiden toimintaan on puutteellista. Koska lääketieteellisten ja sosiaalisten kysymysten ja eri ammattien ja koulutussuuntien väliset rajat ovat epämääräiset, tulevassa ratkaisussa keskeistä on uusia tehtäviä hoitavien työntekijöiden perus- ja jatkokoulutus. Näiden perusluonteisten muutosten lisäksi on ilmaantunut myös uusia ongelmia, jotka koskevat muun muassa mielenterveysongelmista kärsiviä vankeja ja psyykkistä toimintakyvyttömyyttä aiheuttavista neurodegeneratiivisistä sairauksista kärsiviä ikäihmisiä, siis erityisen heikossa asemassa olevia väestöryhmiä. |
| --- | --- |

4.1.6

Tällainen kehitys on tuonut erittäin selvästi esille sairaala- ja avohoidon epätasapainon sekä joustavuuden ongelmat, jotka koskevat terveydenhuollon kaikkia aloja ensiavusta sosiaali- ja terveyspalveluihin. Se on myös osoittanut, että laitoshoidon vähentäminen ei ole useinkaan onnistunut ja että psykiatrisen hoidon integrointi yleisten sairaaloiden toimintaan on puutteellista. Koska lääketieteellisten ja sosiaalisten kysymysten ja eri ammattien ja koulutussuuntien väliset rajat ovat epämääräiset, tulevassa ratkaisussa keskeistä on uusia tehtäviä hoitavien työntekijöiden perus- ja jatkokoulutus. Näiden perusluonteisten muutosten lisäksi on ilmaantunut myös uusia ongelmia, jotka koskevat muun muassa mielenterveysongelmista kärsiviä vankeja ja psyykkistä toimintakyvyttömyyttä aiheuttavista neurodegeneratiivisistä sairauksista kärsiviä ikäihmisiä, siis erityisen heikossa asemassa olevia väestöryhmiä.

| 4.1.7 | Sellaiset tekijät kuin toisen maailmansodan päättyminen, keskitysleireiltä saadut kokemukset ja tietoisuus ihmisoikeuksista, kriittinen suhtautuminen psykiatriseen sairaalahoitoon siinä muodossa kuin sitä harjoitettiin kyseisenä aikana, psykotrooppisten aineiden käyttöönotto, potilaiden etuja puolustavien liikkeiden nousu sekä budjettirajoitukset käynnistivät useimmissa kehittyneissä maissa kehityksen, josta kansainvälisessä kirjallisuudessa käytetään alun perin englanninkielistä sanaa deinstitutionalisointi (laitospalveluiden purkaminen). Sillä tarkoitetaan hoitopalveluiden järjestämistä siten, että sairaalahoidon sijaan suositaan toimenpiteitä, jotka mahdollistavat potilaan pysymisen luonnollisessa ympäristössään. |
| --- | --- |

4.1.7

Sellaiset tekijät kuin toisen maailmansodan päättyminen, keskitysleireiltä saadut kokemukset ja tietoisuus ihmisoikeuksista, kriittinen suhtautuminen psykiatriseen sairaalahoitoon siinä muodossa kuin sitä harjoitettiin kyseisenä aikana, psykotrooppisten aineiden käyttöönotto, potilaiden etuja puolustavien liikkeiden nousu sekä budjettirajoitukset käynnistivät useimmissa kehittyneissä maissa kehityksen, josta kansainvälisessä kirjallisuudessa käytetään alun perin englanninkielistä sanaa deinstitutionalisointi (laitospalveluiden purkaminen). Sillä tarkoitetaan hoitopalveluiden järjestämistä siten, että sairaalahoidon sijaan suositaan toimenpiteitä, jotka mahdollistavat potilaan pysymisen luonnollisessa ympäristössään.

| 4.1.8 | Silloin kun deinstitutionalisointia on toteutettu ennen kaikkea sairaalahoitoa vähentämällä on kuitenkin jatkuvasti törmätty kompastuskiviin: yhteiskunnalla ja psykiatreilla on ollut taipumus sulkea suuri määrä mielisairaita vankiloihin tai säilyttää heitä siellä; epävarmassa elämäntilanteessa olevat tai syrjäytyneet potilaat ovat hoidon keskeydyttyä tai päätyttyä joutuneet heitteille ilman asuntoa ja sosiaalietuuksia, ja heistä on tullut pysyvästi kodittomia; on esiintynyt ”pyöröovisyndroomaa” (revolving door syndrome), eli osa potilaista on joutunut loputtomaan noidankehään, kun sairaalahoitoon tulleet potilaat on säännöllisesti poistettu sairaalasta, mutta he ovat joutuneet sinne aina uudestaan. Ajan kuluessa ja budjettileikkausten myötä edellä mainitut ilmiöt yhdessä erittäin suureksi kasvaneen kysynnän kanssa ovat saattaneet ensiapu- ja sairaalapalvelut kyllästymispisteeseen sillä seurauksella, että on jouduttu perustamaan uusia kokoaikaisia sairaalapaikkoja, mikä olisi todennäköisesti voitu välttää. Toisinaan painetta ovat lisänneet myös vakavat välikohtaukset (mielisairaiden tekemät tai heihin kohdistuneet väkivallanteot). Yleinen mielipide on silloin saattanut vaikuttaa päätöksentekijöiden toimintaan siten, että turvatoimia on tiukennettu tai on laadittu mielenterveyspalveluita koskevia suunnitelmia. |
| --- | --- |

4.1.8

Silloin kun deinstitutionalisointia on toteutettu ennen kaikkea sairaalahoitoa vähentämällä on kuitenkin jatkuvasti törmätty kompastuskiviin: yhteiskunnalla ja psykiatreilla on ollut taipumus sulkea suuri määrä mielisairaita vankiloihin tai säilyttää heitä siellä; epävarmassa elämäntilanteessa olevat tai syrjäytyneet potilaat ovat hoidon keskeydyttyä tai päätyttyä joutuneet heitteille ilman asuntoa ja sosiaalietuuksia, ja heistä on tullut pysyvästi kodittomia; on esiintynyt ”pyöröovisyndroomaa” (revolving door syndrome), eli osa potilaista on joutunut loputtomaan noidankehään, kun sairaalahoitoon tulleet potilaat on säännöllisesti poistettu sairaalasta, mutta he ovat joutuneet sinne aina uudestaan. Ajan kuluessa ja budjettileikkausten myötä edellä mainitut ilmiöt yhdessä erittäin suureksi kasvaneen kysynnän kanssa ovat saattaneet ensiapu- ja sairaalapalvelut kyllästymispisteeseen sillä seurauksella, että on jouduttu perustamaan uusia kokoaikaisia sairaalapaikkoja, mikä olisi todennäköisesti voitu välttää. Toisinaan painetta ovat lisänneet myös vakavat välikohtaukset (mielisairaiden tekemät tai heihin kohdistuneet väkivallanteot). Yleinen mielipide on silloin saattanut vaikuttaa päätöksentekijöiden toimintaan siten, että turvatoimia on tiukennettu tai on laadittu mielenterveyspalveluita koskevia suunnitelmia.

4.2   Tiedotus ja tiedotusvälineet

Tiedotusvälineet käsittelevät yleisimmin mielenterveysongelmia kertoessaan mielisairaiden väkivaltaisista teoista (vaikka mielisairaat eivät syyllisty tällaisiin tekoihin muuta väestöä useammin). Tällainen tilanne suosii kielteisten ennakkokäsitysten syntymistä ja turvatoimien tiukentamista, mikä taas lisää suvaitsemattomuutta ja mielenterveyspotilaiden hyljeksimistä. Mielenterveyttä koskeva tiedotus ei saa pysyä nykyiseen tapaan hallitsemattomana ja koko ajan herkempänä asiana, vaan sen tehtävänä on varoittaa vakavista seurauksista sekä saavuttaa suuri yleisö tiedotusvälineiden ja niiden palveluksessa olevien ammattilaisten avulla.

4.3   Mielenterveyden edistämiseen tähtäävän yhteisön strategian edellytykset ja osa-alueet

| 4.3.1 | ETSK kannattaa komission ehdotusta integroidun eurooppalaisen mielenterveysstrategian luomisesta. Komitea katsoo, että kyseisen strategian valmistelun, laatimisen ja kehittämisen on tapahduttava tiedeyhteisön ehdoilla. Tämä merkitsee muun muassa sitä, että eurooppalaisen yhteiskunnan on






  — | luotava selvä käsitys mielenterveyteen liittyvistä käsitteistä ja niiden sisällöstä |
| --- | --- | --- |

4.3.1

ETSK kannattaa komission ehdotusta integroidun eurooppalaisen mielenterveysstrategian luomisesta. Komitea katsoo, että kyseisen strategian valmistelun, laatimisen ja kehittämisen on tapahduttava tiedeyhteisön ehdoilla. Tämä merkitsee muun muassa sitä, että eurooppalaisen yhteiskunnan on

—

luotava selvä käsitys mielenterveyteen liittyvistä käsitteistä ja niiden sisällöstä

| — | oltava täysin tietoinen ongelman suuruudesta siinä muodossa kuin se nykyään kuvataan sekä ongelman mahdollisista kehityssuunnista |
| --- | --- |

—

oltava täysin tietoinen ongelman suuruudesta siinä muodossa kuin se nykyään kuvataan sekä ongelman mahdollisista kehityssuunnista

| — | osallistuttava määrätietoisesti sellaisten olosuhteitten luomiseen, jotka mahdollistavat integroitujen ratkaisuvaihtoehtojen kehittämisen. |
| --- | --- |

—

osallistuttava määrätietoisesti sellaisten olosuhteitten luomiseen, jotka mahdollistavat integroitujen ratkaisuvaihtoehtojen kehittämisen.

| 4.3.2 | Jotta voitaisiin vastata kyseisiin mittaviin tarpeisiin, on luotava kunnianhimoinen ohjelma sekä määritettävä yhteinen strategia, joka perustuu muutamiin täysin kiistattomiin periaatteisiin. On syytä korostaa, että eräisiin suppeampiin terveysongelmiin kiinnitetään jo nyt ensisijaista huomiota. Lisäksi mielenterveystilanteessa näyttää olevan Euroopan maiden välillä suuria eroja, jotka saattavat lisääntyä tulevaisuudessa, kun Euroopan unioniin vasta pitkähkön ajan kuluttua mahdollisesti liittyvät maat uhkaavat jäädä erittäin pahasti jälkeen asiassa.
  Eräät ennakkoedellytykset ovat jo nyt selviä: |
| --- | --- |

4.3.2

Jotta voitaisiin vastata kyseisiin mittaviin tarpeisiin, on luotava kunnianhimoinen ohjelma sekä määritettävä yhteinen strategia, joka perustuu muutamiin täysin kiistattomiin periaatteisiin. On syytä korostaa, että eräisiin suppeampiin terveysongelmiin kiinnitetään jo nyt ensisijaista huomiota. Lisäksi mielenterveystilanteessa näyttää olevan Euroopan maiden välillä suuria eroja, jotka saattavat lisääntyä tulevaisuudessa, kun Euroopan unioniin vasta pitkähkön ajan kuluttua mahdollisesti liittyvät maat uhkaavat jäädä erittäin pahasti jälkeen asiassa.

Eräät ennakkoedellytykset ovat jo nyt selviä:

| 4.3.3 | Ennen yhteisen strategian laatimista on määriteltävä yhdessä sen sisältämät termit ja käsitteet, esimerkiksi sellaisen käsitteiden kuin ”huono mielenterveys” tai ”mielenterveysongelmainen” merkitys. |
| --- | --- |

4.3.3

Ennen yhteisen strategian laatimista on määriteltävä yhdessä sen sisältämät termit ja käsitteet, esimerkiksi sellaisen käsitteiden kuin ”huono mielenterveys” tai ”mielenterveysongelmainen” merkitys.

| 4.3.4 | Mielenterveyden määritteleminen painopisteeksi nykyisten tarpeiden mukaisesti edistäisi merkittävästi tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista. |
| --- | --- |

4.3.4

Mielenterveyden määritteleminen painopisteeksi nykyisten tarpeiden mukaisesti edistäisi merkittävästi tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista.

| 4.3.5 | Lisäksi on kartoitettava nykytilanne sekä tarpeiden että niiden tyydyttämiseksi nykyään sovellettavien ratkaisujen näkökulmasta. |
| --- | --- |

4.3.5

Lisäksi on kartoitettava nykytilanne sekä tarpeiden että niiden tyydyttämiseksi nykyään sovellettavien ratkaisujen näkökulmasta.

| 4.3.6 | Vihreän kirjassa ehdotettuja toimenpiteitä voi vain kannattaa. Mielenterveyden edistämiseen tähtäävissä toimenpiteissä on tarkoitus keskittyä lapsiin, nuoriin ja ikääntyviin. |
| --- | --- |

4.3.6

Vihreän kirjassa ehdotettuja toimenpiteitä voi vain kannattaa. Mielenterveyden edistämiseen tähtäävissä toimenpiteissä on tarkoitus keskittyä lapsiin, nuoriin ja ikääntyviin.

4.4   Kansalaisten mielenterveyden edistäminen

| 4.4.1 | Mielenterveyden edistäminen liittyy ihmisten pahoinvointiin heitä ympäröivässä elinympäristössä ja yhteisössä. Asia vaatii useiden toimenpiteiden yhdistämistä. Tarvitaan






  — | mielisairauksien torjuntaan tähtäävä mekanismi, jossa yhdistyvät ennaltaehkäisy, hoitotoimet ja uudelleenintegrointi |
| --- | --- | --- |

4.4.1

Mielenterveyden edistäminen liittyy ihmisten pahoinvointiin heitä ympäröivässä elinympäristössä ja yhteisössä. Asia vaatii useiden toimenpiteiden yhdistämistä. Tarvitaan

—

mielisairauksien torjuntaan tähtäävä mekanismi, jossa yhdistyvät ennaltaehkäisy, hoitotoimet ja uudelleenintegrointi

| — | erityiskohderyhmille suunnattuja ennaltaehkäiseviä toimia |
| --- | --- |

—

erityiskohderyhmille suunnattuja ennaltaehkäiseviä toimia

| — | tiettyjen väestöryhmien pahoinvointia koskevia hoitotoimia |
| --- | --- |

—

tiettyjen väestöryhmien pahoinvointia koskevia hoitotoimia

| — | myönteisiä mielenterveystoimia, joilla voidaan muuttaa yksilöiden, ryhmien tai koko yhteiskunnan haitallisia käyttäytymismalleja. |
| --- | --- |

—

myönteisiä mielenterveystoimia, joilla voidaan muuttaa yksilöiden, ryhmien tai koko yhteiskunnan haitallisia käyttäytymismalleja.

| 4.4.2 | Tässä asiassa on syytä painottaa ensimmäisen, toisen ja kolmannen asteen ennaltaehkäiseviä toimia siten että ennaltaehkäisy on sovitettu yhteen kunkin alan tarpeiden kanssa. On myös kehitettävä toimenpiteitä, joiden tavoitteena on mielenterveyden edistäminen ja yleisölle tiedottaminen, terveiden elintapojen omaksuminen ja säilyttäminen sekä henkilöiden sisäistä kehitystä suosivan ympäristön luominen. Vastaavasti on kehitettävä ennaltaehkäiseviä toimia, joilla pyritään rajoittamaan mielenterveysongelmien syntyä puuttumalla riskitekijöihin sekä sairastumista aiheuttaviin tilanteisiin. Esimerkkeinä mainittakoon seuraavat toimenpiteet:






  — | Puututaan varhaisessa vaiheessa sellaisten äitien ja imeväisikäisten tilanteeseen, jotka näyttävät kärsivän masennuksesta tai vaillinaisuuden tunteesta. |
| --- | --- | --- |

4.4.2

Tässä asiassa on syytä painottaa ensimmäisen, toisen ja kolmannen asteen ennaltaehkäiseviä toimia siten että ennaltaehkäisy on sovitettu yhteen kunkin alan tarpeiden kanssa. On myös kehitettävä toimenpiteitä, joiden tavoitteena on mielenterveyden edistäminen ja yleisölle tiedottaminen, terveiden elintapojen omaksuminen ja säilyttäminen sekä henkilöiden sisäistä kehitystä suosivan ympäristön luominen. Vastaavasti on kehitettävä ennaltaehkäiseviä toimia, joilla pyritään rajoittamaan mielenterveysongelmien syntyä puuttumalla riskitekijöihin sekä sairastumista aiheuttaviin tilanteisiin. Esimerkkeinä mainittakoon seuraavat toimenpiteet:

—

Puututaan varhaisessa vaiheessa sellaisten äitien ja imeväisikäisten tilanteeseen, jotka näyttävät kärsivän masennuksesta tai vaillinaisuuden tunteesta.

| — | Kohdennetaan erityistoimenpiteitä koulussa huonosti menestyviin lapsiin. |
| --- | --- |

—

Kohdennetaan erityistoimenpiteitä koulussa huonosti menestyviin lapsiin.

| — | Tuetaan mielenterveysongelmista kärsiviä perheitä ja annetaan niille tietoa asiasta. |
| --- | --- |

—

Tuetaan mielenterveysongelmista kärsiviä perheitä ja annetaan niille tietoa asiasta.

| — | Tehdään tutkimuksia riskitekijöistä sekä kulttuuritaustasta riippuvista pahoinvoinnin tai sairauksien ilmenemismuodoista. |
| --- | --- |

—

Tehdään tutkimuksia riskitekijöistä sekä kulttuuritaustasta riippuvista pahoinvoinnin tai sairauksien ilmenemismuodoista.

| — | Edistetään konsultaatioyhteistyöpsykiatriaa, jotta psykosomaattisiin sairauksiin voidaan alkaa soveltaa entistä kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa ja jotta perheiden aktiivinen ja passiivinen osallistuminen voidaan varmistaa (elintapoja ja sairaille annettavaa hoivaa koskeva koulutus sekä tarvittaessa taloudellinen tuki). Psykologiset tukipalvelut ovat parempi vaihtoehto kuin psykotrooppisten aineiden käyttäminen ilman tukea. |
| --- | --- |

—

Edistetään konsultaatioyhteistyöpsykiatriaa, jotta psykosomaattisiin sairauksiin voidaan alkaa soveltaa entistä kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa ja jotta perheiden aktiivinen ja passiivinen osallistuminen voidaan varmistaa (elintapoja ja sairaille annettavaa hoivaa koskeva koulutus sekä tarvittaessa taloudellinen tuki). Psykologiset tukipalvelut ovat parempi vaihtoehto kuin psykotrooppisten aineiden käyttäminen ilman tukea.

| 4.4.3 | Ensisijaisena tavoitteena on ilman muuta lasten ja nuorten tarpeiden tyydyttäminen. Tarpeet eivät ole peräisin pelkästään perheistä eikä niitä esiinny vain siellä. Niitä ilmenee myös oppilaitoksissa, oikeus- ja sosiaalialan instituutioissa, poliisiorganisaatiossa ja eri yhteisöissä, ja niiden taustalla ovat yhä nuorempien lasten ja moniongelmaisten perheiden kohtaamat entistä vaikeammat tilanteet. Juuri perheet ja lapset kärsivät yhteiskunnallisista muutoksista muita enemmän. |
| --- | --- |

4.4.3

Ensisijaisena tavoitteena on ilman muuta lasten ja nuorten tarpeiden tyydyttäminen. Tarpeet eivät ole peräisin pelkästään perheistä eikä niitä esiinny vain siellä. Niitä ilmenee myös oppilaitoksissa, oikeus- ja sosiaalialan instituutioissa, poliisiorganisaatiossa ja eri yhteisöissä, ja niiden taustalla ovat yhä nuorempien lasten ja moniongelmaisten perheiden kohtaamat entistä vaikeammat tilanteet. Juuri perheet ja lapset kärsivät yhteiskunnallisista muutoksista muita enemmän.

| 4.4.4 | Tarjolla olisi oltava yhdenmukaisesti ja koordinoidusti organisoitu palvelupaketti, jonka sisältämät palvelut on koottu ja järjestetty kolmen perusmoduulin tai -ohjelman ympärille:






  — | ohjelma, jossa keskitytään pieniin lapsiin, heidän perheisiinsä sekä kyseisten ikäryhmien parissa työskenteleviin sosiaali-, terveys-, koulutus- ja oikeusalan yhteistyökumppaneihin |
| --- | --- | --- |

4.4.4

Tarjolla olisi oltava yhdenmukaisesti ja koordinoidusti organisoitu palvelupaketti, jonka sisältämät palvelut on koottu ja järjestetty kolmen perusmoduulin tai -ohjelman ympärille:

—

ohjelma, jossa keskitytään pieniin lapsiin, heidän perheisiinsä sekä kyseisten ikäryhmien parissa työskenteleviin sosiaali-, terveys-, koulutus- ja oikeusalan yhteistyökumppaneihin

| — | ohjelma, jossa keskitytään kouluikäisiin lapsiin, heidän perheisiinsä ja yhteistyökumppaneihinsa |
| --- | --- |

—

ohjelma, jossa keskitytään kouluikäisiin lapsiin, heidän perheisiinsä ja yhteistyökumppaneihinsa

| — | ohjelma, jossa keskitytään nuoriin, heidän perheisiinsä ja yhteistyökumppaneihinsa. |
| --- | --- |

—

ohjelma, jossa keskitytään nuoriin, heidän perheisiinsä ja yhteistyökumppaneihinsa.

| 4.4.5 | Järjestelmällisten avohoito- ja vastaanottopalveluiden lisäksi kunkin ohjelman olisi kyettävä tarjoamaan myös iän mukaan sovitettua tehokkaampaa laitoshoitoa, vakavissa kriisitilanteissa annettavaa hoitoa sekä pitkäaikaishoitoa. Ohjelmien joustavuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi myös konsultaatioyhteistyöpsykiatriaa olisi käytettävä varhaisessa vaiheessa ongelmien diagnosoinnissa, kriisien ehkäisyssä sekä perheille ja yhteistyökumppaneille tarkoitettujen avohoitotukipalveluiden järjestämisessä. |
| --- | --- |

4.4.5

Järjestelmällisten avohoito- ja vastaanottopalveluiden lisäksi kunkin ohjelman olisi kyettävä tarjoamaan myös iän mukaan sovitettua tehokkaampaa laitoshoitoa, vakavissa kriisitilanteissa annettavaa hoitoa sekä pitkäaikaishoitoa. Ohjelmien joustavuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi myös konsultaatioyhteistyöpsykiatriaa olisi käytettävä varhaisessa vaiheessa ongelmien diagnosoinnissa, kriisien ehkäisyssä sekä perheille ja yhteistyökumppaneille tarkoitettujen avohoitotukipalveluiden järjestämisessä.

| 4.4.6 | Näitä perusohjelmia olisi täydennettävä laatimalla riskiryhmiä tai -tilanteita varten erityisohjelmia, jotka lisäävät primääristen ja sekundaaristen ennaltaehkäisevien toimien onnistumismahdollisuuksia kiinnittämällä varhaisessa vaiheessa huomiota sellaisiin asioihin kuin kehityshäiriöt, eräät pienten lasten sairaudet, vanhempien huolenpidon laiminlyönti varhaisiässä, yksinhuoltajaäitien ja moniongelmaisten perheiden tilanne sekä nuorten riippuvuus-ongelmat. Nykyistä enemmän huomiota olisi kiinnitettävä myös sosiaalisiin, oikeudellisiin ja koulutusrakenteisiin (mm. ennaltaehkäiseviin palveluihin ja vankiloihin), jotka palvelevat sellaisia vaikeista sosiaalisista ongelmista kärsiviä henkilöitä, joilla jo on mielenterveyden ongelmia tai joille uhkaa kehittyä sellaisia heidän erittäin vaikean ja ongelmia kasaavan elämäntilanteensa vuoksi. |
| --- | --- |

4.4.6

Näitä perusohjelmia olisi täydennettävä laatimalla riskiryhmiä tai -tilanteita varten erityisohjelmia, jotka lisäävät primääristen ja sekundaaristen ennaltaehkäisevien toimien onnistumismahdollisuuksia kiinnittämällä varhaisessa vaiheessa huomiota sellaisiin asioihin kuin kehityshäiriöt, eräät pienten lasten sairaudet, vanhempien huolenpidon laiminlyönti varhaisiässä, yksinhuoltajaäitien ja moniongelmaisten perheiden tilanne sekä nuorten riippuvuus-ongelmat. Nykyistä enemmän huomiota olisi kiinnitettävä myös sosiaalisiin, oikeudellisiin ja koulutusrakenteisiin (mm. ennaltaehkäiseviin palveluihin ja vankiloihin), jotka palvelevat sellaisia vaikeista sosiaalisista ongelmista kärsiviä henkilöitä, joilla jo on mielenterveyden ongelmia tai joille uhkaa kehittyä sellaisia heidän erittäin vaikean ja ongelmia kasaavan elämäntilanteensa vuoksi.

4.5   Työelämän, työttömyyden ja terveyden väliset yhteydet

| 4.5.1 | Työntekijöiden ja työelämän ulkopuolella olevien (työttömien) oloja on parannettava, sillä ne vaikuttavat mielenterveyteen. Työn ja mielenterveyden välinen suhde liittyy sellaisiin kysymyksiin kuin työnteolle annettava arvo, sen henkilökohtainen hinta sekä työttömyyden ja työkyvyttömyyden vaikutukset. |
| --- | --- |

4.5.1

Työntekijöiden ja työelämän ulkopuolella olevien (työttömien) oloja on parannettava, sillä ne vaikuttavat mielenterveyteen. Työn ja mielenterveyden välinen suhde liittyy sellaisiin kysymyksiin kuin työnteolle annettava arvo, sen henkilökohtainen hinta sekä työttömyyden ja työkyvyttömyyden vaikutukset.

| 4.5.2 | Mielenterveyden kannalta on yhtä lailla tärkeää, että näihin kysymyksiin löydetään ratkaisu jossa otetaan huomioon myös sosiaalinen syrjäytyminen. |
| --- | --- |

4.5.2

Mielenterveyden kannalta on yhtä lailla tärkeää, että näihin kysymyksiin löydetään ratkaisu jossa otetaan huomioon myös sosiaalinen syrjäytyminen.

| 4.5.3 | Lisäksi väestön ikääntymisen ongelmaan on löydettävä asianmukaisia ratkaisuja. WHO:n mukaan vain 20 prosenttia ikääntyvistä nauttii ”onnistuneesta vanhenemisesta”, mikä merkitsee sitä, että 80 prosenttia heistä voi pahoin (kärsii sairauksista tai itsenäisyyden menettämisestä). Mielisairaudet eivät häviä ikääntymisen myötä, vaan tilanne on pikemminkin päinvastainen. Dementiasairauksia ei esiinny juuri lainkaan (1 %) 60-vuotiailla, mutta yli 85-vuotiailla ne ovat yleisiä (30 %). Dementiaa sairastavista henkilöistä 70 prosentilla on käyttäytymishäiriöitä. |
| --- | --- |

4.5.3

Lisäksi väestön ikääntymisen ongelmaan on löydettävä asianmukaisia ratkaisuja. WHO:n mukaan vain 20 prosenttia ikääntyvistä nauttii ”onnistuneesta vanhenemisesta”, mikä merkitsee sitä, että 80 prosenttia heistä voi pahoin (kärsii sairauksista tai itsenäisyyden menettämisestä). Mielisairaudet eivät häviä ikääntymisen myötä, vaan tilanne on pikemminkin päinvastainen. Dementiasairauksia ei esiinny juuri lainkaan (1 %) 60-vuotiailla, mutta yli 85-vuotiailla ne ovat yleisiä (30 %). Dementiaa sairastavista henkilöistä 70 prosentilla on käyttäytymishäiriöitä.

4.6   Turvapaikanhakijat

| 4.6.1 | Turvapaikanhakijoille vastaanottomenettelyn aikana tarjottavien palveluiden yhteydessä esiintyy mielenterveyden ongelmia, joita aiheuttavat asuinpaikka ja asumisolot sekä turvapaikanhakijoiden henkilökohtainen elämäntilanne, johon vaikuttaa heidän henkilökohtainen historiansa ja psyykkisesti väliaikainen tilanteensa. Heidän saamiensa traumojen vakavuus, joiden taustalla on usein äärimmäistä, tarkoituksellista ja kollektiivista julmuutta, on todiste tilanteista, joissa väkivalta on järjestelmällistä. Näiden henkilöiden posttraumaattisia ongelmia pahentavat usein monet surut sekä maastapaon yhteydessä saadut erittäin tuskalliset kokemukset. |
| --- | --- |

4.6.1

Turvapaikanhakijoille vastaanottomenettelyn aikana tarjottavien palveluiden yhteydessä esiintyy mielenterveyden ongelmia, joita aiheuttavat asuinpaikka ja asumisolot sekä turvapaikanhakijoiden henkilökohtainen elämäntilanne, johon vaikuttaa heidän henkilökohtainen historiansa ja psyykkisesti väliaikainen tilanteensa. Heidän saamiensa traumojen vakavuus, joiden taustalla on usein äärimmäistä, tarkoituksellista ja kollektiivista julmuutta, on todiste tilanteista, joissa väkivalta on järjestelmällistä. Näiden henkilöiden posttraumaattisia ongelmia pahentavat usein monet surut sekä maastapaon yhteydessä saadut erittäin tuskalliset kokemukset.

4.7   Mielenterveysongelmat

| 4.7.1 | Vastaavanlaisia mielenterveyden ongelmia esiintyy myös suurella joukolla vankeja, joiden mahdollisuudet hyödyntää hoitorakenteita ovat vähäiset. |
| --- | --- |

4.7.1

Vastaavanlaisia mielenterveyden ongelmia esiintyy myös suurella joukolla vankeja, joiden mahdollisuudet hyödyntää hoitorakenteita ovat vähäiset.

| 4.7.2 | Masennuksen, itsemurhien ja riippuvuuden ehkäisyyn tähtäävien ohjelmien perustamista on tuettava. |
| --- | --- |

4.7.2

Masennuksen, itsemurhien ja riippuvuuden ehkäisyyn tähtäävien ohjelmien perustamista on tuettava.

| 4.7.3 | Laitoshoidon vähentämisen yhteydessä ehdotetun toimintatapojen muuttamisen osalta voidaan todeta, että 1990-luvun lopun jälkeen alkoi uusi ajanjakso, jolle on ollut ominaista sairaalahoidon alasajon loppuminen, deinstitutionalisointihaaveista luopuminen sekä tarve luoda järjestelmä, jossa yhdistyvät tehokkaat yhteisöpohjaiset mekanismit sekä kokoaikainen sairaalahoito. Sairaalahoidon liiallinen käyttö estää varojen myöntämisen potilaitten ja heidän perheittensä tarvitsemien yhteisöpohjaisten palveluiden laajentamiseen ja monipuolistamiseen. Käänteisesti avohoitojärjestelmän ensisijaista asemaa ei voida varmistaa ellei sen tukena jatkuvasti ole sairaalapalveluita, jotka mahdollistavat sellaisten akuuteista ongelmista kärsivien potilaiden välittömän pääsyn lyhytaikaiseen sairaalahoitoon, joita ei voida auttaa minkään muuntyyppisellä hoidolla. Sairaalahoidon vähentäminen ei myöskään ole mahdollista, ellei avohoitopalveluilla voida ehkäistä turhaa sairaalassa oloa esimerkiksi tukemalla pitkäaikaisessa sairaalahoidossa olevia potilaita ja valmistamalla heitä asianmukaisesti mahdolliseen poispääsyyn, varmistamalla sairaalahoidon ulkopuolella olevien potilaiden mahdollisuus pysyä yhteisönsä jäseninä hyväksyttävissä ja heidän tarpeensa huomioon ottavissa oloissa sekä tukemalla sellaisia potilaita, joiden on oltava vuorotellen sekä avo- että sairaalahoidossa. |
| --- | --- |

4.7.3

Laitoshoidon vähentämisen yhteydessä ehdotetun toimintatapojen muuttamisen osalta voidaan todeta, että 1990-luvun lopun jälkeen alkoi uusi ajanjakso, jolle on ollut ominaista sairaalahoidon alasajon loppuminen, deinstitutionalisointihaaveista luopuminen sekä tarve luoda järjestelmä, jossa yhdistyvät tehokkaat yhteisöpohjaiset mekanismit sekä kokoaikainen sairaalahoito. Sairaalahoidon liiallinen käyttö estää varojen myöntämisen potilaitten ja heidän perheittensä tarvitsemien yhteisöpohjaisten palveluiden laajentamiseen ja monipuolistamiseen. Käänteisesti avohoitojärjestelmän ensisijaista asemaa ei voida varmistaa ellei sen tukena jatkuvasti ole sairaalapalveluita, jotka mahdollistavat sellaisten akuuteista ongelmista kärsivien potilaiden välittömän pääsyn lyhytaikaiseen sairaalahoitoon, joita ei voida auttaa minkään muuntyyppisellä hoidolla. Sairaalahoidon vähentäminen ei myöskään ole mahdollista, ellei avohoitopalveluilla voida ehkäistä turhaa sairaalassa oloa esimerkiksi tukemalla pitkäaikaisessa sairaalahoidossa olevia potilaita ja valmistamalla heitä asianmukaisesti mahdolliseen poispääsyyn, varmistamalla sairaalahoidon ulkopuolella olevien potilaiden mahdollisuus pysyä yhteisönsä jäseninä hyväksyttävissä ja heidän tarpeensa huomioon ottavissa oloissa sekä tukemalla sellaisia potilaita, joiden on oltava vuorotellen sekä avo- että sairaalahoidossa.

| 4.7.4 | Päätös siitä, hoidetaanko mielisairasta sairaalassa vai avohoidossa, riippuu voimakkaasti alan ammattilaisten koulutuskulttuurista ja -mallista, potilaan eristäytymisasteesta sekä sellaisista yleisistä sosiaalisista ja kulttuurisista tekijöistä kuin yhteiskunnallinen suvaitsevaisuus ja kunkin alueen tilanteeseen vaikuttavat epävarmuustekijät. Tällaiset tekijät lisäävät turvautumista johonkin tiettyyn palvelumuotoon ja vaikuttavat vaihtoehtoisten palveluiden saatavuuteen. Sen vuoksi on mahdotonta antaa täysin varmoja suosituksia vakavassa kriisivaiheessa olevien potilaiden tarvitsemien sairaalapaikkojen määrästä ottamatta huomioon paikallisia olosuhteita. |
| --- | --- |

4.7.4

Päätös siitä, hoidetaanko mielisairasta sairaalassa vai avohoidossa, riippuu voimakkaasti alan ammattilaisten koulutuskulttuurista ja -mallista, potilaan eristäytymisasteesta sekä sellaisista yleisistä sosiaalisista ja kulttuurisista tekijöistä kuin yhteiskunnallinen suvaitsevaisuus ja kunkin alueen tilanteeseen vaikuttavat epävarmuustekijät. Tällaiset tekijät lisäävät turvautumista johonkin tiettyyn palvelumuotoon ja vaikuttavat vaihtoehtoisten palveluiden saatavuuteen. Sen vuoksi on mahdotonta antaa täysin varmoja suosituksia vakavassa kriisivaiheessa olevien potilaiden tarvitsemien sairaalapaikkojen määrästä ottamatta huomioon paikallisia olosuhteita.

| 4.7.5 | Sitä paitsi tärkein hoitoon vaikuttava tekijä on sen luonne, eli sen sijaan että kiinnitettäisiin huomiota pelkästään hoitopaikkaan on myös arvioitava, mitä hyötyä hoidosta oletetaan olevan, mihin tarpeeseen sillä vastataan ja miten tehokasta se on. |
| --- | --- |

4.7.5

Sitä paitsi tärkein hoitoon vaikuttava tekijä on sen luonne, eli sen sijaan että kiinnitettäisiin huomiota pelkästään hoitopaikkaan on myös arvioitava, mitä hyötyä hoidosta oletetaan olevan, mihin tarpeeseen sillä vastataan ja miten tehokasta se on.

| 4.7.6 | Sairaalahoidon etuina pidetään tavallisesti sitä, että sairaaloissa on saatavilla koulutettua henkilökuntaa, sairaalaympäristö on turvallinen ja asianmukainen ja hoitotyötä voidaan tehdä riittävän turvatuissa olosuhteissa. Nämä edut vähenevät tai poistuvat kokonaan, jos sairaalaan kootaan vuodepaikkojen puutteen vuoksi liian suuri määrä vaikeista ongelmista kärsiviä yhteistyökyvyttömiä potilaita, mikä häiritsee kestämättömällä tai vaarallisella tavalla ympärillä tehtävää työtä. |
| --- | --- |

4.7.6

Sairaalahoidon etuina pidetään tavallisesti sitä, että sairaaloissa on saatavilla koulutettua henkilökuntaa, sairaalaympäristö on turvallinen ja asianmukainen ja hoitotyötä voidaan tehdä riittävän turvatuissa olosuhteissa. Nämä edut vähenevät tai poistuvat kokonaan, jos sairaalaan kootaan vuodepaikkojen puutteen vuoksi liian suuri määrä vaikeista ongelmista kärsiviä yhteistyökyvyttömiä potilaita, mikä häiritsee kestämättömällä tai vaarallisella tavalla ympärillä tehtävää työtä.

| 4.7.7 | Useat kansainväliset sekä ranskalaiset tutkimukset osoittavat, että jopa 40 prosenttia vakavista ongelmista kärsivistä, sairaalahoitoon vapaaehtoisesti hakeutuvista tai sinne lähetettävistä potilaista voitaisiin hoitaa vaihtoehtoisilla hoitomuodoilla, mikäli he ovat yhteistyöhaluisia tai heidät voidaan taivutella yhteistyöhön omaisten tai sosiaalisten tukiverkkojen (ensiapu ja kriisituki) avulla. Sitä mukaa kun vaihtoehtoisten järjestelmien tehokkuus paranee luonnollisena taipumuksena on varata sairaalapaikat niitä välttämättä tarvitseville eli sellaisille potilaille, joiden sekä psyykkinen että somaattinen tila on arvioitava kiireesti, sekä potilaille, jotka kärsivät erityisen vaikeista patologisista oireyhtymistä, tunnettujen psyykkisten häiriöiden uusiutumisista, kontrolloimattomasta väkivaltaisesta käyttäytymisestä tai itsemurhataipumuksista tai muista vastaavista ongelmista. Tällaisissa tapauksissa pakkohoito on usein välttämätöntä. Kuten tulemme näkemään, asialla on vaikutusta hoidon organisointiin ja puitteisiin. |
| --- | --- |

4.7.7

Useat kansainväliset sekä ranskalaiset tutkimukset osoittavat, että jopa 40 prosenttia vakavista ongelmista kärsivistä, sairaalahoitoon vapaaehtoisesti hakeutuvista tai sinne lähetettävistä potilaista voitaisiin hoitaa vaihtoehtoisilla hoitomuodoilla, mikäli he ovat yhteistyöhaluisia tai heidät voidaan taivutella yhteistyöhön omaisten tai sosiaalisten tukiverkkojen (ensiapu ja kriisituki) avulla. Sitä mukaa kun vaihtoehtoisten järjestelmien tehokkuus paranee luonnollisena taipumuksena on varata sairaalapaikat niitä välttämättä tarvitseville eli sellaisille potilaille, joiden sekä psyykkinen että somaattinen tila on arvioitava kiireesti, sekä potilaille, jotka kärsivät erityisen vaikeista patologisista oireyhtymistä, tunnettujen psyykkisten häiriöiden uusiutumisista, kontrolloimattomasta väkivaltaisesta käyttäytymisestä tai itsemurhataipumuksista tai muista vastaavista ongelmista. Tällaisissa tapauksissa pakkohoito on usein välttämätöntä. Kuten tulemme näkemään, asialla on vaikutusta hoidon organisointiin ja puitteisiin.

| 4.7.8 | Edellä mainitun perusteella samoissa tutkimuksissa suositetaan, ettei vakavassa kriisivaiheessa oleville potilaille tarkoitettujen sairaalapaikkojen määrää tule vähentää pienemmäksi kuin 0,5 vuodepaikkaa 1 000:tta aikuisikäistä asukasta kohden. Kyseistä lukua on tarkistettava, jos palveluiden käyttöastetavoitteeksi asetetaan 80—85 prosenttia, kuten komitea suosittaa. Kyseinen vähimmäismäärä edellyttää luonnollisesti sitä, että ennen sairaalahoitoa ja sen jälkeen tarjottavien palveluiden käytössä on oltava riittävästi resursseja ja että ne toimivat riittävän tehokkaasti. Lukuun eivät myöskään sisälly oikeuspsykiatrian puitteissa tai turvallisuussyistä hoitoa saavien vaikeasti sairaiden tarvitsemat sairaalapaikat eivätkä nuorten ja ikääntyneiden sairaalapaikat. Jos kyseistä vähimmäismäärää lähestytään liikaa täyttämättä kuitenkaan samalla korvaavien avohoitopalveluiden kaikkia edellytyksiä, se johtaa vain uusien erittäin kalliiden psykiatristen hoitopaikkojen tai sairaalapaikkojen perustamiseen. |
| --- | --- |

4.7.8

Edellä mainitun perusteella samoissa tutkimuksissa suositetaan, ettei vakavassa kriisivaiheessa oleville potilaille tarkoitettujen sairaalapaikkojen määrää tule vähentää pienemmäksi kuin 0,5 vuodepaikkaa 1 000:tta aikuisikäistä asukasta kohden. Kyseistä lukua on tarkistettava, jos palveluiden käyttöastetavoitteeksi asetetaan 80—85 prosenttia, kuten komitea suosittaa. Kyseinen vähimmäismäärä edellyttää luonnollisesti sitä, että ennen sairaalahoitoa ja sen jälkeen tarjottavien palveluiden käytössä on oltava riittävästi resursseja ja että ne toimivat riittävän tehokkaasti. Lukuun eivät myöskään sisälly oikeuspsykiatrian puitteissa tai turvallisuussyistä hoitoa saavien vaikeasti sairaiden tarvitsemat sairaalapaikat eivätkä nuorten ja ikääntyneiden sairaalapaikat. Jos kyseistä vähimmäismäärää lähestytään liikaa täyttämättä kuitenkaan samalla korvaavien avohoitopalveluiden kaikkia edellytyksiä, se johtaa vain uusien erittäin kalliiden psykiatristen hoitopaikkojen tai sairaalapaikkojen perustamiseen.

4.8   Hoitoympäristö

| 4.8.1 | Sairaalapaikkojen vähimmäismäärä voi vaihdella maittain, mutta majoitustiloja koskevat vähimmäisvaatimukset voidaan esittää täsmällisemmin. Kaikkien majoitustilojen on oltava tarkoitukseen sopivia, ja vaikka toisinaan käytössä saattaa olla vanhoja tiloja, pyrkimyksenä on oltava asukkaiden ihmisarvon kunnioittaminen nykyaikaisten arvojen mukaisesti. Asianmukainen ympäristö on erittäin tärkeä potilaiden toipumiselle. Ympäristön riskit on arvioitava ja niihin on puututtava asukkaiden erityistarpeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

4.8.1

Sairaalapaikkojen vähimmäismäärä voi vaihdella maittain, mutta majoitustiloja koskevat vähimmäisvaatimukset voidaan esittää täsmällisemmin. Kaikkien majoitustilojen on oltava tarkoitukseen sopivia, ja vaikka toisinaan käytössä saattaa olla vanhoja tiloja, pyrkimyksenä on oltava asukkaiden ihmisarvon kunnioittaminen nykyaikaisten arvojen mukaisesti. Asianmukainen ympäristö on erittäin tärkeä potilaiden toipumiselle. Ympäristön riskit on arvioitava ja niihin on puututtava asukkaiden erityistarpeiden mukaisesti.

| 4.8.2 | Asukkaiden saatavilla on oltava laaja kirjo heille annettavaa hoitoa edistäviä ja täydentäviä hoitomuotoja. Mielenterveyden hoidosta vastaavan henkilökunnan on oltava kokonaisuudessaan asianmukaisesti koulutettua, ammattitaitoista ja sen on suhtauduttava potilaisiin inhimillisesti, jotta se edistäisi myönteisen hoitoympäristön syntymistä. |
| --- | --- |

4.8.2

Asukkaiden saatavilla on oltava laaja kirjo heille annettavaa hoitoa edistäviä ja täydentäviä hoitomuotoja. Mielenterveyden hoidosta vastaavan henkilökunnan on oltava kokonaisuudessaan asianmukaisesti koulutettua, ammattitaitoista ja sen on suhtauduttava potilaisiin inhimillisesti, jotta se edistäisi myönteisen hoitoympäristön syntymistä.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/48 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/48

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Joustoturvan käytäntö Tanskassa”

(2006/C 195/12)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 14. heinäkuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta Joustoturvan käytäntö Tanskassa.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 28. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli Anita VIUM.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 98 puolesta, 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset — Joustoturvan käytäntö Tanskassa

| 1.1 | Tanskan versio joustoturvasta näyttäisi olevan esimerkki siitä, miten voidaan saavuttaa taloudellinen kasvu, korkea työllisyys ja kestävä julkinen talous sosiaalisesti tasapainoisella tavalla. Kehitys noudattaa Lissabonin ohjelmaa, jonka tavoitteena on kasvun, korkean työllisyysasteen ja hyvinvoinnin kestävä turvaaminen. |
| --- | --- |

1.1

Tanskan versio joustoturvasta näyttäisi olevan esimerkki siitä, miten voidaan saavuttaa taloudellinen kasvu, korkea työllisyys ja kestävä julkinen talous sosiaalisesti tasapainoisella tavalla. Kehitys noudattaa Lissabonin ohjelmaa, jonka tavoitteena on kasvun, korkean työllisyysasteen ja hyvinvoinnin kestävä turvaaminen.

| 1.2 | Tanskalainen joustoturva, jossa liikkuvuuteen perustuvat työmarkkinat toteutetaan sosiaaliturvaa luovien tekijöiden ja aktiivisen työmarkkina- ja koulutuspolitiikan avulla, näyttäisi parantavan maan kilpailukykyä. Joustoturva yhdistettynä muihin Tanskan yhteiskunnassa vallitseviin olosuhteisiin on vahvistanut Tanskan työmarkkinoita ja tuonut niihin joustavuutta, joka varustaa yhteiskunnan hyvin tulevaisuuden haasteisiin. Korkean työllisyyden, suurten työttömyyskorvausten ja optimismin ansiosta sekä työnantajat että työntekijät hyväksyvät järjestelmään liittyvät epävarmuustekijät ja haittapuolet, sillä järjestelmä tarjoaa kummallekin osapuolelle vastineeksi etuja. |
| --- | --- |

1.2

Tanskalainen joustoturva, jossa liikkuvuuteen perustuvat työmarkkinat toteutetaan sosiaaliturvaa luovien tekijöiden ja aktiivisen työmarkkina- ja koulutuspolitiikan avulla, näyttäisi parantavan maan kilpailukykyä. Joustoturva yhdistettynä muihin Tanskan yhteiskunnassa vallitseviin olosuhteisiin on vahvistanut Tanskan työmarkkinoita ja tuonut niihin joustavuutta, joka varustaa yhteiskunnan hyvin tulevaisuuden haasteisiin. Korkean työllisyyden, suurten työttömyyskorvausten ja optimismin ansiosta sekä työnantajat että työntekijät hyväksyvät järjestelmään liittyvät epävarmuustekijät ja haittapuolet, sillä järjestelmä tarjoaa kummallekin osapuolelle vastineeksi etuja.

| 1.3 | Tanskalaismallisen joustoturvan ymmärtämiseksi on keskeistä oivaltaa, että joustavuus ja turvallisuus eivät ole välttämättä toistensa vastakohtia. Työnantajapuolelle voi olla etua vakaista ja turvatuista työsuhteista ja motivoituneista työntekijöistä, ja vastaavasti palkansaajapuolta voivat kiinnostaa joustavat työajat sekä joustava työn organisointi ja palkkausjärjestelmä. |
| --- | --- |

1.3

Tanskalaismallisen joustoturvan ymmärtämiseksi on keskeistä oivaltaa, että joustavuus ja turvallisuus eivät ole välttämättä toistensa vastakohtia. Työnantajapuolelle voi olla etua vakaista ja turvatuista työsuhteista ja motivoituneista työntekijöistä, ja vastaavasti palkansaajapuolta voivat kiinnostaa joustavat työajat sekä joustava työn organisointi ja palkkausjärjestelmä.

| 1.4 | Joustoturva tarjoaa väestölle maailmanlaajuistumisen sekä työpaikkojen siirtymisen edessä korkeatasoisen taloudellisen ja sosiaalisen turvan, joka perustuu siihen, että politiikan painopiste siirretään työsuhdeturvasta työllistymisturvaan ja että ihmisille tarjotaan uudenlaiset henkilökohtaiset mahdollisuudet, jotka perustuvat muutosvalmiuteen rajallisin riskein. On totta, että yksittäiset ihmiset voivat menettää työpaikkansa, mutta sosiaaliturvaverkko varmistaa toimeentulon lyhyellä aikavälillä, ja aktiiviset työmarkkinatoimet yhdistettyinä korkeaan työllisyyteen lisäävät uuden työpaikan löytymisen todennäköisyyttä pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

1.4

Joustoturva tarjoaa väestölle maailmanlaajuistumisen sekä työpaikkojen siirtymisen edessä korkeatasoisen taloudellisen ja sosiaalisen turvan, joka perustuu siihen, että politiikan painopiste siirretään työsuhdeturvasta työllistymisturvaan ja että ihmisille tarjotaan uudenlaiset henkilökohtaiset mahdollisuudet, jotka perustuvat muutosvalmiuteen rajallisin riskein. On totta, että yksittäiset ihmiset voivat menettää työpaikkansa, mutta sosiaaliturvaverkko varmistaa toimeentulon lyhyellä aikavälillä, ja aktiiviset työmarkkinatoimet yhdistettyinä korkeaan työllisyyteen lisäävät uuden työpaikan löytymisen todennäköisyyttä pitkällä aikavälillä.

| 1.5 | Yksittäisen työntekijän kannalta tanskalaismallinen joustoturva merkitsee sitä, että työsuhdeturva ei ole kovinkaan hyvä ja että henkilö voi menettää työpaikkansa useamman kerran työelämänsä aikana. Tästä huolimatta tanskalaiset tuntevat olonsa yleisesti ottaen turvalliseksi ja tyytyväiseksi sen varmuuden ansiosta, joka turvattuun joustavuuteen sisältyy yhtäältä osittain julkisin verovaroin rahoitettavien korkeiden työttömyysetuuksien ja toisaalta vahvan työllistymisturvan muodossa (vrt. liite 2). |
| --- | --- |

1.5

Yksittäisen työntekijän kannalta tanskalaismallinen joustoturva merkitsee sitä, että työsuhdeturva ei ole kovinkaan hyvä ja että henkilö voi menettää työpaikkansa useamman kerran työelämänsä aikana. Tästä huolimatta tanskalaiset tuntevat olonsa yleisesti ottaen turvalliseksi ja tyytyväiseksi sen varmuuden ansiosta, joka turvattuun joustavuuteen sisältyy yhtäältä osittain julkisin verovaroin rahoitettavien korkeiden työttömyysetuuksien ja toisaalta vahvan työllistymisturvan muodossa (vrt. liite 2).

| 1.6 | Jos tanskalaismallista joustoturvaa tarkastellaan eurooppalaisesta näkökulmasta, on selvää, että kulttuuri-, rakenne- ja taloudellisten erojen vuoksi mallia ei voida kopioida sellaisenaan. Eräitä tanskalaismallin yleisiä piirteitä voidaan kuitenkin harkita hyväksyttäviksi poliittisena strategiana muissa jäsenvaltioissa. Tämä koskee etenkin maita, joissa sääntöjen, verkostojen sekä yksilöiden ja organisaatioiden välisen luottamuksen summasta muodostuva sosiaalipääoma on kehittynyt samansuuntaisesti kuin Tanskassa, jossa hallitus ja työmarkkinaosapuolet tekevät perinteisesti yhteistyötä ja jossa kansalaisten keskuudesta löytyy muutoshalukkuutta. Maantieteellinen joustavuus voi kuitenkin aiheuttaa huomattavia ongelmia perheiden, parisuhteiden sekä lasten koulunkäynnin ja opintojen kannalta erityisesti pinta-alaltaan suurissa maissa ja liittovaltioissa. |
| --- | --- |

1.6

Jos tanskalaismallista joustoturvaa tarkastellaan eurooppalaisesta näkökulmasta, on selvää, että kulttuuri-, rakenne- ja taloudellisten erojen vuoksi mallia ei voida kopioida sellaisenaan. Eräitä tanskalaismallin yleisiä piirteitä voidaan kuitenkin harkita hyväksyttäviksi poliittisena strategiana muissa jäsenvaltioissa. Tämä koskee etenkin maita, joissa sääntöjen, verkostojen sekä yksilöiden ja organisaatioiden välisen luottamuksen summasta muodostuva sosiaalipääoma on kehittynyt samansuuntaisesti kuin Tanskassa, jossa hallitus ja työmarkkinaosapuolet tekevät perinteisesti yhteistyötä ja jossa kansalaisten keskuudesta löytyy muutoshalukkuutta. Maantieteellinen joustavuus voi kuitenkin aiheuttaa huomattavia ongelmia perheiden, parisuhteiden sekä lasten koulunkäynnin ja opintojen kannalta erityisesti pinta-alaltaan suurissa maissa ja liittovaltioissa.

| 1.7 | Joustoturva kattaa käsitteenä yleisesti ottaen ajatuksen siitä, että yhdistämällä joustavuus ja työntekijöiden turva voidaan taata sekä sosiaaliturva että kilpailukyky. Tanskan joustoturvamalli tarjoaa turvaa korkean työttömyyspäivärahan muodossa (sekä tulonsiirtojen muodossa muunlaisissa sosiaalisissa tapauksissa) sekä joustavuutta erottamista koskevien liberaalien sääntöjen kuten lyhyen irtisanomisajan muodossa. Sosiaaliturva ja korkea liikkuvuusaste yhdistyvät aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan, jolla varmistetaan sekä työvoiman todellinen käytettävissä olo työmarkkinoilla että sen kouluttaminen ammattiin. Tanskan työmarkkinapolitiikkaan sisältyy niin ollen sekä kannustimia että pakotteita, joita ovat esimerkiksi pakollinen työhönsijoittuminen. Vallitsevana ratkaisuna on kuitenkin ollut korkealaatuisen koulutuksen tarjoaminen. Aktiivinen työmarkkinapolitiikka on välttämätön edellytys, mikäli halutaan, että työmarkkinat toimivat tehokkaasti työttömyysetuuksien ollessa korkeat. |
| --- | --- |

1.7

Joustoturva kattaa käsitteenä yleisesti ottaen ajatuksen siitä, että yhdistämällä joustavuus ja työntekijöiden turva voidaan taata sekä sosiaaliturva että kilpailukyky. Tanskan joustoturvamalli tarjoaa turvaa korkean työttömyyspäivärahan muodossa (sekä tulonsiirtojen muodossa muunlaisissa sosiaalisissa tapauksissa) sekä joustavuutta erottamista koskevien liberaalien sääntöjen kuten lyhyen irtisanomisajan muodossa. Sosiaaliturva ja korkea liikkuvuusaste yhdistyvät aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan, jolla varmistetaan sekä työvoiman todellinen käytettävissä olo työmarkkinoilla että sen kouluttaminen ammattiin. Tanskan työmarkkinapolitiikkaan sisältyy niin ollen sekä kannustimia että pakotteita, joita ovat esimerkiksi pakollinen työhönsijoittuminen. Vallitsevana ratkaisuna on kuitenkin ollut korkealaatuisen koulutuksen tarjoaminen. Aktiivinen työmarkkinapolitiikka on välttämätön edellytys, mikäli halutaan, että työmarkkinat toimivat tehokkaasti työttömyysetuuksien ollessa korkeat.

| 1.8 | Tanskan joustoturvamallia ei voida kuitenkaan tarkastella irrallaan hyvinvointivaltion ja vahvan organisaatiojärjestelmän muodostamasta toimintakehyksestä. Tanskan työmarkkinoiden toimintaan vaikuttaa joukko muita yhteiskunnallisia tekijöitä, joita ovat esimerkiksi työmarkkinaosapuolien keskeinen asema poliittisessa päätöksenteossa sekä työmarkkina- ja koulutuspolitiikan täytäntöönpanossa, kattava julkisin varoin rahoitettava hyvinvointijärjestelmä, väestön koulutustaso sekä viimeisen vuosikymmenen aikana toteutettu makrotalouspolitiikkojen yhdistelmä. |
| --- | --- |

1.8

Tanskan joustoturvamallia ei voida kuitenkaan tarkastella irrallaan hyvinvointivaltion ja vahvan organisaatiojärjestelmän muodostamasta toimintakehyksestä. Tanskan työmarkkinoiden toimintaan vaikuttaa joukko muita yhteiskunnallisia tekijöitä, joita ovat esimerkiksi työmarkkinaosapuolien keskeinen asema poliittisessa päätöksenteossa sekä työmarkkina- ja koulutuspolitiikan täytäntöönpanossa, kattava julkisin varoin rahoitettava hyvinvointijärjestelmä, väestön koulutustaso sekä viimeisen vuosikymmenen aikana toteutettu makrotalouspolitiikkojen yhdistelmä.

| 1.9 | Työmarkkinaosapuolilla on ollut Tanskan joustoturvamallia kehitettäessä keskeinen rooli sekä päätöksentekoprosesseissa että esimerkiksi koulutuspolitiikan ja työmarkkinoiden rakenneuudistusten täytäntöönpanossa. Kehitys on monilla aloilla perustunut työmarkkinaosapuolien välisiin sopimuksiin. Esimerkkinä voidaan mainita yksityisten työeläkkeiden käyttöönotto. Työmarkkinaosapuolien rooli on muotoutunut sekä historiallisen kehityksen että työmarkkinaosapuolien korkean järjestäytymisasteen tuloksena. Työmarkkinaosapuolien vaikutuksesta on saatu aikaan luovia ratkaisuja ja löydetyt ratkaisut on hyväksytty laajasti. Ollakseen vaikutusvaltaisia työmarkkinaosapuolien ja kansalaisyhteiskunnan muiden toimijoiden on kuitenkin oltava muutosvalmiita, yhteistyöhaluisia sekä halukkaita tarkastelemaan todellisuutta uusista ja yleisen edun näkökulmista. Työmarkkinaosapuolien osallistumisen ja vaikutuksen lisääminen voi siis edistää yhteiskunnan kilpailu- ja mukautumiskykyä. Myös muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, kuten sosiaalialan järjestöjen ja yhdistysmuotoisten jatkokoulutusorganisaatioiden jne., suotuisalla myötävaikutuksella sekä kriittisellä seurannalla on erityisen merkittävä rooli tässä prosessissa. |
| --- | --- |

1.9

Työmarkkinaosapuolilla on ollut Tanskan joustoturvamallia kehitettäessä keskeinen rooli sekä päätöksentekoprosesseissa että esimerkiksi koulutuspolitiikan ja työmarkkinoiden rakenneuudistusten täytäntöönpanossa. Kehitys on monilla aloilla perustunut työmarkkinaosapuolien välisiin sopimuksiin. Esimerkkinä voidaan mainita yksityisten työeläkkeiden käyttöönotto. Työmarkkinaosapuolien rooli on muotoutunut sekä historiallisen kehityksen että työmarkkinaosapuolien korkean järjestäytymisasteen tuloksena. Työmarkkinaosapuolien vaikutuksesta on saatu aikaan luovia ratkaisuja ja löydetyt ratkaisut on hyväksytty laajasti. Ollakseen vaikutusvaltaisia työmarkkinaosapuolien ja kansalaisyhteiskunnan muiden toimijoiden on kuitenkin oltava muutosvalmiita, yhteistyöhaluisia sekä halukkaita tarkastelemaan todellisuutta uusista ja yleisen edun näkökulmista. Työmarkkinaosapuolien osallistumisen ja vaikutuksen lisääminen voi siis edistää yhteiskunnan kilpailu- ja mukautumiskykyä. Myös muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, kuten sosiaalialan järjestöjen ja yhdistysmuotoisten jatkokoulutusorganisaatioiden jne., suotuisalla myötävaikutuksella sekä kriittisellä seurannalla on erityisen merkittävä rooli tässä prosessissa.

| 1.10 | Työttömyyskorvauksien tason nostaminen edellyttää väestön korkeaa koulutustasoa, sillä muuten syntyy suuri sellaisten ihmisten joukko, jotka eivät pysty työnteolla saavuttamaan työttömyyskorvausta korkeampia tuloja. Korkea koulutustaso ja muutosvalmius — myös alimman tason virallisen koulutuksen saaneiden keskuudessa — ovat keskeisiä syitä tanskalaisen joustoturvan menestykseen. |
| --- | --- |

1.10

Työttömyyskorvauksien tason nostaminen edellyttää väestön korkeaa koulutustasoa, sillä muuten syntyy suuri sellaisten ihmisten joukko, jotka eivät pysty työnteolla saavuttamaan työttömyyskorvausta korkeampia tuloja. Korkea koulutustaso ja muutosvalmius — myös alimman tason virallisen koulutuksen saaneiden keskuudessa — ovat keskeisiä syitä tanskalaisen joustoturvan menestykseen.

| 1.11 | Tanskassa toteutettiin merkittäviä rakennemuutoksia 1990-luvun jälkipuoliskolla, ja työmarkkinaolosuhteiden kiristyminen tapahtui tuolloin rinnan kasvua ja työllisyyttä lisänneen ekspansiivisen talouspolitiikan kanssa. Tanska pyrkii tarjoamaan kansalaisilleen korkean työttömyyskorvauksen suoman toimeentuloturvan lisäksi työllistymisturvaa. Täyttä varmuutta työpaikan säilymisestä ei ole koskaan, mutta on hyvin todennäköistä, että uusi työpaikka löytyy myös virallisten apukanavien kautta. Lisäksi on helpompaa toteuttaa rakennemuutoksia ja saada niille varma tuki, kun niihin ryhdytään optimistisessa ja työllisyyttä tukevan kasvun ilmapiirissä. Tanskalaista joustoturvajärjestelmää tuetaankin makrotalouspolitiikkojen yhdistelmällä, joka edistää kasvua ja työllisyyttä. |
| --- | --- |

1.11

Tanskassa toteutettiin merkittäviä rakennemuutoksia 1990-luvun jälkipuoliskolla, ja työmarkkinaolosuhteiden kiristyminen tapahtui tuolloin rinnan kasvua ja työllisyyttä lisänneen ekspansiivisen talouspolitiikan kanssa. Tanska pyrkii tarjoamaan kansalaisilleen korkean työttömyyskorvauksen suoman toimeentuloturvan lisäksi työllistymisturvaa. Täyttä varmuutta työpaikan säilymisestä ei ole koskaan, mutta on hyvin todennäköistä, että uusi työpaikka löytyy myös virallisten apukanavien kautta. Lisäksi on helpompaa toteuttaa rakennemuutoksia ja saada niille varma tuki, kun niihin ryhdytään optimistisessa ja työllisyyttä tukevan kasvun ilmapiirissä. Tanskalaista joustoturvajärjestelmää tuetaankin makrotalouspolitiikkojen yhdistelmällä, joka edistää kasvua ja työllisyyttä.

| 1.12 | Tanskan joustoturvajärjestelmästä käydään jatkuvaa keskustelua ja se muuttuu koko ajan. Järjestelmään liittyy sekä etuja että joitakin haittoja, ja vaikka joustavuus, turvallisuus ja aktiivinen työmarkkinapolitiikka liittyvät epäilemättä yhteen, käydään jatkuvaa keskustelua siitä, miten näiden tekijöiden välillä saavutetaan oikeanlainen tasapaino. |
| --- | --- |

1.12

Tanskan joustoturvajärjestelmästä käydään jatkuvaa keskustelua ja se muuttuu koko ajan. Järjestelmään liittyy sekä etuja että joitakin haittoja, ja vaikka joustavuus, turvallisuus ja aktiivinen työmarkkinapolitiikka liittyvät epäilemättä yhteen, käydään jatkuvaa keskustelua siitä, miten näiden tekijöiden välillä saavutetaan oikeanlainen tasapaino.

| 1.12.1 | Korkeat verotulot ovat edellytys Tanskan joustoturvajärjestelmälle ja muille tekijöille, joilla on merkitystä työmarkkinoiden toimintatavan kannalta. Työmarkkinapoliittisten toimien osuus julkisista menoista olikin vuonna 2003 4,4 prosenttia BKT:sta, joka on Euroopan ennätys (1). Tanskan väestö hyväksyy yhtäältä korkean verotuksen, joka on noin 49 prosenttia BKT:sta, mutta toisaalta veroista käydään jatkuvaa keskustelua, ja palkkaverotusta voidaan olettaa kevennettävän tulevaisuudessa. Korkeaa verotusta selittää kuitenkin osaltaan korkea työllisyys, joka itsessään vaikuttaa myönteisesti julkiseen talouteen. Lisäämällä työllisyyttä voidaan verotuloja kasvattaa entisestään. |
| --- | --- |

1.12.1

Korkeat verotulot ovat edellytys Tanskan joustoturvajärjestelmälle ja muille tekijöille, joilla on merkitystä työmarkkinoiden toimintatavan kannalta. Työmarkkinapoliittisten toimien osuus julkisista menoista olikin vuonna 2003 4,4 prosenttia BKT:sta, joka on Euroopan ennätys (1). Tanskan väestö hyväksyy yhtäältä korkean verotuksen, joka on noin 49 prosenttia BKT:sta, mutta toisaalta veroista käydään jatkuvaa keskustelua, ja palkkaverotusta voidaan olettaa kevennettävän tulevaisuudessa. Korkeaa verotusta selittää kuitenkin osaltaan korkea työllisyys, joka itsessään vaikuttaa myönteisesti julkiseen talouteen. Lisäämällä työllisyyttä voidaan verotuloja kasvattaa entisestään.

| 1.13 | Euroopan unionin kannalta Tanskan joustoturvamallin merkitys piilee siinä, että sen avulla voidaan edistää valmiutta sopeutua ennakoivasti uusiin realiteetteihin tasapuolisen ja eri osapuolten välillä huolellisesti neuvotellun sosiaalis-taloudellisen paradigmanmuutoksen avulla kunnioittaen täysin eurooppalaisen yhteiskuntamallin perusarvoja. |
| --- | --- |

1.13

Euroopan unionin kannalta Tanskan joustoturvamallin merkitys piilee siinä, että sen avulla voidaan edistää valmiutta sopeutua ennakoivasti uusiin realiteetteihin tasapuolisen ja eri osapuolten välillä huolellisesti neuvotellun sosiaalis-taloudellisen paradigmanmuutoksen avulla kunnioittaen täysin eurooppalaisen yhteiskuntamallin perusarvoja.

2.   Tanskan järjestelmän kilpailukyky

| 2.1 | Tanskassa kasvu on vakaata ja julkinen talous kunnossa. Vuosien 2000 ja 2005 välillä kasvu oli keskimäärin 1,7 prosenttia, keskimääräinen työllisyysaste 77,5 prosenttia ja julkisen talouden ylijäämä keskimäärin 1,4 prosenttia BKT:sta. Vuonna 2004 julkisen talouden velka oli 42,7 prosenttia BKT:sta ja julkisen talouden ylijäämä 2,8 prosenttia BKT:sta. Julkisen talouden ylijäämän syynä oli mm. ennätyksellisen korkea työllisyys, joka kasvattaa tuloveroista saatavia verotuloja. |
| --- | --- |

2.1

Tanskassa kasvu on vakaata ja julkinen talous kunnossa. Vuosien 2000 ja 2005 välillä kasvu oli keskimäärin 1,7 prosenttia, keskimääräinen työllisyysaste 77,5 prosenttia ja julkisen talouden ylijäämä keskimäärin 1,4 prosenttia BKT:sta. Vuonna 2004 julkisen talouden velka oli 42,7 prosenttia BKT:sta ja julkisen talouden ylijäämä 2,8 prosenttia BKT:sta. Julkisen talouden ylijäämän syynä oli mm. ennätyksellisen korkea työllisyys, joka kasvattaa tuloveroista saatavia verotuloja.

| 2.2 | Vaihtuvuus Tanskan työmarkkinoilla on erittäin korkea, sillä yli kymmenen prosenttia kaikista työpaikoista häviää vuoden aikana, ja uusia työpaikkoja syntyy suunnilleen saman verran. Noin 30 prosenttia työntekijöistä vaihtaa työpaikkaa vuosittain, ja työntekijöiden keskimääräinen virkavuosien määrä on Tanskassa Yhdistyneen kuningaskunnan jälkeen EU:n toiseksi alhaisin. Tähän vaikuttavat sekä voimassa olevat säännöt että Tanskan elinkeinorakenne, johon sisältyy paljon pieniä ja keskisuuria yrityksiä. |
| --- | --- |

2.2

Vaihtuvuus Tanskan työmarkkinoilla on erittäin korkea, sillä yli kymmenen prosenttia kaikista työpaikoista häviää vuoden aikana, ja uusia työpaikkoja syntyy suunnilleen saman verran. Noin 30 prosenttia työntekijöistä vaihtaa työpaikkaa vuosittain, ja työntekijöiden keskimääräinen virkavuosien määrä on Tanskassa Yhdistyneen kuningaskunnan jälkeen EU:n toiseksi alhaisin. Tähän vaikuttavat sekä voimassa olevat säännöt että Tanskan elinkeinorakenne, johon sisältyy paljon pieniä ja keskisuuria yrityksiä.

| 2.3 | Tanskan mm. työmarkkinoilla toteuttamien makrotalouden piristämiseen tähtäävien politiikkojen ja rakennemuutosten vaikutuksia voidaan kuvata myös Phillipsin käyrällä, joka osoittaa työttömyyden ja palkannousutahdin välisen yhteyden. Tanskan tilannetta kuvaava käyrä esitetään liitteessä 1. Työttömyyttä on vuodesta 1993 lähtien onnistuttu vähentämään huomattavasti ilman, että siitä olisi seurannut palkkainflaation nousua, mikä näkyy Phillipsin käyrän jokseenkin vaakasuorasta kulkusuunnasta kyseisellä ajanjaksolla. Työmarkkinoille ja koulutukseen tehdyt investoinnit torjuvat niitä sopeutumisongelmia ja esteitä, jotka muuten voivat aiheuttaa palkan- ja hinnannousua. |
| --- | --- |

2.3

Tanskan mm. työmarkkinoilla toteuttamien makrotalouden piristämiseen tähtäävien politiikkojen ja rakennemuutosten vaikutuksia voidaan kuvata myös Phillipsin käyrällä, joka osoittaa työttömyyden ja palkannousutahdin välisen yhteyden. Tanskan tilannetta kuvaava käyrä esitetään liitteessä 1. Työttömyyttä on vuodesta 1993 lähtien onnistuttu vähentämään huomattavasti ilman, että siitä olisi seurannut palkkainflaation nousua, mikä näkyy Phillipsin käyrän jokseenkin vaakasuorasta kulkusuunnasta kyseisellä ajanjaksolla. Työmarkkinoille ja koulutukseen tehdyt investoinnit torjuvat niitä sopeutumisongelmia ja esteitä, jotka muuten voivat aiheuttaa palkan- ja hinnannousua.

| 2.4 | Tanska on perinteisesti ensimmäisten maiden joukossa, kun tutkitaan maiden kiinnostavuutta investointikohteina. Economic Intelligence Unitin maaliskuussa 2005 laatimassa tutkimuksessa Tanska oli peräti ykkössijalla. Liitteessä 2 esitetään Tanskan sijoittuminen muihin EU-maihin nähden eri parametreillä mitattuna. |
| --- | --- |

2.4

Tanska on perinteisesti ensimmäisten maiden joukossa, kun tutkitaan maiden kiinnostavuutta investointikohteina. Economic Intelligence Unitin maaliskuussa 2005 laatimassa tutkimuksessa Tanska oli peräti ykkössijalla. Liitteessä 2 esitetään Tanskan sijoittuminen muihin EU-maihin nähden eri parametreillä mitattuna.

3.   Joustoturva tanskalaisittain

| 3.1 | Käsitteestä joustoturva on viime vuosina tullut hyvin suosittu, mutta sen merkitys ei ole kuitenkaan aina selvä ja sen tulkinta vaihtelee maittain. |
| --- | --- |

3.1

Käsitteestä joustoturva on viime vuosina tullut hyvin suosittu, mutta sen merkitys ei ole kuitenkaan aina selvä ja sen tulkinta vaihtelee maittain.

| 3.2 | Työmarkkinoiden järjestelmää kuvataan tanskalaisversiossa ”kultaiseksi kolmioksi”, joka muodostuu joustavista työehtosäännöistä (jotka johtavat suureen lukumääräiseen joustavuuteen), runsaskätisestä tukijärjestelmästä (joka tarjoaa sosiaaliturvaa) sekä tehokkaista aktivointi- ja koulutustoimista (jotka sekä motivoivat työttömiä työnhakuun että pätevöittävät heitä avoimille työmarkkinoille paluuseen). |
| --- | --- |

3.2

Työmarkkinoiden järjestelmää kuvataan tanskalaisversiossa ”kultaiseksi kolmioksi”, joka muodostuu joustavista työehtosäännöistä (jotka johtavat suureen lukumääräiseen joustavuuteen), runsaskätisestä tukijärjestelmästä (joka tarjoaa sosiaaliturvaa) sekä tehokkaista aktivointi- ja koulutustoimista (jotka sekä motivoivat työttömiä työnhakuun että pätevöittävät heitä avoimille työmarkkinoille paluuseen).

| 3.2.1 | Tanskan joustoturvajärjestelmä auttaa luomaan työpaikkoja, jotka ovat laadukkaita ja asianmukaisia, ”kunnon töitä”. Korkean työttömyyskorvauksen johdosta työnhakijan hyväksymä pohjapalkka on korkea, minkä ansiosta tanskalainen pystyy elättämään itsensä työllä. Virallisilla työmarkkinoilla on siten vain vähän ja heikkoa suuntausta ”köyhäksi työnteolla” -ilmiöön — myös muiden kuin syntyperäisten tanskalaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

3.2.1

Tanskan joustoturvajärjestelmä auttaa luomaan työpaikkoja, jotka ovat laadukkaita ja asianmukaisia, ”kunnon töitä”. Korkean työttömyyskorvauksen johdosta työnhakijan hyväksymä pohjapalkka on korkea, minkä ansiosta tanskalainen pystyy elättämään itsensä työllä. Virallisilla työmarkkinoilla on siten vain vähän ja heikkoa suuntausta ”köyhäksi työnteolla” -ilmiöön — myös muiden kuin syntyperäisten tanskalaisten keskuudessa.

| 3.3 | Kultainen kolmio on kuvattu seuraavassa. Tanskan tulonsiirtojärjestelmä (sosiaaliturvajärjestelmä) ja aktiivinen työmarkkinapolitiikka selitetään lyhyesti liitteessä 3.
  Tanskan turvatun joustavuuden järjestelmän osatekijät: |
| --- | --- |

3.3

Kultainen kolmio on kuvattu seuraavassa. Tanskan tulonsiirtojärjestelmä (sosiaaliturvajärjestelmä) ja aktiivinen työmarkkinapolitiikka selitetään lyhyesti liitteessä 3.

Tanskan turvatun joustavuuden järjestelmän osatekijät:

Image

| 3.4 | Tanskan työmarkkinoiden joustavuudella on kuitenkin muitakin ulottuvuuksia, eikä sitä ole saavutettu pelkästään erottamista koskevien liberaalien sääntöjen vaan myös työaikajouston avulla. Sen ansiosta työajan laskuperusteena voidaan asiaankuuluvia sopimuksia noudattaen käyttää kokonaista vuotta, ja työnjako voidaan laatia lyhyiksi ajanjaksoiksi. Lopullisesta palkasta sovitaan yhä useammin yritystasolla työehtosopimusten puitteissa, mikä takaa myös tietynasteisen palkkajouston. Joustavuuteen myötävaikuttaa myös työvoiman laaja ammattitaito, minkä ansiosta ihmiset ovat itsenäisiä, valmiita muutoksiin ja vastuuntuntoisia ja pystyvät niin ollen sopeutumaan nopeasti tuotannonmuutoksiin tai uuteen työhön. |
| --- | --- |

3.4

Tanskan työmarkkinoiden joustavuudella on kuitenkin muitakin ulottuvuuksia, eikä sitä ole saavutettu pelkästään erottamista koskevien liberaalien sääntöjen vaan myös työaikajouston avulla. Sen ansiosta työajan laskuperusteena voidaan asiaankuuluvia sopimuksia noudattaen käyttää kokonaista vuotta, ja työnjako voidaan laatia lyhyiksi ajanjaksoiksi. Lopullisesta palkasta sovitaan yhä useammin yritystasolla työehtosopimusten puitteissa, mikä takaa myös tietynasteisen palkkajouston. Joustavuuteen myötävaikuttaa myös työvoiman laaja ammattitaito, minkä ansiosta ihmiset ovat itsenäisiä, valmiita muutoksiin ja vastuuntuntoisia ja pystyvät niin ollen sopeutumaan nopeasti tuotannonmuutoksiin tai uuteen työhön.

| 3.5 | Tanskan työmarkkinoiden turvallisuus ei johdu pelkästään verrattain korkeasta työttömyyskorvauksesta vaan myös siitä, että korkea työllisyys ja vaihtuvuus työmarkkinoilla luovat tiettyä työllistymisturvaa. Työllistymisturvaa täydentää jatko- ja täydennyskoulutuksen laaja tarjonta, jota viranomaiset ja työmarkkinaosapuolet ohjaavat ja hallinnoivat yhdessä. Lisäksi tanskalaisyhteiskunta tarjoaa kiinnostavien äitiyslomasäännösten ja lastenhoitopalvelujen avulla tiettyä turvaa perheille, jotta ne voivat sovittaa yhteen perhe- ja työelämän. |
| --- | --- |

3.5

Tanskan työmarkkinoiden turvallisuus ei johdu pelkästään verrattain korkeasta työttömyyskorvauksesta vaan myös siitä, että korkea työllisyys ja vaihtuvuus työmarkkinoilla luovat tiettyä työllistymisturvaa. Työllistymisturvaa täydentää jatko- ja täydennyskoulutuksen laaja tarjonta, jota viranomaiset ja työmarkkinaosapuolet ohjaavat ja hallinnoivat yhdessä. Lisäksi tanskalaisyhteiskunta tarjoaa kiinnostavien äitiyslomasäännösten ja lastenhoitopalvelujen avulla tiettyä turvaa perheille, jotta ne voivat sovittaa yhteen perhe- ja työelämän.

| 3.6 | Tanskalaismallisen joustoturvan ymmärtämiseksi on keskeistä oivaltaa, että joustavuus ja turvallisuus eivät ole välttämättä toistensa vastakohtia. Työantajat ovat perinteisesti toivoneet työmarkkinoille lisää joustavuutta, mikä ei ole ollut yhdistettävissä palkansaajapuolen toiveisiin työsuhdeturvasta ja korkeasta taloudellisesta korvauksesta työttömyyden ja sairauden aikana. |
| --- | --- |

3.6

Tanskalaismallisen joustoturvan ymmärtämiseksi on keskeistä oivaltaa, että joustavuus ja turvallisuus eivät ole välttämättä toistensa vastakohtia. Työantajat ovat perinteisesti toivoneet työmarkkinoille lisää joustavuutta, mikä ei ole ollut yhdistettävissä palkansaajapuolen toiveisiin työsuhdeturvasta ja korkeasta taloudellisesta korvauksesta työttömyyden ja sairauden aikana.

| 3.7 | Joustoturvan käsite rikkoo tätä vastakkainasettelua vastaan. Työnantajapuolelle voi olla etua vakaista ja turvatuista työsuhteista ja motivoituneista työntekijöistä, ja vastaavasti palkansaajapuolta voivat kiinnostaa joustavat työajat sekä joustava työn organisointi ja palkkausjärjestelmä. Tällaiset uudenlaiset työmarkkinat voivat siis saada aikaan uudenlaista joustavuuden ja turvallisuuden välistä vuorovaikutusta. |
| --- | --- |

3.7

Joustoturvan käsite rikkoo tätä vastakkainasettelua vastaan. Työnantajapuolelle voi olla etua vakaista ja turvatuista työsuhteista ja motivoituneista työntekijöistä, ja vastaavasti palkansaajapuolta voivat kiinnostaa joustavat työajat sekä joustava työn organisointi ja palkkausjärjestelmä. Tällaiset uudenlaiset työmarkkinat voivat siis saada aikaan uudenlaista joustavuuden ja turvallisuuden välistä vuorovaikutusta.

| 3.8 | Yleisten julkisten palvelujen ja tulonsiirtojen ansiosta Tanskan joustoturvajärjestelmässä yhdistyvät työmarkkinoilla liberaalin markkinatalouden dynamiikka ja skandinavialaisen hyvinvointivaltion sosiaaliturva. Kun asiaa tarkastellaan laajemmassa yhteydessä, tilanteen voidaan todeta olevan tulosta poliittisesta tavoitteesta tarjota ihmisille mahdollisuuksia työelämässä ja taata varojen uudelleenjako julkisten määrärahojen ja toimien turvin. Tämä luo yhteiskunnassa yhteenkuuluvuutta vahvan tulonsiirtojärjestelmän ja voimakkaiden sosiaalisten jännitteiden torjumisen ansiosta ja tarjoaa palkansaajille turvallisuutta, jonka turvin he kestävät muutoksia ja joustavuutta. |
| --- | --- |

3.8

Yleisten julkisten palvelujen ja tulonsiirtojen ansiosta Tanskan joustoturvajärjestelmässä yhdistyvät työmarkkinoilla liberaalin markkinatalouden dynamiikka ja skandinavialaisen hyvinvointivaltion sosiaaliturva. Kun asiaa tarkastellaan laajemmassa yhteydessä, tilanteen voidaan todeta olevan tulosta poliittisesta tavoitteesta tarjota ihmisille mahdollisuuksia työelämässä ja taata varojen uudelleenjako julkisten määrärahojen ja toimien turvin. Tämä luo yhteiskunnassa yhteenkuuluvuutta vahvan tulonsiirtojärjestelmän ja voimakkaiden sosiaalisten jännitteiden torjumisen ansiosta ja tarjoaa palkansaajille turvallisuutta, jonka turvin he kestävät muutoksia ja joustavuutta.

4.   Työmarkkinaosapuolien rooli

| 4.1 | Työmarkkinaosapuolilla on perinteisesti ollut keskeinen asema työmarkkina- ja koulutuspolitiikkaa koskevissa päätöksissä ja politiikan hallinnoinnissa. Niiden vaikutusvalta on osaltaan vaikuttanut luovien ja tasapainoisten ratkaisujen löytämiseen markkina- ja innovaatio-ongelmiin sekä auttanut varustamaan maan kohtaamaan maailmanlaajuistumisesta johtuvat uudelleenjärjestely- ja kehityshaasteet, sillä työmarkkinaosapuolilla on mahdollisuus arvioida ilmoitettuja tarpeita ja varmistaa tarvittavien muutosten toteuttaminen. Kiinteä vuoropuhelu toimijoiden välillä kehittää ajan mittaan myös sosiaalipääomaa luottamuksen, vastuullisuuden ja keskinäisen ymmärtämyksen lisääntyessä. |
| --- | --- |

4.1

Työmarkkinaosapuolilla on perinteisesti ollut keskeinen asema työmarkkina- ja koulutuspolitiikkaa koskevissa päätöksissä ja politiikan hallinnoinnissa. Niiden vaikutusvalta on osaltaan vaikuttanut luovien ja tasapainoisten ratkaisujen löytämiseen markkina- ja innovaatio-ongelmiin sekä auttanut varustamaan maan kohtaamaan maailmanlaajuistumisesta johtuvat uudelleenjärjestely- ja kehityshaasteet, sillä työmarkkinaosapuolilla on mahdollisuus arvioida ilmoitettuja tarpeita ja varmistaa tarvittavien muutosten toteuttaminen. Kiinteä vuoropuhelu toimijoiden välillä kehittää ajan mittaan myös sosiaalipääomaa luottamuksen, vastuullisuuden ja keskinäisen ymmärtämyksen lisääntyessä.

| 4.2 | Nykytilanne juontaa juurensa yli sadan vuoden päähän. Tanskan erityinen työmarkkinoiden sääntelymalli sai alkunsa niin sanotusta syyskuun sopimuksesta, jonka silloin juuri perustetut koko maan kattavat organisaatiot Landsorganisationen (palkansaajapuoli) ja Dansk Arbejdsgiverforening (työnantajapuoli) tekivät vuonna 1899 ja joka oli maailman ensimmäinen yleissopimus. Se on sittemmin muodostanut puitteet työehtosopimuksille ja työmarkkinaosapuolien väliselle vuorovaikutukselle. |
| --- | --- |

4.2

Nykytilanne juontaa juurensa yli sadan vuoden päähän. Tanskan erityinen työmarkkinoiden sääntelymalli sai alkunsa niin sanotusta syyskuun sopimuksesta, jonka silloin juuri perustetut koko maan kattavat organisaatiot Landsorganisationen (palkansaajapuoli) ja Dansk Arbejdsgiverforening (työnantajapuoli) tekivät vuonna 1899 ja joka oli maailman ensimmäinen yleissopimus. Se on sittemmin muodostanut puitteet työehtosopimuksille ja työmarkkinaosapuolien väliselle vuorovaikutukselle.

| 4.2.1 | Työnantajapuoli hyväksyi ammattiliittojen keskusjärjestön neuvotteluosapuoleksi, ja samalla työntekijät hyväksyivät, että työnantajilla on oikeus palkata ja irtisanoa työvoimaa, mikä merkitsi johtamisoikeuden tunnustamista. Tämä peruspäätös on edistänyt Tanskassa vallitsevaa liberaalia suhtautumista erottamissääntöihin. Tärkeä osa syyskuun sopimusta oli myös sopimuksen voimassaolon ajan kestävä työrauhavelvoite. Työmarkkinoiden vapaaehtoinen sääntely eli kiistojen selvittely osapuolien kesken oli aina vuoteen 2003 asti osapuolille keskeisen tärkeää. Vasta kun EU ei halunnut hyväksyä direktiivien itsenäistä soveltamista sopimusteitse, alettiin Tanskassa nopeasti soveltaa lisälainsäädäntöä. Liitteessä 4 kerrotaan tarkemmin työmarkkinaosapuolien roolin ja tanskalaismallin synnyn historiallisesta kehityksestä. |
| --- | --- |

4.2.1

Työnantajapuoli hyväksyi ammattiliittojen keskusjärjestön neuvotteluosapuoleksi, ja samalla työntekijät hyväksyivät, että työnantajilla on oikeus palkata ja irtisanoa työvoimaa, mikä merkitsi johtamisoikeuden tunnustamista. Tämä peruspäätös on edistänyt Tanskassa vallitsevaa liberaalia suhtautumista erottamissääntöihin. Tärkeä osa syyskuun sopimusta oli myös sopimuksen voimassaolon ajan kestävä työrauhavelvoite. Työmarkkinoiden vapaaehtoinen sääntely eli kiistojen selvittely osapuolien kesken oli aina vuoteen 2003 asti osapuolille keskeisen tärkeää. Vasta kun EU ei halunnut hyväksyä direktiivien itsenäistä soveltamista sopimusteitse, alettiin Tanskassa nopeasti soveltaa lisälainsäädäntöä. Liitteessä 4 kerrotaan tarkemmin työmarkkinaosapuolien roolin ja tanskalaismallin synnyn historiallisesta kehityksestä.

| 4.3 | Inflaation jatkuttua monen vuoden ajan korkeana reaalipalkkojen nousun ollessa kuitenkin erittäin häilyvää työmarkkinaosapuolet alkoivat vuosista 1987–1988 lähtien hyväksyä, että niiden on otettava sopimuksissaan huomioon yleinen kansantaloudellinen kehitys. Työnantajien, työntekijöiden ja hallituksen kannat ovat Tanskassa luonnollisestikin välillä keskenään ristiriidassa, mutta maassa on myös olemassa perusluonteinen vuoropuhelu- ja sovittelukulttuuri, jota voidaan pitää osana sosiaalista pääomaa. Kyseisen konsensuskulttuuriin ylläpitämistä helpottavat pienet valtaetäisyydet yhteiskunnan kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

4.3

Inflaation jatkuttua monen vuoden ajan korkeana reaalipalkkojen nousun ollessa kuitenkin erittäin häilyvää työmarkkinaosapuolet alkoivat vuosista 1987–1988 lähtien hyväksyä, että niiden on otettava sopimuksissaan huomioon yleinen kansantaloudellinen kehitys. Työnantajien, työntekijöiden ja hallituksen kannat ovat Tanskassa luonnollisestikin välillä keskenään ristiriidassa, mutta maassa on myös olemassa perusluonteinen vuoropuhelu- ja sovittelukulttuuri, jota voidaan pitää osana sosiaalista pääomaa. Kyseisen konsensuskulttuuriin ylläpitämistä helpottavat pienet valtaetäisyydet yhteiskunnan kaikilla tasoilla.

| 4.4 | Poliittisella tasolla Tanskassa on 1960-luvulta lähtien kehitetty sekä työllisiä että työttömiä varten kattava julkinen ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen järjestelmä, joka on edistänyt koko työvoiman sopeutumiskykyä. Työmarkkinaosapuolet ovat myös koko 1900-luvun olleet ja ovat edelleen tärkeässä asemassa julkisissa päätöksenteko- ja täytäntöönpanorakenteissa. Kyseistä asemaa vahvistettiin entisestään vuosina 1993–1994 vastakohtana useimpien muiden Euroopan maiden kehitykselle. |
| --- | --- |

4.4

Poliittisella tasolla Tanskassa on 1960-luvulta lähtien kehitetty sekä työllisiä että työttömiä varten kattava julkinen ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen järjestelmä, joka on edistänyt koko työvoiman sopeutumiskykyä. Työmarkkinaosapuolet ovat myös koko 1900-luvun olleet ja ovat edelleen tärkeässä asemassa julkisissa päätöksenteko- ja täytäntöönpanorakenteissa. Kyseistä asemaa vahvistettiin entisestään vuosina 1993–1994 vastakohtana useimpien muiden Euroopan maiden kehitykselle.

| 4.5 | Työmarkkinapolitiikka muuttui sisällöltään sääntöjohtamisesta yksilöllisiin ratkaisuihin pyrkiväksi tarveperusteiseksi johtamiseksi. Työmarkkinaosapuolista tuli 14 alueellisessa työmarkkinaneuvostossa vaikuttavien kuntien ohella keskeisiä toimijoita, joille annettiin sekä toimivaltaa että julkisia varoja työttömyystoimien ja alueellisen työmarkkinapolitiikan priorisoimiseksi. |
| --- | --- |

4.5

Työmarkkinapolitiikka muuttui sisällöltään sääntöjohtamisesta yksilöllisiin ratkaisuihin pyrkiväksi tarveperusteiseksi johtamiseksi. Työmarkkinaosapuolista tuli 14 alueellisessa työmarkkinaneuvostossa vaikuttavien kuntien ohella keskeisiä toimijoita, joille annettiin sekä toimivaltaa että julkisia varoja työttömyystoimien ja alueellisen työmarkkinapolitiikan priorisoimiseksi.

| 4.6 | Työmarkkinaosapuolien keskuudessa on niin ollen monien vuosien kuluessa kehittynyt laaja kollektiivinen tietoisuus yhteiskunnallisesta vastuunkannosta, ja vastaavasti julkisen vallan edustajat ovat oppineet hyödyntämään työmarkkinaosapuolien voimavaroja ja vaikutusvaltaa. Työmarkkinaosapuolilla on ainutlaatuista tietoa ja asiantuntemusta työmarkkinoista, ja ne pystyvät sen vuoksi ilmoittamaan tarpeista nopeasti ja luotettavasti. Ne tarjoavat viranomaisille ilmaisia voimavaroja korporatiivisissa toimissa, ne kehittävät keskustelujen ja päätösprosessien avulla luovia ratkaisuja yhteisiin ongelmiin, ja työmarkkinajärjestöjen toiminta on ratkaisevan tärkeää politiikkoja koskevien päätösten aikaansaamisen, päätösten täytäntöönpanon ja etenkin niiden hyväksynnän kannalta. Viranomaiset ovat niin ollen riippuvaisia työmarkkinaosapuolien osallistumisesta turvatun joustavuuden järjestelyihin. |
| --- | --- |

4.6

Työmarkkinaosapuolien keskuudessa on niin ollen monien vuosien kuluessa kehittynyt laaja kollektiivinen tietoisuus yhteiskunnallisesta vastuunkannosta, ja vastaavasti julkisen vallan edustajat ovat oppineet hyödyntämään työmarkkinaosapuolien voimavaroja ja vaikutusvaltaa. Työmarkkinaosapuolilla on ainutlaatuista tietoa ja asiantuntemusta työmarkkinoista, ja ne pystyvät sen vuoksi ilmoittamaan tarpeista nopeasti ja luotettavasti. Ne tarjoavat viranomaisille ilmaisia voimavaroja korporatiivisissa toimissa, ne kehittävät keskustelujen ja päätösprosessien avulla luovia ratkaisuja yhteisiin ongelmiin, ja työmarkkinajärjestöjen toiminta on ratkaisevan tärkeää politiikkoja koskevien päätösten aikaansaamisen, päätösten täytäntöönpanon ja etenkin niiden hyväksynnän kannalta. Viranomaiset ovat niin ollen riippuvaisia työmarkkinaosapuolien osallistumisesta turvatun joustavuuden järjestelyihin.

5.   Oikea politiikkojen yhdistelmä

| 5.1 | Jotta Tanskan turvatun joustavuuden järjestelmän voisi täysin ymmärtää, on tarkasteltava sitä yhteiskunnallista kehystä, johon järjestelmä sisältyy. Sekä talouspolitiikalla että julkisella sektorilla yleensä on vaikutusta työmarkkinoiden toimintaan, ja kaikki nämä tekijät yhdessä muodostavat niin kutsutun Tanskan mallin. Liitteen 7 kuvio havainnollistaa kyseistä vuorovaikutusta. |
| --- | --- |

5.1

Jotta Tanskan turvatun joustavuuden järjestelmän voisi täysin ymmärtää, on tarkasteltava sitä yhteiskunnallista kehystä, johon järjestelmä sisältyy. Sekä talouspolitiikalla että julkisella sektorilla yleensä on vaikutusta työmarkkinoiden toimintaan, ja kaikki nämä tekijät yhdessä muodostavat niin kutsutun Tanskan mallin. Liitteen 7 kuvio havainnollistaa kyseistä vuorovaikutusta.

| 5.2 | Tanskassa vallitsi 1980-luvun jälkipuoliskolla ja 1990-luvun alkupuoliskolla talouskriisi. Vuosien 1987 ja 1993 välillä kasvu oli keskimäärin 0,8 prosenttia vuodessa, ja työttömyys kasvoi vuoteen 1993 mennessä vuoden 1987 viidestä prosentista 9,6 prosenttiin. Kriisi oli seurausta muun muassa talouden säästötoimenpiteistä, joihin ryhdyttiin julkisen talouden edellisten vuosien huomattavan alijäämän vuoksi. |
| --- | --- |

5.2

Tanskassa vallitsi 1980-luvun jälkipuoliskolla ja 1990-luvun alkupuoliskolla talouskriisi. Vuosien 1987 ja 1993 välillä kasvu oli keskimäärin 0,8 prosenttia vuodessa, ja työttömyys kasvoi vuoteen 1993 mennessä vuoden 1987 viidestä prosentista 9,6 prosenttiin. Kriisi oli seurausta muun muassa talouden säästötoimenpiteistä, joihin ryhdyttiin julkisen talouden edellisten vuosien huomattavan alijäämän vuoksi.

| 5.3 | Aktiivista työmarkkinapolitiikkaa vahvistettiin vuodesta 1993 alkaen, ja samalla talous sai tuulta purjeisiinsa alhaisen korkotason ja ekspansiivisen talouspolitiikan ansiosta. Kasvujakson alussa 1990-luvun puolivälissä Tanskan julkisen talouden alijäämä oli niin suuri, että se olisi rikkonut vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä vastaan, jos sopimus olisi ollut olemassa. Lisäksi kiinteän omaisuuden rahoitussääntöjä muutettiin (laina-ajat pidentyivät ja velkaehtojen muuttaminen tuli mahdolliseksi), jolloin ihmiset saivat entistä enemmän varoja käyttöönsä. Voimakkaan kasvun, työttömyyden laskun ja orastavan optimismin ansiosta kansalaiset hyväksyivät helpommin työmarkkinoiden sääntöjen kiristämisen. |
| --- | --- |

5.3

Aktiivista työmarkkinapolitiikkaa vahvistettiin vuodesta 1993 alkaen, ja samalla talous sai tuulta purjeisiinsa alhaisen korkotason ja ekspansiivisen talouspolitiikan ansiosta. Kasvujakson alussa 1990-luvun puolivälissä Tanskan julkisen talouden alijäämä oli niin suuri, että se olisi rikkonut vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä vastaan, jos sopimus olisi ollut olemassa. Lisäksi kiinteän omaisuuden rahoitussääntöjä muutettiin (laina-ajat pidentyivät ja velkaehtojen muuttaminen tuli mahdolliseksi), jolloin ihmiset saivat entistä enemmän varoja käyttöönsä. Voimakkaan kasvun, työttömyyden laskun ja orastavan optimismin ansiosta kansalaiset hyväksyivät helpommin työmarkkinoiden sääntöjen kiristämisen.

| 5.4 | Ylimääräiset julkiset kulut syntyivät muun muassa massiivisista sijoituksista lastenhoitojärjestelmän kattavuuden parantamiseksi, jotta pienten lasten äidit olisivat tosiasiallisesti työmarkkinoiden käytössä. |
| --- | --- |

5.4

Ylimääräiset julkiset kulut syntyivät muun muassa massiivisista sijoituksista lastenhoitojärjestelmän kattavuuden parantamiseksi, jotta pienten lasten äidit olisivat tosiasiallisesti työmarkkinoiden käytössä.

| 5.5 | Työmarkkinapolitiikan merkityksen korostaminen sai aikaan myös koulutus- ja jatkokoulutustoimien lisäämisen valtion myöntäessä huomattavasti tukea sekä työllisten että työttömien kouluttamiseen. Tukimuotoina käytettiin sekä koulutuksen kustantamista että palkanmenetyksen osittaista korvaamista. Samanaikaisesti nuorten koulutuspaikkojen määrää lisättiin kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

5.5

Työmarkkinapolitiikan merkityksen korostaminen sai aikaan myös koulutus- ja jatkokoulutustoimien lisäämisen valtion myöntäessä huomattavasti tukea sekä työllisten että työttömien kouluttamiseen. Tukimuotoina käytettiin sekä koulutuksen kustantamista että palkanmenetyksen osittaista korvaamista. Samanaikaisesti nuorten koulutuspaikkojen määrää lisättiin kaikilla tasoilla.

| 5.6 | Yleisesti ottaen on todettava, että Tanskan järjestelmä, jossa työttömyyskorvaus ja niin ollen myös työnhakijan hyväksymä pohjapalkka ovat korkeat, edellyttää, että työvoima on pätevää ja tuottavaa. Mikäli heikosti koulutettuja ihmisiä, joiden pätevyys ei vastaa korkean työttömyyskorvauksen mukaan määräytyvää palkkatasoa, on paljon, työttömyys nousee aivan liian korkeaksi. |
| --- | --- |

5.6

Yleisesti ottaen on todettava, että Tanskan järjestelmä, jossa työttömyyskorvaus ja niin ollen myös työnhakijan hyväksymä pohjapalkka ovat korkeat, edellyttää, että työvoima on pätevää ja tuottavaa. Mikäli heikosti koulutettuja ihmisiä, joiden pätevyys ei vastaa korkean työttömyyskorvauksen mukaan määräytyvää palkkatasoa, on paljon, työttömyys nousee aivan liian korkeaksi.

| 5.7 | 1990-luvun puolivälistä lähtien menestyksekkäästi toteutettu talousstrategia oli investointistrategia, johon sisältyvät aloitteelliset uudistukset ja investoinnit koulutukseen ja julkisiin palveluihin loivat kasvua. Myönteinen usko tulevaisuuteen ja varmuus tulojen jatkuvuudesta lisäävät kulutushalukkuutta ja varmistavat korkean kotimaisen kysynnän. |
| --- | --- |

5.7

1990-luvun puolivälistä lähtien menestyksekkäästi toteutettu talousstrategia oli investointistrategia, johon sisältyvät aloitteelliset uudistukset ja investoinnit koulutukseen ja julkisiin palveluihin loivat kasvua. Myönteinen usko tulevaisuuteen ja varmuus tulojen jatkuvuudesta lisäävät kulutushalukkuutta ja varmistavat korkean kotimaisen kysynnän.

| 5.8 | Nykyinen talousstrategia oli reaktio talouskriisiin, joka vallitsi Tanskassa vuodesta 1987 alkaen, jolloin hallitus pienensi julkisen talouden huomattavaa alijäämää ja maksutaseen vajetta säästöjen ja taloudellisten tiukennustoimien avulla. Säästöstrategia ratkaisi maksutaseongelmat, mutta johti toisaalta hitaaseen kasvuun ja yhä kasvavaan työttömyyteen. Nykyinen strategia näyttäisi turvaavan kasvun ja työllisyyden yhdistettyinä julkisen talouden ja maksutaseen tasapainoon. Vastaavaa tilannetta ei ole koettu Tanskassa sitten 1970-luvun öljykriisejä edeltävän ajan. |
| --- | --- |

5.8

Nykyinen talousstrategia oli reaktio talouskriisiin, joka vallitsi Tanskassa vuodesta 1987 alkaen, jolloin hallitus pienensi julkisen talouden huomattavaa alijäämää ja maksutaseen vajetta säästöjen ja taloudellisten tiukennustoimien avulla. Säästöstrategia ratkaisi maksutaseongelmat, mutta johti toisaalta hitaaseen kasvuun ja yhä kasvavaan työttömyyteen. Nykyinen strategia näyttäisi turvaavan kasvun ja työllisyyden yhdistettyinä julkisen talouden ja maksutaseen tasapainoon. Vastaavaa tilannetta ei ole koettu Tanskassa sitten 1970-luvun öljykriisejä edeltävän ajan.

6.   Nykyiset haasteet

| 6.1 | Vaikka Tanskan versio joustoturvasta on viime vuosina tuottanut hyviä tuloksia, on luonnollisesti edelleen haasteita, joihin on tartuttava. |
| --- | --- |

6.1

Vaikka Tanskan versio joustoturvasta on viime vuosina tuottanut hyviä tuloksia, on luonnollisesti edelleen haasteita, joihin on tartuttava.

| 6.2 | Maailmanlaajuistuminen ja tekninen kehitys aiheuttavat Tanskan työmarkkinoilla tiettyä yleistä painetta. Paine kohdistuu erityisesti ammattitaidottomiin alemman palkkatason maiden aiheuttaman kilpailun ja tuotannon automatisoinnin vuoksi. |
| --- | --- |

6.2

Maailmanlaajuistuminen ja tekninen kehitys aiheuttavat Tanskan työmarkkinoilla tiettyä yleistä painetta. Paine kohdistuu erityisesti ammattitaidottomiin alemman palkkatason maiden aiheuttaman kilpailun ja tuotannon automatisoinnin vuoksi.

| 6.2.1 | Toistaiseksi Tanska on selviytynyt paineesta vähentämällä työmarkkinoilla ammattitaidottomien määrää, sillä työmarkkinoilta poistuvista ikääntyvistä ihmisistä suurempi osa on ammattitaidottomia kuin työmarkkinoille tulevista nuorista. Tällä hetkellä on kuitenkin paljon nuoria, jotka eivät saa ammattipätevyyteen johtavaa koulutusta, mikä voi pitkällä aikavälillä heikentää Tanskan turvatun joustavuuden järjestelmää. Ellei pätevän työvoiman tarjontaa mukauteta jollakin tapaa kysyntään, muodostuvat työttömyyskorvauksista ja muista tulonsiirroista aiheutuvat julkiset menot helposti liian suuriksi. |
| --- | --- |

6.2.1

Toistaiseksi Tanska on selviytynyt paineesta vähentämällä työmarkkinoilla ammattitaidottomien määrää, sillä työmarkkinoilta poistuvista ikääntyvistä ihmisistä suurempi osa on ammattitaidottomia kuin työmarkkinoille tulevista nuorista. Tällä hetkellä on kuitenkin paljon nuoria, jotka eivät saa ammattipätevyyteen johtavaa koulutusta, mikä voi pitkällä aikavälillä heikentää Tanskan turvatun joustavuuden järjestelmää. Ellei pätevän työvoiman tarjontaa mukauteta jollakin tapaa kysyntään, muodostuvat työttömyyskorvauksista ja muista tulonsiirroista aiheutuvat julkiset menot helposti liian suuriksi.

| 6.2.2 | Tanskassa on yrityksiä, jotka lakkauttavat tuotantoaan ja siirtävät sen kokonaan tai osittain alemman palkkatason maihin. Tämä on haaste erityisesti syrjäisille seuduille, joissa yksittäisen yrityksen sulkemisen vaikutukset tuntuvat erittäin herkästi. Tanskan työmarkkinoita, joiden rakennetta hallitsevat pääasiassa pienet ja keskisuuret yritykset, pidetään kuitenkin kooltaan dynaamisina, joten työpaikkojen säilyttämisen sijaan politiikan tavoitteena on luoda yhteistyössä työmarkkinaosapuolien kanssa uusia, entistä kilpailukykyisempiä työpaikkoja. |
| --- | --- |

6.2.2

Tanskassa on yrityksiä, jotka lakkauttavat tuotantoaan ja siirtävät sen kokonaan tai osittain alemman palkkatason maihin. Tämä on haaste erityisesti syrjäisille seuduille, joissa yksittäisen yrityksen sulkemisen vaikutukset tuntuvat erittäin herkästi. Tanskan työmarkkinoita, joiden rakennetta hallitsevat pääasiassa pienet ja keskisuuret yritykset, pidetään kuitenkin kooltaan dynaamisina, joten työpaikkojen säilyttämisen sijaan politiikan tavoitteena on luoda yhteistyössä työmarkkinaosapuolien kanssa uusia, entistä kilpailukykyisempiä työpaikkoja.

| 6.3 | Suuri vaihtuvuus työmarkkinoilla merkitsee sitä, että työnantajat eivät ole kovinkaan taipuvaisia kustantamaan jatkokoulutusta, koska ne eivät tiedä, miten pitkän aikaa henkilöstö pysyy paikassaan. Ongelma koskee etenkin ammattitaidottomia, koska työnantajat panostavat enemmän vaikeasti saatavasta erikoistuneesta työvoimasta kiinni pitämiseen ja sen jatkokouluttamiseen ja koska ammattitaidottomat eivät ole aina motivoi-tuneita jatkokoulutukseen. Sen vuoksi on olemassa kattava julkisin varoin tuettu, kouluttamattomille ja koulutetuille suunnattu koulutus- ja jatkokoulutusjärjestelmä, jonka rahoitukseen työnantajat ovat velvoitettuja osallistumaan, sillä pätevä työvoima on Tanskan turvatun joustavuuden järjestelmän toimivuuden edellytys. Laaja aktiivinen toiminta koulutuksen lisäämiseksi on myös poliittisesti toivottavaa. |
| --- | --- |

6.3

Suuri vaihtuvuus työmarkkinoilla merkitsee sitä, että työnantajat eivät ole kovinkaan taipuvaisia kustantamaan jatkokoulutusta, koska ne eivät tiedä, miten pitkän aikaa henkilöstö pysyy paikassaan. Ongelma koskee etenkin ammattitaidottomia, koska työnantajat panostavat enemmän vaikeasti saatavasta erikoistuneesta työvoimasta kiinni pitämiseen ja sen jatkokouluttamiseen ja koska ammattitaidottomat eivät ole aina motivoi-tuneita jatkokoulutukseen. Sen vuoksi on olemassa kattava julkisin varoin tuettu, kouluttamattomille ja koulutetuille suunnattu koulutus- ja jatkokoulutusjärjestelmä, jonka rahoitukseen työnantajat ovat velvoitettuja osallistumaan, sillä pätevä työvoima on Tanskan turvatun joustavuuden järjestelmän toimivuuden edellytys. Laaja aktiivinen toiminta koulutuksen lisäämiseksi on myös poliittisesti toivottavaa.

| 6.4 | Monilla maahanmuuttajilla on vaikeuksia saada jalansijaa Tanskan työmarkkinoilla, mikä rajoittaa myös kotoutumismahdollisuuksia. Ongelmat työmarkkinoilla johtuvat mm. siitä, että osalla maahanmuuttajista ja heidän jälkeläisistään ei ole sellaista pätevyyttä, joka vastaisi Tanskan korkeaa työttömyyskorvaus- ja palkkatasoa. Maahanmuuttajien ja heidän jälkeläistensä koulutustaso on niin ollen alhaisempi kuin syntyperäisten tanskalaisten, ja heidän työelämään osallistumisasteensa on keskimäärin muuta väestöä alhaisempi ja työttömyysasteensa korkeampi. Ongelmat voivat liittyä sekä kielitaitoon että sosiaalisiin tai koulutusta koskeviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

6.4

Monilla maahanmuuttajilla on vaikeuksia saada jalansijaa Tanskan työmarkkinoilla, mikä rajoittaa myös kotoutumismahdollisuuksia. Ongelmat työmarkkinoilla johtuvat mm. siitä, että osalla maahanmuuttajista ja heidän jälkeläisistään ei ole sellaista pätevyyttä, joka vastaisi Tanskan korkeaa työttömyyskorvaus- ja palkkatasoa. Maahanmuuttajien ja heidän jälkeläistensä koulutustaso on niin ollen alhaisempi kuin syntyperäisten tanskalaisten, ja heidän työelämään osallistumisasteensa on keskimäärin muuta väestöä alhaisempi ja työttömyysasteensa korkeampi. Ongelmat voivat liittyä sekä kielitaitoon että sosiaalisiin tai koulutusta koskeviin kysymyksiin.

| 6.4.1 | Osaselityksenä ovat ehkä myös kulttuurierot ja syvään juurtuneet tavat. Kokemus on osoittanut, että kyseisten ryhmien työttömyys vaihtelee muita enemmän. Työttömyyden laskiessa työnantajat valitsevat niin ollen herkemmin ”uuden tien” ja palkkaavat ihmisiä, joilla on jokin muu etninen tausta. Korkea työllisyys- ja alhainen työttömyysaste voivat siis sinällään parantaa maahanmuuttajien ja heidän jälkeläistensä työllistymislähtökohtia sen kuitenkaan ratkaisematta koko kotouttamisongelmaa. Väestökehityksen johdosta Tanskan työpaikkojen on tulevina vuosina avauduttava nykyistä enemmän maahanmuuttajille. |
| --- | --- |

6.4.1

Osaselityksenä ovat ehkä myös kulttuurierot ja syvään juurtuneet tavat. Kokemus on osoittanut, että kyseisten ryhmien työttömyys vaihtelee muita enemmän. Työttömyyden laskiessa työnantajat valitsevat niin ollen herkemmin ”uuden tien” ja palkkaavat ihmisiä, joilla on jokin muu etninen tausta. Korkea työllisyys- ja alhainen työttömyysaste voivat siis sinällään parantaa maahanmuuttajien ja heidän jälkeläistensä työllistymislähtökohtia sen kuitenkaan ratkaisematta koko kotouttamisongelmaa. Väestökehityksen johdosta Tanskan työpaikkojen on tulevina vuosina avauduttava nykyistä enemmän maahanmuuttajille.

| 6.5 | Tanskan hyvinvointimalli perustuu naisten korkeaan työllisyyteen, jolla pyritään sekä tarvittavien julkisten palvelujen tuottamiseen että suurien verotulojen ylläpitämiseen. Yhtäältä tämä tarkoittaa sitä, että naiset ovat taloudellisesti aiempaa itsenäisempiä, mutta toisaalta haasteeksi muodostuu perhe- ja työelämän yhteensovittaminen. Moniin Euroopan maihin verrattuna Tanska on edennyt alalla jo pitkälle, mutta esimerkiksi yhtäläisten uramahdollisuuksien takaamiseen miehille ja naisille on vielä pitkä matka. |
| --- | --- |

6.5

Tanskan hyvinvointimalli perustuu naisten korkeaan työllisyyteen, jolla pyritään sekä tarvittavien julkisten palvelujen tuottamiseen että suurien verotulojen ylläpitämiseen. Yhtäältä tämä tarkoittaa sitä, että naiset ovat taloudellisesti aiempaa itsenäisempiä, mutta toisaalta haasteeksi muodostuu perhe- ja työelämän yhteensovittaminen. Moniin Euroopan maihin verrattuna Tanska on edennyt alalla jo pitkälle, mutta esimerkiksi yhtäläisten uramahdollisuuksien takaamiseen miehille ja naisille on vielä pitkä matka.

| 6.6 | Tanskan järjestelmä tulee valtiolle kalliiksi, sillä valtio maksaa suuren osan työttömyyskorvauksesta. Passiivisen työmarkkinapolitiikan kulujen osuus BKT:sta olikin vuonna 2003 2,7 prosenttia, joka on EU:n ennätys. Tulevaisuudessa Tanskan hyvinvointiyhteiskunnan rahoittamiseen kohdistuu paineita monelta suunnalta. Hyvinvointivaltion rahoituksen säilyttäminen veroja nostamatta edellyttää työikäisen väestön työllisyysasteen nostamista. |
| --- | --- |

6.6

Tanskan järjestelmä tulee valtiolle kalliiksi, sillä valtio maksaa suuren osan työttömyyskorvauksesta. Passiivisen työmarkkinapolitiikan kulujen osuus BKT:sta olikin vuonna 2003 2,7 prosenttia, joka on EU:n ennätys. Tulevaisuudessa Tanskan hyvinvointiyhteiskunnan rahoittamiseen kohdistuu paineita monelta suunnalta. Hyvinvointivaltion rahoituksen säilyttäminen veroja nostamatta edellyttää työikäisen väestön työllisyysasteen nostamista.

| 6.6.1 | Tanskan verorasite on EU:n korkeimpia. Veroaste on Tanskassa noin 49 prosenttia BKT:sta, kun se EU:ssa keskimäärin on noin 40 prosenttia. Erityisesti kulutusverot ovat korkeita, kun taas työn verotus ei kuulu kaikkein korkeimpiin. Tulovero on korkea ja erittäin progressiivinen, mutta työnantajille ei ole määrätty juuri lainkaan sosiaalimaksuja. Tanskan verorakennetta kuvataan tarkemmin liitteessä 5. Maailmanlaajuistuminen merkitsee sitä, että osaan verotuloista saattaa tulevaisuudessa kohdistua paineita. |
| --- | --- |

6.6.1

Tanskan verorasite on EU:n korkeimpia. Veroaste on Tanskassa noin 49 prosenttia BKT:sta, kun se EU:ssa keskimäärin on noin 40 prosenttia. Erityisesti kulutusverot ovat korkeita, kun taas työn verotus ei kuulu kaikkein korkeimpiin. Tulovero on korkea ja erittäin progressiivinen, mutta työnantajille ei ole määrätty juuri lainkaan sosiaalimaksuja. Tanskan verorakennetta kuvataan tarkemmin liitteessä 5. Maailmanlaajuistuminen merkitsee sitä, että osaan verotuloista saattaa tulevaisuudessa kohdistua paineita.

| 6.6.2 | Väestökehitys johtaa ikääntyneiden määrän kasvamiseen ja työssäkäyvien määrän pienenemiseen. Syynä ovat sekä nuorten ikäluokkien pienuus, sodanjälkeisten ikäluokkien suuruus että eliniän piteneminen. Hyvinvointiyhteiskunnan mahdollisista uudistuksista käytävä keskustelu koskee myös työmarkkinapolitiikkaa työttömyyskorvaus mukaan luettuna. Tanskan eläkejärjestelmässä on kuitenkin näihin muutoksiin osittain jo varauduttu (vrt. liite 6). Työvoimasta saattaa tulla puute, ja koska naisten muodostama työvoimareservi on jo suurelta osin käytössä, on löydettävä muita keinoja työllisyyden lisäämiseksi. Niitä voivat olla esimerkiksi eläkeiän nostaminen tai sellaisen ulkomailta hankitun työvoiman lisääminen, jolla on haluttu pätevyys. |
| --- | --- |

6.6.2

Väestökehitys johtaa ikääntyneiden määrän kasvamiseen ja työssäkäyvien määrän pienenemiseen. Syynä ovat sekä nuorten ikäluokkien pienuus, sodanjälkeisten ikäluokkien suuruus että eliniän piteneminen. Hyvinvointiyhteiskunnan mahdollisista uudistuksista käytävä keskustelu koskee myös työmarkkinapolitiikkaa työttömyyskorvaus mukaan luettuna. Tanskan eläkejärjestelmässä on kuitenkin näihin muutoksiin osittain jo varauduttu (vrt. liite 6). Työvoimasta saattaa tulla puute, ja koska naisten muodostama työvoimareservi on jo suurelta osin käytössä, on löydettävä muita keinoja työllisyyden lisäämiseksi. Niitä voivat olla esimerkiksi eläkeiän nostaminen tai sellaisen ulkomailta hankitun työvoiman lisääminen, jolla on haluttu pätevyys.

| 6.7 | Noin neljäsosa työikäisestä väestöstä on työelämän ulkopuolella ja saa yhteiskunnan tukea muodossa tai toisessa (työttömyyskorvausta, työllistämistukea, varhaiseläkettä jne.). Noin puolet heistä on vetäytynyt työmarkkinoilta pysyvästi työn kuluttavuuden tai työttömyyden vuoksi tai vapaaehtoisesti toisen puolen ollessa työttömänä vain väliaikaisesti. Näiden ihmisten toimentulon varmistaminen julkisin varoin kuuluu hyvinvointiyhteiskunnan perusperiaatteisiin, mutta se on tulevaisuudessa haaste hyvinvointiyhteiskunnan rahoittamisen kannalta. Varhain työmarkkinoilta vetäytyvien osuutta on pienennettävä, jotta hyvinvointiyhteiskunnan rahoitus voidaan varmistaa pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

6.7

Noin neljäsosa työikäisestä väestöstä on työelämän ulkopuolella ja saa yhteiskunnan tukea muodossa tai toisessa (työttömyyskorvausta, työllistämistukea, varhaiseläkettä jne.). Noin puolet heistä on vetäytynyt työmarkkinoilta pysyvästi työn kuluttavuuden tai työttömyyden vuoksi tai vapaaehtoisesti toisen puolen ollessa työttömänä vain väliaikaisesti. Näiden ihmisten toimentulon varmistaminen julkisin varoin kuuluu hyvinvointiyhteiskunnan perusperiaatteisiin, mutta se on tulevaisuudessa haaste hyvinvointiyhteiskunnan rahoittamisen kannalta. Varhain työmarkkinoilta vetäytyvien osuutta on pienennettävä, jotta hyvinvointiyhteiskunnan rahoitus voidaan varmistaa pitkällä aikavälillä.

| 6.8 | Työmarkkinapolitiikka määräytyy vähitellen yhä enemmän EU:n säädösten ja käytäntöjen mukaan. Tanskassa työmarkkina-asioista sovitaan perinteisesti työmarkkinaosapuolien kesken, eikä niistä määrätä lailla. Jos EU:n säädökset muuttuvat liian yksityiskohtaisiksi, vaarana on, että kansalaiset hyväksyvät muutokset aiempaa huonommin ja kehitys kääntyy eri suuntaan kuin työmarkkinaosapuolet toivovat. Näyttäisi siltä, että EU:n avoimen koordinointimenetelmän avulla on löydetty keino varmistaa sekä tanskalaisperinteiden edelleen kehittäminen että Euroopan unionin työllisyys- ja työmarkkinapolitiikan synkronointi. |
| --- | --- |

6.8

Työmarkkinapolitiikka määräytyy vähitellen yhä enemmän EU:n säädösten ja käytäntöjen mukaan. Tanskassa työmarkkina-asioista sovitaan perinteisesti työmarkkinaosapuolien kesken, eikä niistä määrätä lailla. Jos EU:n säädökset muuttuvat liian yksityiskohtaisiksi, vaarana on, että kansalaiset hyväksyvät muutokset aiempaa huonommin ja kehitys kääntyy eri suuntaan kuin työmarkkinaosapuolet toivovat. Näyttäisi siltä, että EU:n avoimen koordinointimenetelmän avulla on löydetty keino varmistaa sekä tanskalaisperinteiden edelleen kehittäminen että Euroopan unionin työllisyys- ja työmarkkinapolitiikan synkronointi.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ks. OECD:n Employment Outlook 2005, taulukko H.

1

Employment Outlook 2005

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/54

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Muutettu ehdotus: Neuvoston direktiivi direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta palvelujen suorituspaikan osalta”

KOM(2005) 334 lopullinen — 2003/0329 CNS

(2006/C 195/13)

Euroopan komissio päätti 14. lokakuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 250 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 28. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli Arno METZLER.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon ilman vastaääniä. Äänestyksessä annettiin 143 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

Tiivistelmä ja suositukset

Komitea on tyytyväinen oikeansuuntaiseen aloitteeseen. Muutettavassa ehdotuksessa pyritään yksinkertaistamaan ja muuttamaan nykyistä avoimemmaksi palvelujen suorituspaikkaa koskevia erityisen ristiriitaisia arvonlisäverosäännöksiä. Komitea kannattaa tätä kuudetta arvonlisäverodirektiiviä koskevaa aloitetta, ja pitää sitä Lissabonin strategian ja sisämarkkinadirektiivissä mainittujen tavoitteiden toteuttamista ajatellen oikeansuuntaisena. Toimiva eurooppalainen kansalaisyhteiskunta tarvitsee toimivaa ja kilpailukykyistä talousjärjestelmää. Tämä keskeinen tavoite edellyttää vertailukelpoisten sääntöjen soveltamista. Komitea kannattaa muutettua ehdotusta direktiiviksi tässä suhteessa, sillä sen avulla pyritään välttämään kilpailua vääristäviä säännöksiä laajentamalla verotusta palvelujen kulutuspaikalla. Kuten jäljempänä esitetään, tämä edellyttää kuitenkin, että samanaikaisesti luodaan asianmukaisia mekanismeja, joiden ansiosta myös pienet ja keskisuuret yritykset voivat osallistua yhteisön sisäiseen kilpailuun ilman suhteetonta hallinnollista lisätaakkaa. Onkin harkittava toimivan yhden luukun mekanismin perustamista.

ETSK on 28. huhtikuuta 2004 antamassaan lausunnossa jo viitannut veropetosten mahdollisuuteen arvonlisäveron yhteydessä ja ehdottanut, että kehitetään vaihtoehtoinen järjestelmä, jonka avulla verot voidaan kantaa entistä tehokkaammin. Kyseisessä lausunnossa kritisoidaan kansalaisten ja kuluttajien epätasa-arvoista kohtelua nykyisen arvonlisäverojärjestelmän puutteiden vuoksi. Puutteet on korjattava nopeasti.

Kilpailuvääristymät on poistettava mahdollisimman nopeasti. Ne johtuvat muun muassa siitä, että yritykset voivat tarjota palvelujaan edullisemmin markkinoilla vain siksi, että arvonlisävero kierretään välivaiheessa ja luodaan näin epärehti hintaetu. Komitea kehottaa painokkaasti toimivaltaisia toimielimiä ryhtymään toimenpiteisiin.

Kielellinen epäselvyys merkitsee yhteisen kaupankäynnin ja yhteisten markkinoiden loppua. Yhdenmukaistetun lainsäädännön soveltaminen edellyttää yhteisymmärrystä kyseiseen lainsäädäntöön sisältyvistä määritelmistä. Tämän vuoksi ETSK kehottaa selvittämään käsitteistä johtuvat epäselvyydet. Hyvänä esimerkkinä siitä, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin pyrkii poistamaan epäselvyyksiä, jotka johtuvat toisistaan poikkeavista määritelmistä EU:n jäsenvaltioissa, on muutetun ehdotuksen 9 a artiklassa mainittu käsite ”kiinteä omaisuus”. Tuomioistuin edellyttää, että kuudennen arvonlisäverodirektiivin yhteydessä käytetään tiettyjä yhteisön lainsäädännön käsitteitä (vrt. käsite ”kiinteän omaisuuden vuokraus”, asia Maierhof, C-315/00, 16. tammikuuta 2003 annettu tuomio).

Tämä merkitsee myös sitä, että välttämättömäksi katsottu lainsäädäntö hyväksytään mahdollisimman nopeasti, jotta lainsäätäjät voivat saattaa sen pikaisesti voimaan kansallisessa arvonlisäverolainsäädännössä. On kuitenkin kyseenalaista, ehditäänkö direktiivi saattaa voimaan ennen heinäkuun 1. päivää 2006.

Perustelut

1.   Johdanto

EU:n tavoitteena on muun muassa Lissabonin strategian avulla kehittyä lähivuosina maailman kilpailukykyisimmäksi talousalueeksi. Tavoitteen saavuttamiseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi laadittava vakaa, yhdenmukaistettu ja kilpailukykyinen verolainsäädäntö. Arvonlisävero on pitkälti yhdenmukaistettu EU:ssa etenkin kuudennella direktiivillä, mutta edelleen on olemassa esteitä, jotka haittaavat huomattavasti yhteisön sisäistä liiketoimintaa. ETSK on jo tuonut tämän esiin 28. huhtikuuta 2004 antamassaan lausunnossa ECO/128 aiheesta ”Palvelusuoritusten verotuspaikkaa koskevat säännöt”, jossa tarkastellaan 23. joulukuuta 2003 tehtyä direktiiviehdotusta.

Tässä tarkasteltava ehdotus kuudennen arvonlisäverodirektiivin muuttamisesta nivoutuu 23. joulukuuta 2003 tehtyyn direktiiviehdotukseen, ja sillä pyritään yrityksille (B2B) ja yksityishenkilöille (B2C) tarjottavien palvelujen verotuspaikkaa koskevaan johdonmukaiseen uudelleenjärjestelyyn.

2.   Taustaa

| 2.1 | Huhtikuun 11. päivänä 1967 annetun ensimmäisen ja toisen arvonlisäverodirektiivin jälkeen yhteisön tavoitteena on ollut jäsenvaltioiden välisten veroesteiden poistaminen. Se edellyttäisi verotuspaikan yhtenäistämistä. Tavoitteena oleva alkuperämaaperiaate johtaisi siihen, että kaikki talouden toimijan sijoittautumisvaltiossaan suorittamat, EU:n sisällä toteutettavat verotettavat toimet verotettaisiin sijoittautumisvaltiossa. Tämän periaatteen mukaisesti esimerkiksi Ranskasta toiseen jäsenvaltioon toimitetusta tavarasta perittäisiin Ranskan arvonlisävero ja siihen sovellettaisiin Ranskan verokantaa. Sama koskisi Ranskasta käsin suoritettuja palveluja. |
| --- | --- |

2.1

Huhtikuun 11. päivänä 1967 annetun ensimmäisen ja toisen arvonlisäverodirektiivin jälkeen yhteisön tavoitteena on ollut jäsenvaltioiden välisten veroesteiden poistaminen. Se edellyttäisi verotuspaikan yhtenäistämistä. Tavoitteena oleva alkuperämaaperiaate johtaisi siihen, että kaikki talouden toimijan sijoittautumisvaltiossaan suorittamat, EU:n sisällä toteutettavat verotettavat toimet verotettaisiin sijoittautumisvaltiossa. Tämän periaatteen mukaisesti esimerkiksi Ranskasta toiseen jäsenvaltioon toimitetusta tavarasta perittäisiin Ranskan arvonlisävero ja siihen sovellettaisiin Ranskan verokantaa. Sama koskisi Ranskasta käsin suoritettuja palveluja.

| 2.2 | Jotta vältytään kilpailuvääristymiltä, alkuperämaaperiaate edellyttäisi kuitenkin, että eri jäsenvaltioissa sovelletaan yhdenmukaistettuja arvonlisäverokantoja. Ennen kaikkea tarvittaisiin sisäistä selvitysjärjestelmää, sillä arvonlisävero muodostaa merkittävän osan EU:n jäsenvaltioiden verotuloista ja EU:n rahoituksesta. |
| --- | --- |

2.2

Jotta vältytään kilpailuvääristymiltä, alkuperämaaperiaate edellyttäisi kuitenkin, että eri jäsenvaltioissa sovelletaan yhdenmukaistettuja arvonlisäverokantoja. Ennen kaikkea tarvittaisiin sisäistä selvitysjärjestelmää, sillä arvonlisävero muodostaa merkittävän osan EU:n jäsenvaltioiden verotuloista ja EU:n rahoituksesta.

| 2.3 | Näin ollen EU on ainakin pitkän siirtymäkauden ajaksi päättänyt luopua alkuperämaaperiaatteen soveltamisesta. |
| --- | --- |

2.3

Näin ollen EU on ainakin pitkän siirtymäkauden ajaksi päättänyt luopua alkuperämaaperiaatteen soveltamisesta.

| 2.4 | Euroopan komissio pyrkii kuitenkin erilaisin toimin vahvistamaan yksittäisten jäsenvaltioiden välistä liiketoimintaa sekä vähentämään ja mahdollisuuksien mukaan jopa kokonaan poistamaan byrokraattisia esteitä ja etenkin erilaisista verokannoista johtuvia kilpailuvääristymiä. Etenkin neuvosto on pyrkinyt säilyttämään erot. ETSK tukee komissiota jatkossakin kaikissa mukauttamispyrkimyksissä, jotka helpottavat sisämarkkinoiden toimintaa. |
| --- | --- |

2.4

Euroopan komissio pyrkii kuitenkin erilaisin toimin vahvistamaan yksittäisten jäsenvaltioiden välistä liiketoimintaa sekä vähentämään ja mahdollisuuksien mukaan jopa kokonaan poistamaan byrokraattisia esteitä ja etenkin erilaisista verokannoista johtuvia kilpailuvääristymiä. Etenkin neuvosto on pyrkinyt säilyttämään erot. ETSK tukee komissiota jatkossakin kaikissa mukauttamispyrkimyksissä, jotka helpottavat sisämarkkinoiden toimintaa.

3.   Uuden säädöksen merkitys ja tavoite

Yleisesti ottaen palvelun suorituspaikka ratkaisee sen, missä palvelusta peritään arvonlisävero. Tavanomainen arvonlisäverokanta vaihtelee EU:ssa 15 prosentista 25 prosenttiin ja aiheuttaa näin ollen ehdotettuun direktiiviin sisältyvillä sääntelyaloilla kilpailuvääristymiä niin EU:ssa sijaitsevien yritysten ja verovelvollisten välille kuin unionin ulkopuolisten maiden yrityksiin nähden. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä pyritään yhä enemmän kieltämään kilpailuvääristymät toisenlaisella arvonlisäveromenettelyllä. Tämä koskee ensi sijassa verovelvollisten yritysten ja julkisten elinten välistä toimintaa. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin toteaa esimerkiksi asiassa C-200/04 ”Finanzamt Heidelberg/iSt internationale Sprach- und Studienreisen GmbH”13. lokakuuta 2005 antamassaan tuomiossa, että ratkaistavassa tapauksessa ”on ilmiselvää, että kuudennen direktiivin 26 artiklan käyttöönottoa koskevalla lisäedellytyksellä voitaisiin erotella taloudelliset toimijat (– –) ja tämä lisäedellytys johtaisi kiistämättä kyseessä olevien toimijoiden välisen kilpailun vääristymiseen ja sillä vaarannettaisiin tämän direktiivin yhdenmukainen soveltaminen.”

4.   Heinäkuun 20. päivä 2005 tehty muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi

4.1   Yleistä

Yksi edellä mainituista toimenpiteistä on tuotu esiin 20. heinäkuuta 2005 tehdyssä muutetussa ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi (KOM(2005) 334 lopullinen). Muutetun ehdotuksen edelläkävijä oli 23. joulukuuta 2003 tehty ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta palvelujen suorituspaikan osalta (KOM(2003) 822 lopullinen — 2003/0329 CNS).

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi 28. huhtikuuta 2004 lausuntonsa kyseisestä direktiiviehdotuksesta. ETSK korostaa lausunnossaan, että uusien sääntöjen myötä ollaan vielä kaukana komission yleisestä yksinkertaistamistavoitteesta. Komitea painottaa, että mahdollisuuksien mukaan tulisi poistaa jäsenvaltioiden tulkinnanvara säännöksissä sekä veroviranomaisten liikkumavara autonomisessa päätöksenteossa. Ennen kaikkea komitea katsoo, että VIES-järjestelmä (alv-tietojen vaihtojärjestelmä) ei järjestelmän nykyisten ongelmien vuoksi toimi tyydyttävästi.

4.2   Kuuleminen

Aiheesta ”palvelujen suorituspaikka” on tällä välin järjestetty useita kuulemisia. Kuulemisten perusteella voidaan yleisesti ottaen päätellä, että palvelujen suorituspaikkaa koskevia säännöksiä tulisi tarkistaa, sillä nykyisiä säännöksiä pidetään ongelmallisina. Lisäksi on yleisesti todettu, että kaikissa alaa koskevissa muutoksissa on otettava huomioon yhtäältä veroviranomaisten valvonnan vaatimukset ja yrittäjien verovelvoitteet ja toisaalta periaate, jonka mukaan arvonlisävero tulisi maksaa siinä valtiossa, jossa kulutus tapahtuu. Kuulemisiin osallistuneet korostavat tässä yhteydessä yhä uudelleen tarvetta luoda käytännölliset säännökset, jotka eivät aiheuta liikaa kustannuksia ja jotka eivät estä yhteisön sisäistä liiketoimintaa.

4.3   Muutetun ehdotuksen yleissääntö

| 4.3.1 | On eroteltava tiukasti se, suoritetaanko palvelu kahden yrityksen (verovelvollinen) (1) vai yrityksen ja muun kuin yrityksen (muu kuin verovelvollinen) (2) välillä. Käsillä olevassa ehdotuksessa eriytetään selkeästi kyseisten kahden tapauksen kohtelu. |
| --- | --- |

4.3.1

On eroteltava tiukasti se, suoritetaanko palvelu kahden yrityksen (verovelvollinen) (1) vai yrityksen ja muun kuin yrityksen (muu kuin verovelvollinen) (2) välillä. Käsillä olevassa ehdotuksessa eriytetään selkeästi kyseisten kahden tapauksen kohtelu.

| 4.3.2 | Verovelvollisille suoritettavien palvelujen suorituspaikka olisi yleissäännön mukaan paikka, johon asiakas on sijoittautunut, eikä paikka, johon palvelun suorittaja on sijoittautunut. |
| --- | --- |

4.3.2

Verovelvollisille suoritettavien palvelujen suorituspaikka olisi yleissäännön mukaan paikka, johon asiakas on sijoittautunut, eikä paikka, johon palvelun suorittaja on sijoittautunut.

| 4.3.3 | Muulle kuin verovelvolliselle tarjotun palvelun suorituspaikasta tarkasteltavassa asiakirjassa ehdotetaan, että yleissääntönä säilytetään palvelun tarjoajan sijoittautumispaikka. Tähän ratkaisuun päädytään siksi, että muille kuin verovelvollisille suoritetun palvelun verotus muissa EU:n jäsenvaltioissa aiheuttaisi palvelun suorittavalle yritykselle suhteettoman suuren hallinnollisen taakan, ja sen olisi esimerkiksi rekisteröidyttävä arvonlisäverovelvolliseksi kyseisissä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.3.3

Muulle kuin verovelvolliselle tarjotun palvelun suorituspaikasta tarkasteltavassa asiakirjassa ehdotetaan, että yleissääntönä säilytetään palvelun tarjoajan sijoittautumispaikka. Tähän ratkaisuun päädytään siksi, että muille kuin verovelvollisille suoritetun palvelun verotus muissa EU:n jäsenvaltioissa aiheuttaisi palvelun suorittavalle yritykselle suhteettoman suuren hallinnollisen taakan, ja sen olisi esimerkiksi rekisteröidyttävä arvonlisäverovelvolliseksi kyseisissä jäsenvaltioissa.

| 4.3.4 | Kaikkia muille kuin verovelvollisille suoritettuja palveluja ei voida verottaa kulutuspaikalla ennen kuin käytössä on mekanismi, jonka avulla verot voidaan kantaa kulutusjäsenvaltiossa ilman tarpeetonta hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

4.3.4

Kaikkia muille kuin verovelvollisille suoritettuja palveluja ei voida verottaa kulutuspaikalla ennen kuin käytössä on mekanismi, jonka avulla verot voidaan kantaa kulutusjäsenvaltiossa ilman tarpeetonta hallinnollista taakkaa.

| 4.3.5 | Yleissääntöön on kuitenkin tehtävä eräitä poikkeuksia. |
| --- | --- |

4.3.5

Yleissääntöön on kuitenkin tehtävä eräitä poikkeuksia.

5.   Ehdotetun direktiivin sisältö (muutokset)

5.1   Poikkeukset yleissäännöstä

Monet aiheen piiriin kuuluvat toimijat EU:ssa tukevat ehdotettuja palvelujen verotuspaikkaa koskevia muutoksia. On kuitenkin esitetty tästä poikkeaviakin kannanottoja, joiden mukaan alkuperämaaperiaate ja nykyiset yleissäännöt tulee säilyttää.

5.2   Uusien säännösten yksityiskohdat

Seuraavassa käsitellään lyhyesti vain niitä muutoksia, jotka on määrä toteuttaa tässä tarkasteltavalla direktiiviehdotuksella.

5.2.1   6 artikla — Palvelut

| — | Artiklaan on lisätty 6 kohta, jonka mukaan toimipaikkojen välillä suoritettuja palveluja ei tule kohdella tässä direktiiviehdotuksessa tarkoitettuina suorituksina. |
| --- | --- |

—

Artiklaan on lisätty 6 kohta, jonka mukaan toimipaikkojen välillä suoritettuja palveluja ei tule kohdella tässä direktiiviehdotuksessa tarkoitettuina suorituksina.

5.2.2   9 d artikla — Verovelvollisille henkilöille suoritettavat erityiset palvelut

| — | Artiklaan on lisätty 2 kohta, jossa säädetään verovelvollisille laivoilla, ilma-aluksilla tai junissa henkilökuljetuspalvelujen aikana tarjottavien ravintola- ja ateriapalvelujen suorituspaikasta. Palvelun suorituspaikka on kyseisen kuljetuspalvelun lähtöpaikka. |
| --- | --- |

—

Artiklaan on lisätty 2 kohta, jossa säädetään verovelvollisille laivoilla, ilma-aluksilla tai junissa henkilökuljetuspalvelujen aikana tarjottavien ravintola- ja ateriapalvelujen suorituspaikasta. Palvelun suorituspaikka on kyseisen kuljetuspalvelun lähtöpaikka.

Näin ollen myös ETSK:n esittämä kehotus selkeyteen on otettu huomioon.

| — | Artiklan 3 kohtaan tehdyn lisäyksen mukaan pitkäaikaisella vuokrauksella tai leasing-vuokrauksella tarkoitetaan sopimuksella säänneltyä järjestelyä, jolla irtain aineellinen omaisuus luovutetaan jatkuvaan hallintaan tai käyttöön yli 30 päiväksi. Tällä säännöksellä on määrä välttää riidat ennakkoon (esimerkiksi henkilöauton vuokraus verovelvolliselle välittömään käyttöön). |
| --- | --- |

—

Artiklan 3 kohtaan tehdyn lisäyksen mukaan pitkäaikaisella vuokrauksella tai leasing-vuokrauksella tarkoitetaan sopimuksella säänneltyä järjestelyä, jolla irtain aineellinen omaisuus luovutetaan jatkuvaan hallintaan tai käyttöön yli 30 päiväksi. Tällä säännöksellä on määrä välttää riidat ennakkoon (esimerkiksi henkilöauton vuokraus verovelvolliselle välittömään käyttöön).

5.2.3   9 f artikla — Muille kuin verovelvollisille henkilöille suoritettavat erityiset palvelut

| — | Artiklan 1 kohdan c alakohdan muutoksella etäopetuspalvelut suljetaan säännöksen soveltamisalan ulkopuolelle viittaamalla 9 g artiklan 1 kohdan d alakohtaan, ja ne siirretään erillisen säännöksen piiriin. |
| --- | --- |

—

Artiklan 1 kohdan c alakohdan muutoksella etäopetuspalvelut suljetaan säännöksen soveltamisalan ulkopuolelle viittaamalla 9 g artiklan 1 kohdan d alakohtaan, ja ne siirretään erillisen säännöksen piiriin.

| — | Artiklan 1 kohdan d alakohdassa mainitaan nyt ravintola- ja ateriapalvelut, jotta varmistetaan, että niistä maksetaan vero tosiasiallisella palvelun suorituspaikalla. |
| --- | --- |

—

Artiklan 1 kohdan d alakohdassa mainitaan nyt ravintola- ja ateriapalvelut, jotta varmistetaan, että niistä maksetaan vero tosiasiallisella palvelun suorituspaikalla.

| — | Artiklan 2 kohdassa muille kuin verovelvollisille henkilöille laivoilla, ilma-aluksilla tai junissa henkilökuljetuspalvelujen aikana tarjottavien ravintola- ja ateriapalvelujen suorituspaikaksi on määritelty teoreettisesti kyseisen kuljetuspalvelun lähtöpaikka. Näin on otettu huomioon kuulemisprosessissa tehty ehdotus. |
| --- | --- |

—

Artiklan 2 kohdassa muille kuin verovelvollisille henkilöille laivoilla, ilma-aluksilla tai junissa henkilökuljetuspalvelujen aikana tarjottavien ravintola- ja ateriapalvelujen suorituspaikaksi on määritelty teoreettisesti kyseisen kuljetuspalvelun lähtöpaikka. Näin on otettu huomioon kuulemisprosessissa tehty ehdotus.

| — | Kuljetusvälineen pitkäaikaisessa eli yli 30 päivää kestävässä vuokrauksessa muille kuin verovelvollisille henkilöille suorituspaikka on paikka, johon asiakas on sijoittautunut tai jossa asiakkaalla on kotipaikka tai pysyvä asuinpaikka. |
| --- | --- |

—

Kuljetusvälineen pitkäaikaisessa eli yli 30 päivää kestävässä vuokrauksessa muille kuin verovelvollisille henkilöille suorituspaikka on paikka, johon asiakas on sijoittautunut tai jossa asiakkaalla on kotipaikka tai pysyvä asuinpaikka.

| — | Lyhytaikaisessa vuokrauksessa (esimerkiksi henkilöauton vuokraus muutamaksi päiväksi) suorituspaikka on paikka, jossa kuljetusväline on asetettu käyttöön. Suurin osa kuulemiseen osallistuneista oli tyytyväinen myös tähän säännökseen. |
| --- | --- |

—

Lyhytaikaisessa vuokrauksessa (esimerkiksi henkilöauton vuokraus muutamaksi päiväksi) suorituspaikka on paikka, jossa kuljetusväline on asetettu käyttöön. Suurin osa kuulemiseen osallistuneista oli tyytyväinen myös tähän säännökseen.

5.2.4   9 g artikla — Palvelut, jotka voidaan suorittaa etäpalveluna muille kuin verovelvollisille henkilöille

| — | Artikla on tarkistettu kokonaan. 9 g artiklan 1 kohdassa mainituissa palveluissa suorituspaikka on paikka, johon asiakas on sijoittautunut tai jossa sillä on kotipaikka tai pysyvä asuinpaikka.
  Kuulemisen yhteydessä kyseiseen säännökseen suhtauduttiin etupäässä hyvin kielteisesti, sillä se aiheuttaa suhteetonta hallinnollista taakkaa arvonlisäveroa koskevia velvoitteita täytettäessä. Tästä syystä kyseisen säännöksen katsottiin edellyttävän yhden luukun mekanismin käyttöönottoa. |
| --- | --- |

—

Artikla on tarkistettu kokonaan. 9 g artiklan 1 kohdassa mainituissa palveluissa suorituspaikka on paikka, johon asiakas on sijoittautunut tai jossa sillä on kotipaikka tai pysyvä asuinpaikka.

Kuulemisen yhteydessä kyseiseen säännökseen suhtauduttiin etupäässä hyvin kielteisesti, sillä se aiheuttaa suhteetonta hallinnollista taakkaa arvonlisäveroa koskevia velvoitteita täytettäessä. Tästä syystä kyseisen säännöksen katsottiin edellyttävän yhden luukun mekanismin käyttöönottoa.

| — | ETSK kehottaa määrittelemään vielä selkeämmin artiklan piiriin kuuluvat palvelut. |
| --- | --- |

—

ETSK kehottaa määrittelemään vielä selkeämmin artiklan piiriin kuuluvat palvelut.

5.2.5   9 h artikla — Välikäden muille kuin verovelvollisille henkilöille suorittamat palvelut

| — | Muutoksella selvennetään sitä, että välikäden suorittamien palvelujen suorituspaikka on paikka, jossa pääliiketoimi 9 a — 9 g ja 9 i artiklan säännösten mukaisesti tapahtuu. |
| --- | --- |

—

Muutoksella selvennetään sitä, että välikäden suorittamien palvelujen suorituspaikka on paikka, jossa pääliiketoimi 9 a — 9 g ja 9 i artiklan säännösten mukaisesti tapahtuu.

5.2.6   9 i artikla — Yhteisön ulkopuolisille muille kuin verovelvollisille henkilöille suoritettavat palvelut

| — | Artiklan muutokset johtuvat 9 g artiklaan tehdyistä edellä selvitetyistä poistoista. |
| --- | --- |

—

Artiklan muutokset johtuvat 9 g artiklaan tehdyistä edellä selvitetyistä poistoista.

5.2.7   9 j artikla — Kaksinkertaisen verotuksen välttäminen

| — | Kun sähköisen kaupan, televiestintäpalvelujen ja radio- ja televisiolähetyspalvelujen suorittaja on sijoittautunut EU:n ulkopuolelle, sovelletaan palvelun suorituspaikkaa määritettäessä nykyisiä säännöksiä sellaisenaan myös tulevaisuudessa. Suorituspaikka on siis edelleen jäsenvaltio, johon muu kuin verovelvollinen asiakas on sijoittautunut, tai jäsenvaltio, jossa palvelu tosiasiallisesti käytetään. |
| --- | --- |

—

Kun sähköisen kaupan, televiestintäpalvelujen ja radio- ja televisiolähetyspalvelujen suorittaja on sijoittautunut EU:n ulkopuolelle, sovelletaan palvelun suorituspaikkaa määritettäessä nykyisiä säännöksiä sellaisenaan myös tulevaisuudessa. Suorituspaikka on siis edelleen jäsenvaltio, johon muu kuin verovelvollinen asiakas on sijoittautunut, tai jäsenvaltio, jossa palvelu tosiasiallisesti käytetään.

Koska kyseiset säännökset sisältyvät tulevaisuudessa 9 g ja 9 h artiklaan, poistetaan alakohdat h, j ja l.

5.2.8   22 artiklan 6 kohdan b alakohta, joka annetaan 28 h artiklassa — Yhteenvetoilmoituksen laajentaminen

| — | Artiklaan tehdyn muutoksen mukaan jokaisen arvonlisäverovelvollisena rekisteröidyn henkilön toimittama yhteenvetoilmoitus ulotetaan tiettyihin palveluja koskeviin liiketoimiin. Tämä koskee tiettyjä suorituksia arvonlisäverovelvollisina rekisteröidyille hankkijoille, viidennessä alakohdassa mainittuja liiketoimia sekä arvonlisäverovelvollisina rekisteröityjä asiakkaita, joille verovelvollinen on suorittanut palveluja 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

—

Artiklaan tehdyn muutoksen mukaan jokaisen arvonlisäverovelvollisena rekisteröidyn henkilön toimittama yhteenvetoilmoitus ulotetaan tiettyihin palveluja koskeviin liiketoimiin. Tämä koskee tiettyjä suorituksia arvonlisäverovelvollisina rekisteröidyille hankkijoille, viidennessä alakohdassa mainittuja liiketoimia sekä arvonlisäverovelvollisina rekisteröityjä asiakkaita, joille verovelvollinen on suorittanut palveluja 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuin edellytyksin.

5.2.9   Tekniset muutokset

Muut muutokset ovat pääasiassa teknisiä. Niiden osalta komitea viittaa muutetun ehdotuksen perustelujen kohtaan 2.12.

6.   Komitean ehdotuksia ja huomioita

6.1   Palvelujen suorituspaikka suoritettaessa palveluja verovelvollisille

| 6.1.1 | Komitea on tyytyväinen käännetyn verovelvollisuuden käytön laajentamiseen yritystasolla eli soveltamiseen verovelvollisten väliseen suoritusten vaihtoon. |
| --- | --- |

6.1.1

Komitea on tyytyväinen käännetyn verovelvollisuuden käytön laajentamiseen yritystasolla eli soveltamiseen verovelvollisten väliseen suoritusten vaihtoon.

| 6.1.2 | Edellytyksenä on kuitenkin, että asianomaiset henkilöt kykenevät toteuttamaan kaikki käännettyyn verovelvollisuuteen sisältyvät näkökohdat ongelmitta. Vaikeuksia saattaa syntyä, jos palvelun tarjoaja siirtää arvonlisäveroon liittyviä tietoja, suorituspaikkaa, verovelvollisuutta ja verokantaa tai mahdollista verovapautta koskevan arvioinnin suorittamisen vastaanottajalle ilman, että tämä voi luotettavasti tarkistaa tiedot. |
| --- | --- |

6.1.2

Edellytyksenä on kuitenkin, että asianomaiset henkilöt kykenevät toteuttamaan kaikki käännettyyn verovelvollisuuteen sisältyvät näkökohdat ongelmitta. Vaikeuksia saattaa syntyä, jos palvelun tarjoaja siirtää arvonlisäveroon liittyviä tietoja, suorituspaikkaa, verovelvollisuutta ja verokantaa tai mahdollista verovapautta koskevan arvioinnin suorittamisen vastaanottajalle ilman, että tämä voi luotettavasti tarkistaa tiedot.

| 6.1.3 | Yrityksiä ei tulisi rasittaa huomattavilla ylimääräisillä ilmoitus- ja rekisteröintivelvoitteilla. Kaikkien EU:ssa toimivien yritysten on ehdottomasti voitava selvittää luotettavasti, onko toiseen EU:n jäsenvaltioon sijoittautuneen, palvelun vastaanottavan yrityksen tai verovelvollisen sovellettava käännettyä verovelvollisuutta kyseiseen liikevaihtoon. Palvelun tarjoavan yrityksen liiallinen vastuu tapauksissa, joissa käännetty verovelvollisuus epäonnistuisi jälkikäteen, haittaisi koko järjestelmää ja johtaisi siihen, etteivät asianomaiset tahot hyväksyisi sitä. |
| --- | --- |

6.1.3

Yrityksiä ei tulisi rasittaa huomattavilla ylimääräisillä ilmoitus- ja rekisteröintivelvoitteilla. Kaikkien EU:ssa toimivien yritysten on ehdottomasti voitava selvittää luotettavasti, onko toiseen EU:n jäsenvaltioon sijoittautuneen, palvelun vastaanottavan yrityksen tai verovelvollisen sovellettava käännettyä verovelvollisuutta kyseiseen liikevaihtoon. Palvelun tarjoavan yrityksen liiallinen vastuu tapauksissa, joissa käännetty verovelvollisuus epäonnistuisi jälkikäteen, haittaisi koko järjestelmää ja johtaisi siihen, etteivät asianomaiset tahot hyväksyisi sitä.

6.2   Palvelut muille kuin verovelvollisille henkilöille

| 6.2.1 | Mikäli yritys tai verovelvollinen suorittaa palveluja muille kuin verovelvollisille henkilöille, ei käännetty verovelvollisuus tule alun pitäenkään kysymykseen. Tämä tarkoittaisi, että jos vero maksettaisiin palvelujen kulutuspaikalla, toisen EU:n jäsenvaltion yritysten pitäisi rekisteröityä arvonlisäverovelvollisiksi palvelun suoritusmaassa ja täyttää kyseisen maan arvonlisäverovelvoitteet. Hallinnollisen taakan ja yhteisön sisäisen liiketoiminnan estämisen minimoimiseksi tarvitaan epäbyrokraattisia sääntöjä. |
| --- | --- |

6.2.1

Mikäli yritys tai verovelvollinen suorittaa palveluja muille kuin verovelvollisille henkilöille, ei käännetty verovelvollisuus tule alun pitäenkään kysymykseen. Tämä tarkoittaisi, että jos vero maksettaisiin palvelujen kulutuspaikalla, toisen EU:n jäsenvaltion yritysten pitäisi rekisteröityä arvonlisäverovelvollisiksi palvelun suoritusmaassa ja täyttää kyseisen maan arvonlisäverovelvoitteet. Hallinnollisen taakan ja yhteisön sisäisen liiketoiminnan estämisen minimoimiseksi tarvitaan epäbyrokraattisia sääntöjä.

| 6.2.2 | Rekisteröintivelvoite aiheuttaa huomattavaa hallinnollista taakkaa ja korkeita kustannuksia. Lisäksi epäselvissä tapauksissa verovelvollinen yritys on haluton tarjoamaan palvelua. Näin ei edistettäisi sisämarkkinoiden avaamista eikä kaikkien EU:n jäsenvaltioiden yritysten yhtäläisiä kilpailuoloja, sillä toisiin jäsenvaltioihin sijoittautuneet yritykset olisivat kotimaisia palvelun tarjoajia huomattavasti epäedullisemmassa asemassa. Näin ei vähennetä kaupan esteitä. Tästä syystä palvelun kulutuspaikalla tapahtuvan verotuksen laajentaminen koskemaan muita kuin verovelvollisia on käyttökelpoinen vaihtoehto vain silloin, jos ehdotettu yhden luukun mekanismi toimii nopeasti ja ongelmitta. Vain tässä tapauksessa yrityksiltä voitaisiin odottaa, että ne tarjoavat verollisia palveluja EU:n kaikissa 25 jäsenvaltiossa ilman mahdollisuutta käännettyyn verovelvollisuuteen. Muutoin on olemassa vaara, että saadaan aikaan päinvastainen vaikutus kuin haluttiin eli pienet ja keskisuuret yritykset suljetaan EU:n sisämarkkinoiden ulkopuolelle. |
| --- | --- |

6.2.2

Rekisteröintivelvoite aiheuttaa huomattavaa hallinnollista taakkaa ja korkeita kustannuksia. Lisäksi epäselvissä tapauksissa verovelvollinen yritys on haluton tarjoamaan palvelua. Näin ei edistettäisi sisämarkkinoiden avaamista eikä kaikkien EU:n jäsenvaltioiden yritysten yhtäläisiä kilpailuoloja, sillä toisiin jäsenvaltioihin sijoittautuneet yritykset olisivat kotimaisia palvelun tarjoajia huomattavasti epäedullisemmassa asemassa. Näin ei vähennetä kaupan esteitä. Tästä syystä palvelun kulutuspaikalla tapahtuvan verotuksen laajentaminen koskemaan muita kuin verovelvollisia on käyttökelpoinen vaihtoehto vain silloin, jos ehdotettu yhden luukun mekanismi toimii nopeasti ja ongelmitta. Vain tässä tapauksessa yrityksiltä voitaisiin odottaa, että ne tarjoavat verollisia palveluja EU:n kaikissa 25 jäsenvaltiossa ilman mahdollisuutta käännettyyn verovelvollisuuteen. Muutoin on olemassa vaara, että saadaan aikaan päinvastainen vaikutus kuin haluttiin eli pienet ja keskisuuret yritykset suljetaan EU:n sisämarkkinoiden ulkopuolelle.

7.   Vähennyskelpoisen arvonlisäveron hyvitysjärjestelmä

| 7.1 | Sama koskee arvonlisäverovelvoitteiden yksinkertaistamista vähennyskelpoisen arvonlisäveron hyvitysjärjestelmän yhteydessä. Vähennyskelpoisen arvonlisäveron hyvitysjärjestelmän tunnetut ongelmat johtavat etenkin pienten summien osalta siihen, että yritysten on päätettävä, ”kannattaako” esittää hakemus ulkomaiselle verovirastolle vai onko paljon edullisempaa luopua kokonaan hyvitysoikeudesta. Tämä olisi kuitenkin ristiriidassa kuudennen arvonlisäverodirektiivin perusperiaatteen, arvonlisäveron vähennyskelpoisuuden kanssa.
  Komitea katsoo, että eräiden jäsenvaltioiden toimia arvonlisäveron täysimittaiseksi ja yhdenmukaiseksi perimiseksi on vielä huomattavasti parannettava. |
| --- | --- |

7.1

Sama koskee arvonlisäverovelvoitteiden yksinkertaistamista vähennyskelpoisen arvonlisäveron hyvitysjärjestelmän yhteydessä. Vähennyskelpoisen arvonlisäveron hyvitysjärjestelmän tunnetut ongelmat johtavat etenkin pienten summien osalta siihen, että yritysten on päätettävä, ”kannattaako” esittää hakemus ulkomaiselle verovirastolle vai onko paljon edullisempaa luopua kokonaan hyvitysoikeudesta. Tämä olisi kuitenkin ristiriidassa kuudennen arvonlisäverodirektiivin perusperiaatteen, arvonlisäveron vähennyskelpoisuuden kanssa.

Komitea katsoo, että eräiden jäsenvaltioiden toimia arvonlisäveron täysimittaiseksi ja yhdenmukaiseksi perimiseksi on vielä huomattavasti parannettava.

| 7.2 | Tästä syystä olisi varmistettava, että Euroopan komission ehdotukset yhden luukun mekanismin käyttöönotosta toteutetaan ja että sen tehokkuutta seurataan. |
| --- | --- |

7.2

Tästä syystä olisi varmistettava, että Euroopan komission ehdotukset yhden luukun mekanismin käyttöönotosta toteutetaan ja että sen tehokkuutta seurataan.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ”Verovelvollisella” tarkoitetaan tässä yritystä, jonka on maksettava suorittamistaan palveluista arvonlisäveroa ja joka voi yleensä vähentää ostamiinsa palveluihin sisältyvän arvonlisäveron omista arvonlisäveromaksuistaan.

1

(2)  ”Muulla kuin verovelvollisella” tarkoitetaan tässä muita kuin yrityksiä, etenkin yksityishenkilöitä tai loppukäyttäjiä, joilla ei ole velvoitetta tehdä arvonlisäveroilmoitusta.

2

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/58

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle — Pienten ja keskisuurten yritysten yhtiöveroesteiden poistaminen sisämarkkinoilla — kotivaltioverotusta (Home State Taxation) koskevan mahdollisen kokeiluhankkeen suuntaviivat”

KOM(2005) 702 lopullinen

(2006/C 195/14)

Euroopan komissio päätti 23. joulukuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 28. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli Philippe LEVAUX.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 143 ääntä puolesta ja 0 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK toteaa pitävänsä myönteisenä verotusta koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista Euroopan unionissa pitkällä aikavälillä. Yhdenmukaistamisen tiellä on kuitenkin valitettavasti vielä useita esteitä. Niinpä ETSK toteaa seuraavaa:






  — | Komitea ilmaisee toistamiseen suhtautuvansa myönteisesti komission suuntaviivoihin ja pyrkimyksiin tukea pk-yritysten toimintaympäristön kehittämistä. Komiteaa askarruttavat kuitenkin ehdotetun järjestelyn tehokkuus ja sen rajallisuus. |
| --- | --- | --- |

1.1

ETSK toteaa pitävänsä myönteisenä verotusta koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista Euroopan unionissa pitkällä aikavälillä. Yhdenmukaistamisen tiellä on kuitenkin valitettavasti vielä useita esteitä. Niinpä ETSK toteaa seuraavaa:

—

Komitea ilmaisee toistamiseen suhtautuvansa myönteisesti komission suuntaviivoihin ja pyrkimyksiin tukea pk-yritysten toimintaympäristön kehittämistä. Komiteaa askarruttavat kuitenkin ehdotetun järjestelyn tehokkuus ja sen rajallisuus.

| — | Komitea katsoo, että koska kyseessä on kokeilu, olisi ollut tarkoituksenmukaisempaa ehdottaa konkreettisiin kokemuksiin pohjautuvaa, tarkemmin rajattua järjestelmää, joka perustuisi tiettyjen valtioiden ja pk-yritysten toimialajärjestöjen vapaaehtoisiin sitoumuksiin, ja rajata kokeilukauden pituus viiteen vuoteen. Tämän jälkeen otettaisiin oppia kokeilusta saaduista käyttökelpoisista tuloksia ja hyödynnettäisiin niitä käytännössä soveltuvin osin. |
| --- | --- |

—

Komitea katsoo, että koska kyseessä on kokeilu, olisi ollut tarkoituksenmukaisempaa ehdottaa konkreettisiin kokemuksiin pohjautuvaa, tarkemmin rajattua järjestelmää, joka perustuisi tiettyjen valtioiden ja pk-yritysten toimialajärjestöjen vapaaehtoisiin sitoumuksiin, ja rajata kokeilukauden pituus viiteen vuoteen. Tämän jälkeen otettaisiin oppia kokeilusta saaduista käyttökelpoisista tuloksia ja hyödynnettäisiin niitä käytännössä soveltuvin osin.

| — | Komitea ehdottaa komissiolle, että se ottaisi huomioon jäljempänä luetelluissa lausunnoissa esitetyt seikat ja laatisi pitkän aikavälin suuntaviivat, joissa pk-yrityksille annettaisiin johdonmukaisia ratkaisuja ja lunastettaisiin ennen kaikkea lupaus laatia ”eurooppalaisen pk-yrityksen” perussääntö. |
| --- | --- |

—

Komitea ehdottaa komissiolle, että se ottaisi huomioon jäljempänä luetelluissa lausunnoissa esitetyt seikat ja laatisi pitkän aikavälin suuntaviivat, joissa pk-yrityksille annettaisiin johdonmukaisia ratkaisuja ja lunastettaisiin ennen kaikkea lupaus laatia ”eurooppalaisen pk-yrityksen” perussääntö.

2.   ETSK:n aiemmin antamat lausunnot

| 2.1 | Useiden viime vuosina tehtyjen ehdotusten jälkeen komissio on julkaissut nyt käsiteltävän tiedonannon. Se on uusi panos, jonka tarkoituksena on tarjota pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) verotukseen ja erityisesti yhtiöveroon liittyviä uusia mahdollisuuksia, sillä etenkin Lissabonin toimintaohjelmassa todetaan useaan otteeseen, että pk-yritykset ovat tärkeitä työpaikkojen ja vaurauden luojia EU:ssa. |
| --- | --- |

2.1

Useiden viime vuosina tehtyjen ehdotusten jälkeen komissio on julkaissut nyt käsiteltävän tiedonannon. Se on uusi panos, jonka tarkoituksena on tarjota pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) verotukseen ja erityisesti yhtiöveroon liittyviä uusia mahdollisuuksia, sillä etenkin Lissabonin toimintaohjelmassa todetaan useaan otteeseen, että pk-yritykset ovat tärkeitä työpaikkojen ja vaurauden luojia EU:ssa.

| 2.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa on 90-luvun lopulta lähtien kuultu useaan kertaan asiaa käsittelevistä tai siihen liittyvistä ehdotuksista, suosituksista ja tiedonannoista. Alla on luettelo tuoreimmista komitealta pyydetyistä tai sen oma-aloitteisesti antamista lausunnoista, joissa käsitellään eurooppayhtiön käsitettä pk-yrityksiin sovellettuna ja verotuksen yksinkertaistamistoimia, jotka ovat välttämättömiä pk-yritysten tiellä olevien esteiden poistamiseksi viipymättä.






  — | Vuonna 2000 annettu ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja” (1). Siinä esitetään tusinan verran ehdotuksia ja kehotetaan yksinkertaistamaan pk-yritysten verotusjärjestelmää ja olemaan verottamatta sellaisten mikroyritysten voittoa, joilla on hyvin pieni liikevaihto. |
| --- | --- | --- |

2.2

Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa on 90-luvun lopulta lähtien kuultu useaan kertaan asiaa käsittelevistä tai siihen liittyvistä ehdotuksista, suosituksista ja tiedonannoista. Alla on luettelo tuoreimmista komitealta pyydetyistä tai sen oma-aloitteisesti antamista lausunnoista, joissa käsitellään eurooppayhtiön käsitettä pk-yrityksiin sovellettuna ja verotuksen yksinkertaistamistoimia, jotka ovat välttämättömiä pk-yritysten tiellä olevien esteiden poistamiseksi viipymättä.

—

Vuonna 2000 annettu ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja” (1). Siinä esitetään tusinan verran ehdotuksia ja kehotetaan yksinkertaistamaan pk-yritysten verotusjärjestelmää ja olemaan verottamatta sellaisten mikroyritysten voittoa, joilla on hyvin pieni liikevaihto.

| — | Vuonna 2001 annettu ETSK:n lausunto, aiheena komission tiedonanto ”Euroopan unionin veropolitiikan ensisijaiset tavoitteet tulevina vuosina” (2). Lausunnossa todetaan, että ETSK kannattaa kaikkia komission asettamia veropoliittisia tavoitteita ja korostaa tarvetta koordinoida yhteisöverotusta, jotta jäsenvaltioiden välisistä eroista johtuvat pk-yritysten hankaluudet poistetaan. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2001 annettu ETSK:n lausunto, aiheena komission tiedonanto ”Euroopan unionin veropolitiikan ensisijaiset tavoitteet tulevina vuosina” (2). Lausunnossa todetaan, että ETSK kannattaa kaikkia komission asettamia veropoliittisia tavoitteita ja korostaa tarvetta koordinoida yhteisöverotusta, jotta jäsenvaltioiden välisistä eroista johtuvat pk-yritysten hankaluudet poistetaan.

| — | Vuonna 2002 annettu ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Pk-yritysten eurooppalainen perussääntö” (3). Perussäännöllä tulisi ”— — varmistaa [pk-yritysten] tasavertainen kohtelu suurempien yritysten kanssa — —. Tavoitteena on myös antaa pk-yrityksille eurooppalainen laatumerkki, jotta niiden toiminta sisämarkkinoilla helpottuisi ja vältetään moninkertaisen verotuksen vaara.” |
| --- | --- |

—

Vuonna 2002 annettu ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Pk-yritysten eurooppalainen perussääntö” (3). Perussäännöllä tulisi ”— — varmistaa [pk-yritysten] tasavertainen kohtelu suurempien yritysten kanssa — —. Tavoitteena on myös antaa pk-yrityksille eurooppalainen laatumerkki, jotta niiden toiminta sisämarkkinoilla helpottuisi ja vältetään moninkertaisen verotuksen vaara.”

| — | Vuonna 2002 annettu ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yritysten välitön verotus” (4). Komitea kehotti nopeuttamaan välittömästi toimenpiteitä, joilla pyritään poistamaan kaksinkertainen verotus. Komitea ”— — hyväksyy veroesteettömien sisämarkkinoiden tavoitteen yhteisine periaatteineen — — ja korostaa, että tavoitteena oleva yhtenäinen veropohja kaikille EU:ssa toimiville yrityksille ei ole ristiriidassa EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden riippumattoman veronkanto-oikeuden kanssa, sillä jäsenvaltioilla ja alueilla säilyy oikeus päättää veroaste.” |
| --- | --- |

—

Vuonna 2002 annettu ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yritysten välitön verotus” (4). Komitea kehotti nopeuttamaan välittömästi toimenpiteitä, joilla pyritään poistamaan kaksinkertainen verotus. Komitea ”— — hyväksyy veroesteettömien sisämarkkinoiden tavoitteen yhteisine periaatteineen — — ja korostaa, että tavoitteena oleva yhtenäinen veropohja kaikille EU:ssa toimiville yrityksille ei ole ristiriidassa EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden riippumattoman veronkanto-oikeuden kanssa, sillä jäsenvaltioilla ja alueilla säilyy oikeus päättää veroaste.”

| — | Vuonna 2003 annettu ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä annetun direktiivin 90/435/ETY muuttamisesta” (5). ETSK suhtautuu myönteisesti komission tekemään ehdotukseen ”— — pyrkiä joko poistamaan kaksin- tai monikertainen verorasitus, joka kohdistuu tytäryhtiön jakamaan voittoon siinä jäsenvaltiossa, jossa emoyhtiö tai sen pysyvä toimipaikka sijaitsee, tai keventämään rasitusta”. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2003 annettu ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä annetun direktiivin 90/435/ETY muuttamisesta” (5). ETSK suhtautuu myönteisesti komission tekemään ehdotukseen ”— — pyrkiä joko poistamaan kaksin- tai monikertainen verorasitus, joka kohdistuu tytäryhtiön jakamaan voittoon siinä jäsenvaltiossa, jossa emoyhtiö tai sen pysyvä toimipaikka sijaitsee, tai keventämään rasitusta”.

| — | Vuonna 2003 annettu ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Verotus Euroopan unionissa: yhteiset periaatteet, verotuksen yhdenmukaistaminen ja määräenemmistöäänestysten mahdollisuus” (6). Lausunnossaan komitea kehottaa tarkastelemaan perusteellisesti kolmea kysymystä, muun muassa yritysten yhteisen veropohjan käyttöönottoa ja yhtiöiden vähimmäisveroasteesta päättämistä määräenemmistöllä. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2003 annettu ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Verotus Euroopan unionissa: yhteiset periaatteet, verotuksen yhdenmukaistaminen ja määräenemmistöäänestysten mahdollisuus” (6). Lausunnossaan komitea kehottaa tarkastelemaan perusteellisesti kolmea kysymystä, muun muassa yritysten yhteisen veropohjan käyttöönottoa ja yhtiöiden vähimmäisveroasteesta päättämistä määräenemmistöllä.

| — | Vuonna 2004 annettu ETSK:n valmisteleva lausunto aiheesta ”Pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten sopeutumiskyky talouden dynamiikan sanelemiin muutoksiin nähden” (7). Lausunnossa ETSK toteaa seuraavaa: ”Pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten kohtaamia esteitä maailmanlaajuisille markkinoille pääsyn suhteen olisi vähennettävä siten, että niiden hallinnollisia ja oikeudellisia velvoitteita vähennettäisiin.” |
| --- | --- |

—

Vuonna 2004 annettu ETSK:n valmisteleva lausunto aiheesta ”Pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten sopeutumiskyky talouden dynamiikan sanelemiin muutoksiin nähden” (7). Lausunnossa ETSK toteaa seuraavaa: ”Pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden yritysten kohtaamia esteitä maailmanlaajuisille markkinoille pääsyn suhteen olisi vähennettävä siten, että niiden hallinnollisia ja oikeudellisia velvoitteita vähennettäisiin.”

| — | Vuonna 2004 annettu ETSK:n lausunto, aiheena komission tiedonanto ”Sisämarkkinat ilman yhtiöveroesteitä” (8). ETSK korostaa lausunnossaan seuraavia seikkoja:






  — | Kohta 3.2 ”Tarvitaan siis uutta pontta EU:n yhtiöverotusjärjestelyiden konsolidoimiselle, — — sillä pk-yrityksillä ei ole valmiuksia selvitä 15:stä (pian 25:stä) eri säännöstöstä.” |
| --- | --- | --- |

—

Vuonna 2004 annettu ETSK:n lausunto, aiheena komission tiedonanto ”Sisämarkkinat ilman yhtiöveroesteitä” (8). ETSK korostaa lausunnossaan seuraavia seikkoja:

—

Kohta 3.2 ”Tarvitaan siis uutta pontta EU:n yhtiöverotusjärjestelyiden konsolidoimiselle, — — sillä pk-yrityksillä ei ole valmiuksia selvitä 15:stä (pian 25:stä) eri säännöstöstä.”

| — | Kohta 3.3 ”Komitea pitää pk-yritysten kannalta asianmukaisena vaihtoehtona kotivaltiossa tapahtuvaa verotusta; tässä voitaisiin soveltaa liikevaihtokattoa.” |
| --- | --- |

—

Kohta 3.3 ”Komitea pitää pk-yritysten kannalta asianmukaisena vaihtoehtona kotivaltiossa tapahtuvaa verotusta; tässä voitaisiin soveltaa liikevaihtokattoa.”

| — | Kohta 3.3.1 ”Komission käynnistämä kotivaltiossa tapahtuvan verotuksen pilottihanke tarjoaa ratkaisun pk-yritysten rajanylittävää toimintaa ajatellen ja keventää niiden verotukseen liittyvää hallinnollista taakkaa. Kotivaltiossa tapahtuvan verotuksen järjestelmää voitaisiin aluksi testata kahdenvälisesti ja arvioinnin jälkeen mahdollisesti laajentaa koko EU:n kattavaksi.” |
| --- | --- |

—

Kohta 3.3.1 ”Komission käynnistämä kotivaltiossa tapahtuvan verotuksen pilottihanke tarjoaa ratkaisun pk-yritysten rajanylittävää toimintaa ajatellen ja keventää niiden verotukseen liittyvää hallinnollista taakkaa. Kotivaltiossa tapahtuvan verotuksen järjestelmää voitaisiin aluksi testata kahdenvälisesti ja arvioinnin jälkeen mahdollisesti laajentaa koko EU:n kattavaksi.”

| — | Kohta 3.4 ”EU:n yhteinen veropohja on tärkeä ensimmäinen askel.” |
| --- | --- |

—

Kohta 3.4 ”EU:n yhteinen veropohja on tärkeä ensimmäinen askel.”

| — | Kohta 3.7 ”ETSK pyytää jälleen kerran jäsenvaltioita vaikutusvaltaisimpina tahoina kiinnittämään huomiota tarpeeseen laatia sopimus, joka antaisi erityisesti pk-yrityksille mahdollisuuden laajentaa toimintaansa kotimaansa ulkopuolelle ja kannustaisi niitä siihen sekä työpaikkojen lisäämiseen, sillä nimenomaan pk-yritykset luovat tunnetusti eniten uusia työpaikkoja.” |
| --- | --- |

—

Kohta 3.7 ”ETSK pyytää jälleen kerran jäsenvaltioita vaikutusvaltaisimpina tahoina kiinnittämään huomiota tarpeeseen laatia sopimus, joka antaisi erityisesti pk-yrityksille mahdollisuuden laajentaa toimintaansa kotimaansa ulkopuolelle ja kannustaisi niitä siihen sekä työpaikkojen lisäämiseen, sillä nimenomaan pk-yritykset luovat tunnetusti eniten uusia työpaikkoja.”

| 2.3 | ETSK lainaa viiden viime vuoden aikana annettuja kahdeksaa lausuntoa seuraavista syistä:






  — | korostaakseen komitean panoksen merkitystä |
| --- | --- | --- |

2.3

ETSK lainaa viiden viime vuoden aikana annettuja kahdeksaa lausuntoa seuraavista syistä:

—

korostaakseen komitean panoksen merkitystä

| — | palauttaakseen mieliin tarkoituksenmukaiset toimenpiteet, joilla pk-yrityksille tarjotaan keinot lisätä toimintaansa EU:n sisämarkkinoilla |
| --- | --- |

—

palauttaakseen mieliin tarkoituksenmukaiset toimenpiteet, joilla pk-yrityksille tarjotaan keinot lisätä toimintaansa EU:n sisämarkkinoilla

| — | korostaakseen, että komissio on osoittanut päättäväisyydellään pyrkivänsä löytämään asiaan ratkaisuja. |
| --- | --- |

—

korostaakseen, että komissio on osoittanut päättäväisyydellään pyrkivänsä löytämään asiaan ratkaisuja.

| 2.4 | ETSK pahoittelee kuitenkin sitä, ettei viiden viimeksi kuluneen vuoden aikana ole saatu aikaan tehokasta järjestelyä. Komitea kehottaa painokkaasti myös Euroopan parlamenttia ja neuvostoa poistamaan vihdoin esteet, jotka nyt on selkeästi kartoitettu. |
| --- | --- |

2.4

ETSK pahoittelee kuitenkin sitä, ettei viiden viimeksi kuluneen vuoden aikana ole saatu aikaan tehokasta järjestelyä. Komitea kehottaa painokkaasti myös Euroopan parlamenttia ja neuvostoa poistamaan vihdoin esteet, jotka nyt on selkeästi kartoitettu.

3.   Komission ehdotukset ja ETSK:n panos

| 3.1 | Vaikka ETSK:lla on tunne siitä, että se on antanut etukäteen samaan tulokseen tähtääviä lausuntoja komission ehdotusten kiinnostavuudesta, komitea haluaa vielä ottaa kantaa useisiin seikkoihin. |
| --- | --- |

3.1

Vaikka ETSK:lla on tunne siitä, että se on antanut etukäteen samaan tulokseen tähtääviä lausuntoja komission ehdotusten kiinnostavuudesta, komitea haluaa vielä ottaa kantaa useisiin seikkoihin.

| 3.2 | Komissio toteaa tiedonannossaan, että pk-yritysten osuus on sisämarkkinoilla selvästi vähäisempi kuin kooltaan suurempien yritysten. Tämä johtuu etenkin verotuksellisista syistä. Komissio toteaa, että pk-yrityksiä on syytä kannustaa ulottamaan toimintansa valtakunnan rajojen yli, ja suosittaa pk-yritysten verottamista kotivaltiossa. Komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot ja yritykset testaisivat yhtiöverotuksessa ja erityisesti yhtiöveron osalta kotivaltiossa tapahtuvan verotuksen käsitettä kokeiluhankkeen muodossa. |
| --- | --- |

3.2

Komissio toteaa tiedonannossaan, että pk-yritysten osuus on sisämarkkinoilla selvästi vähäisempi kuin kooltaan suurempien yritysten. Tämä johtuu etenkin verotuksellisista syistä. Komissio toteaa, että pk-yrityksiä on syytä kannustaa ulottamaan toimintansa valtakunnan rajojen yli, ja suosittaa pk-yritysten verottamista kotivaltiossa. Komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot ja yritykset testaisivat yhtiöverotuksessa ja erityisesti yhtiöveron osalta kotivaltiossa tapahtuvan verotuksen käsitettä kokeiluhankkeen muodossa.

| 3.3 | ETSK on jo aiemmin kehottanut toteuttamaan edellä mainitun aloitteen ja ilmaissut kannattavansa sitä periaatteessa. Komitea muistuttaa kuitenkin, että vain harvoilla pk-yrityksillä on aikomus laajentaa toimintaansa kotivaltionsa rajojen ulkopuolelle. Kokeilua ei myöskään voida toteuttaa kuin muutamassa yrityksessä, jotka joko sijaintinsa tai toiminta-ajatuksensa perusteella ovat strategisesti kiinnostuneet harjoittamaan toimintaansa ulkomailla. Vaikka ETSK on asiasta komission kanssa periaatteessa yhtä mieltä, komitea toivoo komission selkiyttävän seuraavia seikkoja:






  — | Suunnilleen kuinka moni pk-yritys on lähitulevaisuudessa potentiaalisesti kiinnostunut toteuttamaan tässä tarkoitetun, yhtiöveropohjan laskentaan liittyvän järjestelyn? |
| --- | --- | --- |

3.3

ETSK on jo aiemmin kehottanut toteuttamaan edellä mainitun aloitteen ja ilmaissut kannattavansa sitä periaatteessa. Komitea muistuttaa kuitenkin, että vain harvoilla pk-yrityksillä on aikomus laajentaa toimintaansa kotivaltionsa rajojen ulkopuolelle. Kokeilua ei myöskään voida toteuttaa kuin muutamassa yrityksessä, jotka joko sijaintinsa tai toiminta-ajatuksensa perusteella ovat strategisesti kiinnostuneet harjoittamaan toimintaansa ulkomailla. Vaikka ETSK on asiasta komission kanssa periaatteessa yhtä mieltä, komitea toivoo komission selkiyttävän seuraavia seikkoja:

—

Suunnilleen kuinka moni pk-yritys on lähitulevaisuudessa potentiaalisesti kiinnostunut toteuttamaan tässä tarkoitetun, yhtiöveropohjan laskentaan liittyvän järjestelyn?

| — | Millainen taloudellinen painoarvo kyseisillä yrityksillä on EU:ssa? |
| --- | --- |

—

Millainen taloudellinen painoarvo kyseisillä yrityksillä on EU:ssa?

| — | Millä toimialoilla on eniten kyseisiä yrityksiä? |
| --- | --- |

—

Millä toimialoilla on eniten kyseisiä yrityksiä?

| 3.3.1 | Tavoitteena on lisätä kasvua ja työllisyyttä helpottamalla pk-yritysten toimintaa. Samalla on kuitenkin otettava huomioon unionin budjettivarojen rajallisuus. ETSK:n mielestä on vältettävä jakamasta rahaa joka suuntaan ja asetettava etusijalle muutamat tehokkuuteen tähtäävät toimenpiteet. Käytettävissä olevien tilastotietojen avulla onkin aiheellista varmistaa, että ehdotettu toimenpide on tehokas, ja verrata sen tehoa muihin toimenpiteisiin, jotka saattaisivat olla tarkoituksenmukaisempia. ETSK:ta hämmästyttää se, että koska asiasta ei ole riittävästi tietoa, komissio ei pysty vaikutusarvioissaan mittaamaan ehdottamansa toimenpiteen toteuttamiseen liittyviä kustannuksia. |
| --- | --- |

3.3.1

Tavoitteena on lisätä kasvua ja työllisyyttä helpottamalla pk-yritysten toimintaa. Samalla on kuitenkin otettava huomioon unionin budjettivarojen rajallisuus. ETSK:n mielestä on vältettävä jakamasta rahaa joka suuntaan ja asetettava etusijalle muutamat tehokkuuteen tähtäävät toimenpiteet. Käytettävissä olevien tilastotietojen avulla onkin aiheellista varmistaa, että ehdotettu toimenpide on tehokas, ja verrata sen tehoa muihin toimenpiteisiin, jotka saattaisivat olla tarkoituksenmukaisempia. ETSK:ta hämmästyttää se, että koska asiasta ei ole riittävästi tietoa, komissio ei pysty vaikutusarvioissaan mittaamaan ehdottamansa toimenpiteen toteuttamiseen liittyviä kustannuksia.

| 3.4 | Komissio perustelee ehdotuksensa kiinnostavuutta vetoamalla vuoden 2004 jälkimmäisellä puoliskolla pk-yrityksille ja kaikkien 25 jäsenvaltion toimialajärjestöille tekemänsä kyselyn tuloksiin. Komissiolle palautettiin vain 194 kyselylomaketta, joista 168 oli peräisin saksalaisyrityksistä (ks. liiteasiakirja). |
| --- | --- |

3.4

Komissio perustelee ehdotuksensa kiinnostavuutta vetoamalla vuoden 2004 jälkimmäisellä puoliskolla pk-yrityksille ja kaikkien 25 jäsenvaltion toimialajärjestöille tekemänsä kyselyn tuloksiin. Komissiolle palautettiin vain 194 kyselylomaketta, joista 168 oli peräisin saksalaisyrityksistä (ks. liiteasiakirja).

| 3.4.1 | ETSK toteaa, ettei kyselytutkimukseen tulleiden vastausten määrä ole EU:n kokoisen alueen kannalta merkityksellinen, sillä unionissa on useita miljoonia pk-yrityksiä, joista kaksi miljoonaa toimii yksistään rakennusalalla. Komiteaa hämmästyttää niin ikään se, ettei toimialajärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten panoksesta ole annettu tietoja. ETSK kehottaa komissiota toimittamaan niiden panokset komitealle tiedoksi, elleivät ne ole luottamuksellisia. |
| --- | --- |

3.4.1

ETSK toteaa, ettei kyselytutkimukseen tulleiden vastausten määrä ole EU:n kokoisen alueen kannalta merkityksellinen, sillä unionissa on useita miljoonia pk-yrityksiä, joista kaksi miljoonaa toimii yksistään rakennusalalla. Komiteaa hämmästyttää niin ikään se, ettei toimialajärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten panoksesta ole annettu tietoja. ETSK kehottaa komissiota toimittamaan niiden panokset komitealle tiedoksi, elleivät ne ole luottamuksellisia.

| 3.4.2 | ETSK katsoo, että koska kyselytutkimus antaa hyvin vähän käyttökelpoista tietoa, komission ei olisi pitänyt tehdä sen pohjalta päätelmiä, joita ei ehkä ole perusteltu riittävästi. |
| --- | --- |

3.4.2

ETSK katsoo, että koska kyselytutkimus antaa hyvin vähän käyttökelpoista tietoa, komission ei olisi pitänyt tehdä sen pohjalta päätelmiä, joita ei ehkä ole perusteltu riittävästi.

| 3.5 | ETSK katsoo, että komission olisi ryhdyttävä seuraaviin toimenpiteisiin:






  — | etsittävä syyt siihen, miksi yritykset eivät olleet kiinnostuneita kyselytutkimuksesta |
| --- | --- | --- |

3.5

ETSK katsoo, että komission olisi ryhdyttävä seuraaviin toimenpiteisiin:

—

etsittävä syyt siihen, miksi yritykset eivät olleet kiinnostuneita kyselytutkimuksesta

| — | varattava riittävät määrärahat kyselytutkimukseen erikoistuneilla ammattilaisilla teetettävään tutkimukseen. Asiantuntijat tutkisivat ennakolta, olisivatko kyselyn tavoite, sen päämäärä ja itse sisältö relevantteja. Olemalla samaan aikaan yhteydessä sellaisiin pk-yrityksiin, joilla on jo tytäryhtiöitä muissa valtioissa, voitaisiin arvioida paremmin, millaisia vaikeuksia kyseisillä yrityksillä todellisuudessa on |
| --- | --- |

—

varattava riittävät määrärahat kyselytutkimukseen erikoistuneilla ammattilaisilla teetettävään tutkimukseen. Asiantuntijat tutkisivat ennakolta, olisivatko kyselyn tavoite, sen päämäärä ja itse sisältö relevantteja. Olemalla samaan aikaan yhteydessä sellaisiin pk-yrityksiin, joilla on jo tytäryhtiöitä muissa valtioissa, voitaisiin arvioida paremmin, millaisia vaikeuksia kyseisillä yrityksillä todellisuudessa on

| — | vältettävä levittämästä kyselylomaketta ainoastaan Internetin välityksellä, sillä tällainen tapa ei tunnu soveltuvan kovinkaan hyvin pk-yritysten tarpeisiin, vaan palvelee pikemminkin organisaatioita, jotka vierailevat säännöllisesti komission Internet-sivuilla. |
| --- | --- |

—

vältettävä levittämästä kyselylomaketta ainoastaan Internetin välityksellä, sillä tällainen tapa ei tunnu soveltuvan kovinkaan hyvin pk-yritysten tarpeisiin, vaan palvelee pikemminkin organisaatioita, jotka vierailevat säännöllisesti komission Internet-sivuilla.

| 3.5.1 | Olisiko myös niin, että sellaisten pk-yritysten johto, joilla on vakaa aikomus sijoittautua toiseen jäsenvaltioon, ei katso olevansa huolestunut ensi sijassa siitä, miten yrityksiä verotetaan, vaan etsii pikemminkin toisesta jäsenvaltiosta kaupallista henkilöstöä, sijoittaa markkinointiin ja pyrkii tuottamaan voittomarginaalia? |
| --- | --- |

3.5.1

Olisiko myös niin, että sellaisten pk-yritysten johto, joilla on vakaa aikomus sijoittautua toiseen jäsenvaltioon, ei katso olevansa huolestunut ensi sijassa siitä, miten yrityksiä verotetaan, vaan etsii pikemminkin toisesta jäsenvaltiosta kaupallista henkilöstöä, sijoittaa markkinointiin ja pyrkii tuottamaan voittomarginaalia?

| 3.5.2 | Tiettyjen pk-yritysten johtajat saattavat puolestaan katsoa, että päättäessään sijoittua toiseen jäsenvaltioon heillä on monia niin monimutkaisia hallinnollisia, oikeudellisia, sosiaalisia, verotuksellisia ym. ongelmia, että tytäryhtiön verotuskäytäntö on marginaalinen ja ennenaikainen seikka huolehdittavaksi, ja pitävät sen sijaan parempana perustaa ”yhteisyrityksen” paikallisen yrityksen kanssa (mikä edistää unionin yhteenkuuluvuutta). |
| --- | --- |

3.5.2

Tiettyjen pk-yritysten johtajat saattavat puolestaan katsoa, että päättäessään sijoittua toiseen jäsenvaltioon heillä on monia niin monimutkaisia hallinnollisia, oikeudellisia, sosiaalisia, verotuksellisia ym. ongelmia, että tytäryhtiön verotuskäytäntö on marginaalinen ja ennenaikainen seikka huolehdittavaksi, ja pitävät sen sijaan parempana perustaa ”yhteisyrityksen” paikallisen yrityksen kanssa (mikä edistää unionin yhteenkuuluvuutta).

| 3.6 | Komissio määrittelee suosittelemansa kokeilujärjestelyn soveltamisalan ja tavoitteet seuraavasti:






  — | Kokeilujärjestelyä sovelletaan laajapohjaisesti kaikkiin pk-yrityksiin, myös alle 10 työntekijän mikroyrityksiin. |
| --- | --- | --- |

3.6

Komissio määrittelee suosittelemansa kokeilujärjestelyn soveltamisalan ja tavoitteet seuraavasti:

—

Kokeilujärjestelyä sovelletaan laajapohjaisesti kaikkiin pk-yrityksiin, myös alle 10 työntekijän mikroyrityksiin.

| — | Voiton verotus määräytyy emoyhtiön kotivaltion veropohjan mukaisesti, vaikka kaikki tytäryhtiöt ja yrityksen pysyvä toimipaikka sijaitsisivat toisessa järjestelyyn osallistuvassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

—

Voiton verotus määräytyy emoyhtiön kotivaltion veropohjan mukaisesti, vaikka kaikki tytäryhtiöt ja yrityksen pysyvä toimipaikka sijaitsisivat toisessa järjestelyyn osallistuvassa jäsenvaltiossa.

| — | Näin määritelty veropohja jaetaan asianomaisten jäsenvaltioiden kesken suhteessa niiden osuuteen yrityksen kokonaispalkkakuluista ja/tai yhtiön kokonaisliikevaihdosta. Tämän jälkeen kukin jäsenvaltio soveltaa osalleen lankeavaan veropohjaan omaa veroastettaan. |
| --- | --- |

—

Näin määritelty veropohja jaetaan asianomaisten jäsenvaltioiden kesken suhteessa niiden osuuteen yrityksen kokonaispalkkakuluista ja/tai yhtiön kokonaisliikevaihdosta. Tämän jälkeen kukin jäsenvaltio soveltaa osalleen lankeavaan veropohjaan omaa veroastettaan.

| — | Tappiot korvataan yli rajojen. |
| --- | --- |

—

Tappiot korvataan yli rajojen.

Näin alennettaisiin yhtiöveron moninaisista kansallisista säännöistä pk-yrityksille aiheutuvia kustannuksia, sillä tavallisesti pk-yritysten on käännyttävä veroasioissa kalliiden asiantuntijoiden puoleen.

| 3.7 | ETSK toteaa, että edellä luetellut tavoitteet ja järjestelyn soveltamisala vastaavat aiempia pyrkimyksiä. Komitea vahvistaa siis olevansa komission kanssa yhtä mieltä järjestelystä ja suosittaa, että mikäli koehankkeet onnistuvat, niiden päätyttyä otetaan viipymättä käyttöön vahingollisen verokilpailun eurooppalainen seuranta- ja mahdollisesti valvontajärjestelmä, jonka avulla yrityksiä estetään esimerkiksi siirtämästä pääkonttoriaan sellaisiin unionivaltioihin, joissa olisi edulliset yhtiöveron määräytymisperusteet. |
| --- | --- |

3.7

ETSK toteaa, että edellä luetellut tavoitteet ja järjestelyn soveltamisala vastaavat aiempia pyrkimyksiä. Komitea vahvistaa siis olevansa komission kanssa yhtä mieltä järjestelystä ja suosittaa, että mikäli koehankkeet onnistuvat, niiden päätyttyä otetaan viipymättä käyttöön vahingollisen verokilpailun eurooppalainen seuranta- ja mahdollisesti valvontajärjestelmä, jonka avulla yrityksiä estetään esimerkiksi siirtämästä pääkonttoriaan sellaisiin unionivaltioihin, joissa olisi edulliset yhtiöveron määräytymisperusteet.

| 3.8 | Komissio kehottaa jäsenvaltioita neuvottelemaan asiasta ja tekemään kahdenvälisiä sopimuksia kokeilujärjestelyn käytännön toteutustavoista sekä ottamaan huomioon ehdottamansa yleiset suuntaviivat, joilla ei kuitenkaan ole velvoittavaa vaikutusta. Komissio esittää omille yksiköilleen, että ne valmentaisivat ja kannustaisivat jäsenvaltioita tekemään kahdenvälisiä sopimuksia. |
| --- | --- |

3.8

Komissio kehottaa jäsenvaltioita neuvottelemaan asiasta ja tekemään kahdenvälisiä sopimuksia kokeilujärjestelyn käytännön toteutustavoista sekä ottamaan huomioon ehdottamansa yleiset suuntaviivat, joilla ei kuitenkaan ole velvoittavaa vaikutusta. Komissio esittää omille yksiköilleen, että ne valmentaisivat ja kannustaisivat jäsenvaltioita tekemään kahdenvälisiä sopimuksia.

| 3.9 | ETSK ymmärtää hyvin komission toimintarajoitteet ja suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on ottanut itselleen aloitteentekijän ja kannustajan roolin. Näin asiasta kiinnostuneet pk-yritykset voivat kokeilla tiettyjen EU-valtioiden kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvia järjestelyjä. Kokeilusta saatavien tulosten pohjalta komissio ehdottaa aikanaan kokeilun laajentamista parhaiten toimivia kokeilujärjestelyjä hyödyntämällä. |
| --- | --- |

3.9

ETSK ymmärtää hyvin komission toimintarajoitteet ja suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on ottanut itselleen aloitteentekijän ja kannustajan roolin. Näin asiasta kiinnostuneet pk-yritykset voivat kokeilla tiettyjen EU-valtioiden kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvia järjestelyjä. Kokeilusta saatavien tulosten pohjalta komissio ehdottaa aikanaan kokeilun laajentamista parhaiten toimivia kokeilujärjestelyjä hyödyntämällä.

| 3.10 | ETSK yhtyy komission kantaan ja toteaa, että yksi pk-yritysten tiellä olevista suurimmista esteistä on jäsenvaltioiden lainsäädännön kirjavuus. Kun 25 jäsenvaltion tekemät kahdenväliset sopimukset poikkeavat kaikki periaatteiltaan toisistaan, pk-yritykset hyödyntävät niistä vain muutamia. Sopimusten kirjavuus ei siis yksinkertaista pk-yritysten toimintaa. |
| --- | --- |

3.10

ETSK yhtyy komission kantaan ja toteaa, että yksi pk-yritysten tiellä olevista suurimmista esteistä on jäsenvaltioiden lainsäädännön kirjavuus. Kun 25 jäsenvaltion tekemät kahdenväliset sopimukset poikkeavat kaikki periaatteiltaan toisistaan, pk-yritykset hyödyntävät niistä vain muutamia. Sopimusten kirjavuus ei siis yksinkertaista pk-yritysten toimintaa.

| 3.11 | ETSK:ta askarruttaa lisäksi se, miten komission valinta olla ehdottamatta tarkemmin rajattua kokeilujärjestelyä vaikuttaa käytännössä. Miten verotusta koskevat säännöt yhdenmukaistetaan (mikä on aikanaan toivottavaa) sen jälkeen, kun useita kahdenvälisiä sopimuksia aletaan soveltaa, jos lähtökohtaisesti ei päätetä tietyistä lähentämisperusteista? |
| --- | --- |

3.11

ETSK:ta askarruttaa lisäksi se, miten komission valinta olla ehdottamatta tarkemmin rajattua kokeilujärjestelyä vaikuttaa käytännössä. Miten verotusta koskevat säännöt yhdenmukaistetaan (mikä on aikanaan toivottavaa) sen jälkeen, kun useita kahdenvälisiä sopimuksia aletaan soveltaa, jos lähtökohtaisesti ei päätetä tietyistä lähentämisperusteista?

| 3.12 | ETSK huomauttaa lopuksi, ettei ole tutkittu yksityiskohtaisesti, onko Euroopassa — tiettyjen valtioiden tai alueiden välillä tai esimerkiksi Sveitsin, Liechtensteinin, Vatikaanin tai Monacon, San Marinon ja Andorran ruhtinaskunnan kanssa — järjestelyjä, joilla valtioiden, alueiden tai kuntien verotusjärjestelmien kirjavuuden vaikutukset yrityksiin (etenkin pk-yrityksiin) poistettaisiin tai niitä lievennettäisiin. |
| --- | --- |

3.12

ETSK huomauttaa lopuksi, ettei ole tutkittu yksityiskohtaisesti, onko Euroopassa — tiettyjen valtioiden tai alueiden välillä tai esimerkiksi Sveitsin, Liechtensteinin, Vatikaanin tai Monacon, San Marinon ja Andorran ruhtinaskunnan kanssa — järjestelyjä, joilla valtioiden, alueiden tai kuntien verotusjärjestelmien kirjavuuden vaikutukset yrityksiin (etenkin pk-yrityksiin) poistettaisiin tai niitä lievennettäisiin.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EYVL C 204, 18.7.2000, s. 57.

1

(2)  EYVL C 48, 21.2.2002, s. 73.

2

(3)  EYVL C 125, 27.5.2002, s. 100.

3

(4)  EYVL C 241, 7.10.2002, s. 75.

4

(5)  EUVL C 32, 5.2.2004, s. 118.

5

(6)  EUVL C 80, 30.3.2004, s. 139.

6

(7)  EUVL C 120, 20.5.2005, s. 10.

7

(8)  EUVL C 117, 30.4.2004, s. 41.

8

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/61

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Neuvoston asetus koheesiorahastosta (kodifioitu toisinto)”

KOM(2006) 5 lopullinen — 2003/0129 AVC

(2006/C 195/15)

Euroopan unionin neuvosto päätti 28. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 28. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli Angelo GRASSO.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 146 ääntä puolesta ja 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

| 1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannattaa komission aloitetta kodifioida koheesiorahastosta annettu asetus (EY) N:o 1164/94. |
| --- | --- |

1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannattaa komission aloitetta kodifioida koheesiorahastosta annettu asetus (EY) N:o 1164/94.

| 2 | ETSK toistaa jo usein ilmaisemansa mielipiteen ja toteaa, että yhteisön säännöstön kodifiointi auttaa lähentämään kansalaisia Euroopan unionin välineisiin. Kansalaisläheisyys on tärkeää etenkin koheesiopolitiikassa, joka on Euroopan rakentamisen kannalta ensiarvoisen merkittävä politiikanlohko. |
| --- | --- |

2

ETSK toistaa jo usein ilmaisemansa mielipiteen ja toteaa, että yhteisön säännöstön kodifiointi auttaa lähentämään kansalaisia Euroopan unionin välineisiin. Kansalaisläheisyys on tärkeää etenkin koheesiopolitiikassa, joka on Euroopan rakentamisen kannalta ensiarvoisen merkittävä politiikanlohko.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/62 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/62

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan unionin ulkoinen toiminta: järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli”

(2006/C 195/16)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 28. tammikuuta 2004 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta Euroopan unionin ulkoinen toiminta: järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Christoforos KORYFIDIS.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 140 ääntä puolesta ja 3 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

| 1. | Tämä lausunto pohjautuu kyselyyn ja tutkielmaan, jotka ovat syntyneet pitkäaikaisen teoreettisen ja paikan päällä tehdyn analysointityön sekä niiden kokemusten tuloksena, jotka ETSK on saanut pitäessään yllä suhteita ehdokasvaltioiden ja muiden unionin ulkopuolisten maiden neuvoa-antaviin elimiin ja muihin asianomaisiin kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin. Kyseisen useita vuosia kestäneen työskentelyn perusteella ETSK on vakuuttunut siitä, että sen on aika siirtyä seuraavaan vaiheeseen, jossa komitean sitoumukset ja niihin liittyvät suhteet ovat entistä paremmin organisoituja, entistä säännönmukaisempia ja tarjoavat enemmän mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.

Tämä lausunto pohjautuu kyselyyn ja tutkielmaan, jotka ovat syntyneet pitkäaikaisen teoreettisen ja paikan päällä tehdyn analysointityön sekä niiden kokemusten tuloksena, jotka ETSK on saanut pitäessään yllä suhteita ehdokasvaltioiden ja muiden unionin ulkopuolisten maiden neuvoa-antaviin elimiin ja muihin asianomaisiin kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin. Kyseisen useita vuosia kestäneen työskentelyn perusteella ETSK on vakuuttunut siitä, että sen on aika siirtyä seuraavaan vaiheeseen, jossa komitean sitoumukset ja niihin liittyvät suhteet ovat entistä paremmin organisoituja, entistä säännönmukaisempia ja tarjoavat enemmän mahdollisuuksia.

| 2. | ETSK katsoo, että talouden globalisaatio yhdessä tieteen ja teknologian — erityisesti tietotekniikan — kehittymisen kanssa saavat aikaan voimakkaita muutoksia, joita voidaan hallita vain muuttamalla kansainvälisten suhteiden muodostamisen ja kehittämisen nykyistä painopistettä. Kyseisen muutoksen tulisi ilmetä siten, että yhteiskuntien väliset suhteet nivelletään klassisiin valtioiden välisiin suhteisiin. |
| --- | --- |

2.

ETSK katsoo, että talouden globalisaatio yhdessä tieteen ja teknologian — erityisesti tietotekniikan — kehittymisen kanssa saavat aikaan voimakkaita muutoksia, joita voidaan hallita vain muuttamalla kansainvälisten suhteiden muodostamisen ja kehittämisen nykyistä painopistettä. Kyseisen muutoksen tulisi ilmetä siten, että yhteiskuntien väliset suhteet nivelletään klassisiin valtioiden välisiin suhteisiin.

| 3. | Edellä mainitun havainnon perusteella voidaan päätellä, että unionin koko hallintojärjestelmän on yksimielisesti ja riittävän ajoissa hyväksyttävä kyseinen uusi asiaintila. Tässä yhteydessä unionin on myös suunniteltava ja kehitettävä ulkopoliittista toimintaansa siten, että varmistetaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan aktiivinen osallistuminen ja että kansalaisyhteiskunnan panosta hyödynnetään ulkopolitiikan täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

3.

Edellä mainitun havainnon perusteella voidaan päätellä, että unionin koko hallintojärjestelmän on yksimielisesti ja riittävän ajoissa hyväksyttävä kyseinen uusi asiaintila. Tässä yhteydessä unionin on myös suunniteltava ja kehitettävä ulkopoliittista toimintaansa siten, että varmistetaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan aktiivinen osallistuminen ja että kansalaisyhteiskunnan panosta hyödynnetään ulkopolitiikan täytäntöönpanossa.

| 4. | Unionin ulkopoliittisten toimien on mahdollisuuksien mukaan oltava ennaltaehkäiseviä ja niiden on välttämättä oltava integroituja. Eurooppalainen demokratia, eurooppalainen talous- ja yhteiskuntamalli, unionin strategiset tavoitteet sekä asiaa koskeva luotettava tieto määrittävät sen, miten unionin ulkopolitiikkaa muotoillaan ja kehitetään EU:ssa ja sen rajojen ulkopuolella. |
| --- | --- |

4.

Unionin ulkopoliittisten toimien on mahdollisuuksien mukaan oltava ennaltaehkäiseviä ja niiden on välttämättä oltava integroituja. Eurooppalainen demokratia, eurooppalainen talous- ja yhteiskuntamalli, unionin strategiset tavoitteet sekä asiaa koskeva luotettava tieto määrittävät sen, miten unionin ulkopolitiikkaa muotoillaan ja kehitetään EU:ssa ja sen rajojen ulkopuolella.

| 5. | Sen vuoksi kansalaisyhteiskunnan on tasapainotettava uudelleen sisäinen organisaationsa, minkä lisäksi on löydettävä uusi entistä luovempi tasapaino kilpailun ja yhteistyön välillä varsinkin niillä aloilla, joilla toiminta kohdistuu unionin rajojen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

5.

Sen vuoksi kansalaisyhteiskunnan on tasapainotettava uudelleen sisäinen organisaationsa, minkä lisäksi on löydettävä uusi entistä luovempi tasapaino kilpailun ja yhteistyön välillä varsinkin niillä aloilla, joilla toiminta kohdistuu unionin rajojen ulkopuolelle.

| 6. | Euroopan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tietoisuuden lisääminen sen uudesta roolista on monimutkainen ongelma. Olisikin edistettävä ajanmukaisia menetelmiä sellaisen suhteen luomiseksi oppimiseen ja tiedonhankintaan, että kansalaisyhteiskunta voi tuntea asian omakseen. |
| --- | --- |

6.

Euroopan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tietoisuuden lisääminen sen uudesta roolista on monimutkainen ongelma. Olisikin edistettävä ajanmukaisia menetelmiä sellaisen suhteen luomiseksi oppimiseen ja tiedonhankintaan, että kansalaisyhteiskunta voi tuntea asian omakseen.

| 7. | Tällaisen suhteen luomiseksi ja yleisemminkin Euroopan kansalaisten toiminnan helpottamiseksi osaamiseen perustuvassa yhteiskunnassa ja taloudessa tarvitaan uudenlaista lähestymistapaa elinikäiseen oppimiseen nähden. Uusi lähestymistapa merkitsee käytännössä globalisaatiota ja unionin ulkoista toimintaa koskevan tiedon sisällyttämistä nykyisiin elinikäisen oppimisen ohjelmiin. |
| --- | --- |

7.

Tällaisen suhteen luomiseksi ja yleisemminkin Euroopan kansalaisten toiminnan helpottamiseksi osaamiseen perustuvassa yhteiskunnassa ja taloudessa tarvitaan uudenlaista lähestymistapaa elinikäiseen oppimiseen nähden. Uusi lähestymistapa merkitsee käytännössä globalisaatiota ja unionin ulkoista toimintaa koskevan tiedon sisällyttämistä nykyisiin elinikäisen oppimisen ohjelmiin.

| 8. | Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tärkeimpänä edustajana Euroopan tasolla ETSK:lla on seuraavat kolme roolia:






  — | Sen on välitettävä unionin poliittisille elimille kansalaisyhteiskunnan yhtenäinen kanta ulkoista toimintaa koskeviin kysymyksiin. Tällöin sen on noudatettava demokraattisia periaatteitaan ja pyrittävä löytämään kompromissi eri etunäkökohtien välillä. |
| --- | --- | --- |

8.

Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tärkeimpänä edustajana Euroopan tasolla ETSK:lla on seuraavat kolme roolia:

—

Sen on välitettävä unionin poliittisille elimille kansalaisyhteiskunnan yhtenäinen kanta ulkoista toimintaa koskeviin kysymyksiin. Tällöin sen on noudatettava demokraattisia periaatteitaan ja pyrittävä löytämään kompromissi eri etunäkökohtien välillä.

| — | Sen on osallistuttava aktiivisesti myös ulkoista toimintaa koskevien unionin politiikkojen muotoilemiseen ja kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

Sen on osallistuttava aktiivisesti myös ulkoista toimintaa koskevien unionin politiikkojen muotoilemiseen ja kehittämiseen.

| — | Sen on varmistettava EU:n harjoittaman ulkopolitiikan sekä kyseisen politiikan taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten seuranta. |
| --- | --- |

—

Sen on varmistettava EU:n harjoittaman ulkopolitiikan sekä kyseisen politiikan taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten seuranta.

| 9. | ETSK:n rooli tässä asiassa koskee laajaa joukkoa kysymyksiä ja toimintoja, sillä kaikilla uuden globaalin toimintaympäristön aiheuttamilla ongelmilla on vastineensa komitean toiminnan osa-alueilla: niillä on taloudellinen, sosiaalinen, ekologinen ja kulttuurinen ulottuvuutensa. |
| --- | --- |

9.

ETSK:n rooli tässä asiassa koskee laajaa joukkoa kysymyksiä ja toimintoja, sillä kaikilla uuden globaalin toimintaympäristön aiheuttamilla ongelmilla on vastineensa komitean toiminnan osa-alueilla: niillä on taloudellinen, sosiaalinen, ekologinen ja kulttuurinen ulottuvuutensa.

| 10. | Näin ollen ETSK:n tärkein panos unionin ulkoista toimintaa koskevien politiikkojen muotoilemiseen on sen kyky muodostaa kannanottoja, jotka heijastavat kussakin tapauksessa luovaa tasapainoa. Kyseinen tasapaino syntyy komitean jäsenten edustamien eri etunäkökohtien synteesinä prosessissa, jossa otetaan huomioon edellä mainitut neljä ulottuvuutta. |
| --- | --- |

10.

Näin ollen ETSK:n tärkein panos unionin ulkoista toimintaa koskevien politiikkojen muotoilemiseen on sen kyky muodostaa kannanottoja, jotka heijastavat kussakin tapauksessa luovaa tasapainoa. Kyseinen tasapaino syntyy komitean jäsenten edustamien eri etunäkökohtien synteesinä prosessissa, jossa otetaan huomioon edellä mainitut neljä ulottuvuutta.

| 11. | On syytä huomauttaa, että ETSK:lla on jo merkittävää kokemusta unionin ulkoista toimintaa koskevien kysymysten käsittelystä. Kyseistä kokemusta käytetään kuitenkin puutteellisesti hyväksi yhteisön laajemmissa mekanismeissa ja lähestymistavoissa. Erityisesti unionin toimielimet eivät ole riittävästi kyenneet hyödyntämään tätä kokemusta sekä asiaa koskevien lausuntojen, tiedonantojen ja ehdotusten tuloksia. |
| --- | --- |

11.

On syytä huomauttaa, että ETSK:lla on jo merkittävää kokemusta unionin ulkoista toimintaa koskevien kysymysten käsittelystä. Kyseistä kokemusta käytetään kuitenkin puutteellisesti hyväksi yhteisön laajemmissa mekanismeissa ja lähestymistavoissa. Erityisesti unionin toimielimet eivät ole riittävästi kyenneet hyödyntämään tätä kokemusta sekä asiaa koskevien lausuntojen, tiedonantojen ja ehdotusten tuloksia.

| 12. | ETSK katsoo, että olisi löydettävä nykyistä parempia tapoja yhdistää komitean ulkoista toimintaa koskeva kokemus unionin tärkeimpiin politiikanaloihin. Se voidaan joissakin tapauksissa toteuttaa allekirjoittamalla yhteistyön tiivistämiseen tähtääviä pöytäkirjoja, joista esimerkkinä mainittakoon komission ja ETSK:n yhteistyöpöytäkirja. Parempi tapa päästä tavoitteeseen saattaisi kuitenkin olla sopimuksen tekeminen unionin kaikkien poliittisten elinten ja ETSK:n välillä integroitujen ja mielellään ennakoivien politiikkojen kehittämisestä ulkoisen toiminnan alalla. |
| --- | --- |

12.

ETSK katsoo, että olisi löydettävä nykyistä parempia tapoja yhdistää komitean ulkoista toimintaa koskeva kokemus unionin tärkeimpiin politiikanaloihin. Se voidaan joissakin tapauksissa toteuttaa allekirjoittamalla yhteistyön tiivistämiseen tähtääviä pöytäkirjoja, joista esimerkkinä mainittakoon komission ja ETSK:n yhteistyöpöytäkirja. Parempi tapa päästä tavoitteeseen saattaisi kuitenkin olla sopimuksen tekeminen unionin kaikkien poliittisten elinten ja ETSK:n välillä integroitujen ja mielellään ennakoivien politiikkojen kehittämisestä ulkoisen toiminnan alalla.

| 13. | ETSK korostaa joka tapauksessa, että komitean ja yleisemmin järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolia on tulevaisuudessa vahvistettava globalisaatiota koskevien toimenpiteiden yhteydessä. Yleisenä syynä kansalaisyhteiskunnan roolin vahvistamiseen ovat unionin pyrkimykset edistää laajempia globalisaatiota koskevia tavoitteitaan 2000-luvun maailmassa. Yksi erityissyy etenkin ETSK:n aseman vahvistamiselle liittyy siihen, miten unionin pyrkimyksiä edistetään. Toisin sanoen se liittyy ETSK:n uusiin toimintamuotoihin, joita kehitetään osaamisyhteiskunnan puitteissa ja sen ehdoilla, sekä komitean ainutlaatuiseen asemaan. Komitealla on ainutlaatuinen mahdollisuus puuttua uskottavalla tavalla yhteiskunnallisiin kysymyksiin unionin ulkopuolella käyttäen hyväkseen ”pehmeäksi diplomatiaksi” luonnehdittuja välineitä. |
| --- | --- |

13.

ETSK korostaa joka tapauksessa, että komitean ja yleisemmin järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolia on tulevaisuudessa vahvistettava globalisaatiota koskevien toimenpiteiden yhteydessä. Yleisenä syynä kansalaisyhteiskunnan roolin vahvistamiseen ovat unionin pyrkimykset edistää laajempia globalisaatiota koskevia tavoitteitaan 2000-luvun maailmassa. Yksi erityissyy etenkin ETSK:n aseman vahvistamiselle liittyy siihen, miten unionin pyrkimyksiä edistetään. Toisin sanoen se liittyy ETSK:n uusiin toimintamuotoihin, joita kehitetään osaamisyhteiskunnan puitteissa ja sen ehdoilla, sekä komitean ainutlaatuiseen asemaan. Komitealla on ainutlaatuinen mahdollisuus puuttua uskottavalla tavalla yhteiskunnallisiin kysymyksiin unionin ulkopuolella käyttäen hyväkseen ”pehmeäksi diplomatiaksi” luonnehdittuja välineitä.

| 14. | ETSK:n tavoitteena on saada hyväksyntä edellä mainitulle ainutlaatuiselle asemalle sekä vahvistaa sitä. Komitea pyrkii siihen, että sen asema Euroopan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kumppanina ja institutionaalisena edustajana tunnustetaan varsinkin kansainvälisissä organisaatioissa kuten Yhdistyneiden Kansakuntien talous- ja sosiaalineuvostossa (Ecosoc). Lisäksi sen tavoitteena on edistää komitean asemaa ja roolia unionin ulkopuolisten maiden kanssa allekirjoitettavien sopimusten yhteydessä sekä vahvistaa komitean poliittista toimintaa kyseisten maiden kansalaisyhteiskunnan tukemiseksi. |
| --- | --- |

14.

ETSK:n tavoitteena on saada hyväksyntä edellä mainitulle ainutlaatuiselle asemalle sekä vahvistaa sitä. Komitea pyrkii siihen, että sen asema Euroopan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kumppanina ja institutionaalisena edustajana tunnustetaan varsinkin kansainvälisissä organisaatioissa kuten Yhdistyneiden Kansakuntien talous- ja sosiaalineuvostossa (Ecosoc). Lisäksi sen tavoitteena on edistää komitean asemaa ja roolia unionin ulkopuolisten maiden kanssa allekirjoitettavien sopimusten yhteydessä sekä vahvistaa komitean poliittista toimintaa kyseisten maiden kansalaisyhteiskunnan tukemiseksi.

| 15. | Suoriutuakseen edellä mainitusta kaksoisroolistaan ETSK pyytää, että sitä tuetaan merkittävien poliittisten linjausten kehittämisessä keskipitkällä aikavälillä. Niitä ovat muun muassa seuraavat:






  — | Luodaan nykyaikainen ja integroitu järjestelmä aktiivista tiedottamista, tiedonvaihtoa ja verkottumista varten yhdessä ETSK:n eurooppalaisten ja EU:n ulkopuolella toimivien kumppanien sekä unionin muiden toimielinten kanssa. |
| --- | --- | --- |

15.

Suoriutuakseen edellä mainitusta kaksoisroolistaan ETSK pyytää, että sitä tuetaan merkittävien poliittisten linjausten kehittämisessä keskipitkällä aikavälillä. Niitä ovat muun muassa seuraavat:

—

Luodaan nykyaikainen ja integroitu järjestelmä aktiivista tiedottamista, tiedonvaihtoa ja verkottumista varten yhdessä ETSK:n eurooppalaisten ja EU:n ulkopuolella toimivien kumppanien sekä unionin muiden toimielinten kanssa.

| — | Lisätään ETSK:n näkyvyyttä ja vahvistetaan sen yhteistyötä neuvoa-antavien elinten sekä hallitusten välisten ja muiden asianomaisten kansainvälisten organisaatioiden kanssa erityisesti kysymyksissä, jotka koskevat suhteita järjestäytyneeseen kansalaisyhteiskuntaan. |
| --- | --- |

—

Lisätään ETSK:n näkyvyyttä ja vahvistetaan sen yhteistyötä neuvoa-antavien elinten sekä hallitusten välisten ja muiden asianomaisten kansainvälisten organisaatioiden kanssa erityisesti kysymyksissä, jotka koskevat suhteita järjestäytyneeseen kansalaisyhteiskuntaan.

| — | Perustetaan sähköinen tietokanta, johon kerätään tietoa eri elinten ja rakenteiden kaikkialla maailmassa yhdessä kansalaisyhteiskunnan verkkojen kanssa harjoittamasta konsultatiivisesta toiminnasta, ja käytetään kyseistä tietopankkia välineenä, joka avulla voidaan lähestyä, ymmärtää ja tulkita kansalaisyhteiskunnan erilaisia ilmiöitä ja käyttäytymismalleja ja jakaa niitä koskevaa tietoa sekä edistää unionin arvoja ja strategisia tavoitteita maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

—

Perustetaan sähköinen tietokanta, johon kerätään tietoa eri elinten ja rakenteiden kaikkialla maailmassa yhdessä kansalaisyhteiskunnan verkkojen kanssa harjoittamasta konsultatiivisesta toiminnasta, ja käytetään kyseistä tietopankkia välineenä, joka avulla voidaan lähestyä, ymmärtää ja tulkita kansalaisyhteiskunnan erilaisia ilmiöitä ja käyttäytymismalleja ja jakaa niitä koskevaa tietoa sekä edistää unionin arvoja ja strategisia tavoitteita maailmanlaajuisesti.

| — | Laaditaan kahden vuoden välein raportti neuvoa-antavien elinten ja rakenteiden toiminnan kehittymisestä maailmalla sekä unionin ulkoisen toiminnan vaikutuksesta niihin. |
| --- | --- |

—

Laaditaan kahden vuoden välein raportti neuvoa-antavien elinten ja rakenteiden toiminnan kehittymisestä maailmalla sekä unionin ulkoisen toiminnan vaikutuksesta niihin.

| 16. | Edellä esitettyjen huomioiden ja ehdotusten valossa ETSK kehottaa unionin poliittisia elimiä ryhtymään soveltamaan ja edistämään toimielinten väliseen jatkuvaan vuoropuheluun perustuvaa menetelmää. Kyseisen menetelmän tavoitteena olisi






  — | luotettavan kollektiivisen tiedon hankkiminen unionin ulkoisesta toiminnasta ja |
| --- | --- | --- |

16.

Edellä esitettyjen huomioiden ja ehdotusten valossa ETSK kehottaa unionin poliittisia elimiä ryhtymään soveltamaan ja edistämään toimielinten väliseen jatkuvaan vuoropuheluun perustuvaa menetelmää. Kyseisen menetelmän tavoitteena olisi

—

luotettavan kollektiivisen tiedon hankkiminen unionin ulkoisesta toiminnasta ja

| — | yhteisen ja johdonmukaisen näkemyksen muodostaminen siitä, miltä osin, miksi ja miten kyseistä toimintaa ehdotetaan kehitettäväksi. |
| --- | --- |

—

yhteisen ja johdonmukaisen näkemyksen muodostaminen siitä, miltä osin, miksi ja miten kyseistä toimintaa ehdotetaan kehitettäväksi.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/64 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/64

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Panos Eurooppa-neuvoston kokoukseen 15.—16. kesäkuuta 2006 — Harkinta-aika”

(2006/C 195/17)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 15. helmikuuta 2006 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta Panos Eurooppa-neuvoston kokoukseen 15.—16. kesäkuuta 2006 — Harkinta-aika

ja nimesi työjärjestyksensä 20 artiklan nojalla lausunnon yleisesittelijäksi Henri MALOSSEN.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 133 ääntä puolesta ja 1 vastaan 8:n pidättyessä äänestämästä.

| 1. | ETSK suhtautuu myönteisesti neuvoston puheenjohtajavaltion aikomukseen sopia myös harkinta-ajan seuraavista vaiheista sen sijaan, että rajoituttaisiin esittelemään prosessin aikana tehtyjä aloitteita. |
| --- | --- |

1.

ETSK suhtautuu myönteisesti neuvoston puheenjohtajavaltion aikomukseen sopia myös harkinta-ajan seuraavista vaiheista sen sijaan, että rajoituttaisiin esittelemään prosessin aikana tehtyjä aloitteita.

| 2. | ETSK toistaa 24. syyskuuta 2003 (1) ja 28. lokakuuta 2004 (2) antamissaan lausunnoissa esittämänsä kannan, jonka mukaan perustuslakisopimus on olennainen väline unionin vastatessa edessään oleviin haasteisiin. Komitea korostaa olevan erityisen tärkeää, että sopimukseen on sisällytetty perusoikeuskirja. Näin unionin toimintaperiaatteet perustuvat kansalaisten oikeuksiin sekä institutionaalisiin ja unionin hallintotapaa koskeviin määräyksiin, jotka parantavat unionin näkyvyyttä ja lisäävät sen tehokkuutta. |
| --- | --- |

2.

ETSK toistaa 24. syyskuuta 2003 (1) ja 28. lokakuuta 2004 (2) antamissaan lausunnoissa esittämänsä kannan, jonka mukaan perustuslakisopimus on olennainen väline unionin vastatessa edessään oleviin haasteisiin. Komitea korostaa olevan erityisen tärkeää, että sopimukseen on sisällytetty perusoikeuskirja. Näin unionin toimintaperiaatteet perustuvat kansalaisten oikeuksiin sekä institutionaalisiin ja unionin hallintotapaa koskeviin määräyksiin, jotka parantavat unionin näkyvyyttä ja lisäävät sen tehokkuutta.

| 3. | Komitea ottaa niin ikään huomioon 19. tammikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman ”Pohdintavaihe: Euroopan unionista käytävän keskustelun rakenne, aiheet ja arviointikehys”. |
| --- | --- |

3.

Komitea ottaa niin ikään huomioon 19. tammikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman ”Pohdintavaihe: Euroopan unionista käytävän keskustelun rakenne, aiheet ja arviointikehys”.

| 4. | ETSK toteaa seuraavaa:






  — | Puolen vuosisadan mittaiseen Euroopan rakennustyöhön ja sen tuloksiin suhtaudutaan epäilevästi, koska Euroopan yhdentymisen tavoitteista ja päämääristä ei ole selkeää näkemystä eikä niistä ole päästy yhteisymmärrykseen. |
| --- | --- | --- |

4.

ETSK toteaa seuraavaa:

—

Puolen vuosisadan mittaiseen Euroopan rakennustyöhön ja sen tuloksiin suhtaudutaan epäilevästi, koska Euroopan yhdentymisen tavoitteista ja päämääristä ei ole selkeää näkemystä eikä niistä ole päästy yhteisymmärrykseen.

| — | Kansalaiset suhtautuvat epäröiden pikemminkin unionin toimintaan ja nykyisiin politiikkoihin kuin itse perustuslakisopimukseen, jonka innovatiivisuutta ei ole selvitetty riittävästi yleisölle. |
| --- | --- |

—

Kansalaiset suhtautuvat epäröiden pikemminkin unionin toimintaan ja nykyisiin politiikkoihin kuin itse perustuslakisopimukseen, jonka innovatiivisuutta ei ole selvitetty riittävästi yleisölle.

| — | Nizzan sopimuksesta peräisin oleva nykyinen toimielinjärjestelmä ei myöskään ole paras mahdollinen, jotta Euroopan unioni etenisi yhdentymisessään. Nykyiset perussopimukset eivät vastaa nykyaikaisen eurooppalaisen hallintotavan asettamia vaatimuksia, ja ne jättävät ennen kaikkea liian vähän tilaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumiselle kaikilla tasoilla politiikkojen valmisteluprosessiin ja yhteisön päätösten valmisteluun. |
| --- | --- |

—

Nizzan sopimuksesta peräisin oleva nykyinen toimielinjärjestelmä ei myöskään ole paras mahdollinen, jotta Euroopan unioni etenisi yhdentymisessään. Nykyiset perussopimukset eivät vastaa nykyaikaisen eurooppalaisen hallintotavan asettamia vaatimuksia, ja ne jättävät ennen kaikkea liian vähän tilaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumiselle kaikilla tasoilla politiikkojen valmisteluprosessiin ja yhteisön päätösten valmisteluun.

| — | Euroopan komission ja Eurooppa-neuvoston on omilla vastuualueillaan tehtävä sopivia ehdotuksia ja pohjustettava sellaista näkemystä Euroopan tulevaisuudesta, joka tarjoaa unionin kansalaisille tulevaisuudennäkymiä ja antaa unionin politiikoille sisältöä, jotta politiikat vastaisivat unionin väestön odotuksia. ETSK on ilahtunut siitä, että 4. huhtikuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission toimielintenvälisessä sopimuksessa kauden 2007—2013 rahoitusnäkymien loppusummaa korotettiin Eurooppa-neuvoston alkuperäisestä sopimuksesta. Komitea toteaa kuitenkin, että korotus on edelleen liian pieni, ja pahoittelee syvästi sitä, etteivät rahoitusnäkymät anna mahdollisuutta sellaisiin talousarviomäärärahoihin, jotka vastaisivat kaikilta osin unionille asetettuja kunnianhimoisia tavoitteita. Komitea viittaa asiasta 15. syyskuuta 2004 antamaansa lausuntoon. (3) |
| --- | --- |

—

Euroopan komission ja Eurooppa-neuvoston on omilla vastuualueillaan tehtävä sopivia ehdotuksia ja pohjustettava sellaista näkemystä Euroopan tulevaisuudesta, joka tarjoaa unionin kansalaisille tulevaisuudennäkymiä ja antaa unionin politiikoille sisältöä, jotta politiikat vastaisivat unionin väestön odotuksia. ETSK on ilahtunut siitä, että 4. huhtikuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission toimielintenvälisessä sopimuksessa kauden 2007—2013 rahoitusnäkymien loppusummaa korotettiin Eurooppa-neuvoston alkuperäisestä sopimuksesta. Komitea toteaa kuitenkin, että korotus on edelleen liian pieni, ja pahoittelee syvästi sitä, etteivät rahoitusnäkymät anna mahdollisuutta sellaisiin talousarviomäärärahoihin, jotka vastaisivat kaikilta osin unionille asetettuja kunnianhimoisia tavoitteita. Komitea viittaa asiasta 15. syyskuuta 2004 antamaansa lausuntoon. (3)

| — | Jotta Euroopan viestintästrategia onnistuisi, on ensin






  — | muodostettava selkeä näkemys Euroopan tulevaisuudesta |
| --- | --- | --- |

—

Jotta Euroopan viestintästrategia onnistuisi, on ensin

—

muodostettava selkeä näkemys Euroopan tulevaisuudesta

| — | määriteltävä ja toteutettava politiikkoja, jotka tarjoavat kansalaisille todellista lisäarvoa |
| --- | --- |

—

määriteltävä ja toteutettava politiikkoja, jotka tarjoavat kansalaisille todellista lisäarvoa

| — | lisättävä Euroopan rakennustyön ja sen päämäärien ymmärrettävyyttä ja näkyvyyttä |
| --- | --- |

—

lisättävä Euroopan rakennustyön ja sen päämäärien ymmärrettävyyttä ja näkyvyyttä

| — | demokratisoitava entisestään unionin toimintaa ja taattava erityisesti, että kansalaiset voivat osallistua siihen nykyistä paremmin ja että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa käydään järjestelmällistä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

—

demokratisoitava entisestään unionin toimintaa ja taattava erityisesti, että kansalaiset voivat osallistua siihen nykyistä paremmin ja että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa käydään järjestelmällistä vuoropuhelua.

| 5. | ETSK antaa 15. ja 16. kesäkuuta 2006 pidettävälle Eurooppa-neuvoston kokoukselle seuraavat suositukset: |
| --- | --- |

5.

ETSK antaa 15. ja 16. kesäkuuta 2006 pidettävälle Eurooppa-neuvoston kokoukselle seuraavat suositukset:

5.1   Vastuukysymykset

| 5.1.1 | Vastuu siitä, että Euroopan unionin nykyiseen identiteettikriisiin löydetään nopeasti ratkaisu, on olennaisesti jäsenvaltioilla ja siis Eurooppa-neuvostolla. Kesäkuussa 2006 pidettävän huippukokouksen on näin ollen annettava selkeä viesti Euroopan tulevaisuudesta ja raivattava ulospääsytie nykyisestä poliittisesta umpikujasta. ETSK katsoo, että kriisiä ratkaistaessa on säilytettävä perustuslakisopimuksen saavutukset ja siinä saavutettu tasapaino sekä otettava huomioon, että 15 jäsenvaltiota on jo ratifioinut sopimuksen. |
| --- | --- |

5.1.1

Vastuu siitä, että Euroopan unionin nykyiseen identiteettikriisiin löydetään nopeasti ratkaisu, on olennaisesti jäsenvaltioilla ja siis Eurooppa-neuvostolla. Kesäkuussa 2006 pidettävän huippukokouksen on näin ollen annettava selkeä viesti Euroopan tulevaisuudesta ja raivattava ulospääsytie nykyisestä poliittisesta umpikujasta. ETSK katsoo, että kriisiä ratkaistaessa on säilytettävä perustuslakisopimuksen saavutukset ja siinä saavutettu tasapaino sekä otettava huomioon, että 15 jäsenvaltiota on jo ratifioinut sopimuksen.

| 5.1.2 | Perustuslakisopimuksen IV-443 artiklan 4 kohdan nojalla sopimuksen ratifiointiprosessin epäonnistuminen kahdessa jäsenvaltiossa ei merkitse välttämättä, että sopimus on hylättävä. Näiden epäonnistumisien taustalla olevia syitä ei kuitenkaan tule jättää huomiotta. |
| --- | --- |

5.1.2

Perustuslakisopimuksen IV-443 artiklan 4 kohdan nojalla sopimuksen ratifiointiprosessin epäonnistuminen kahdessa jäsenvaltiossa ei merkitse välttämättä, että sopimus on hylättävä. Näiden epäonnistumisien taustalla olevia syitä ei kuitenkaan tule jättää huomiotta.

5.2   Hallintotavan tehostaminen

| 5.2.1 | Unionin toimielinten, komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston, on ennakoitava perustuslakisopimukseen sisältyvät innovatiivisimmat hallintotapaseikat. ETSK kehottaa näin ollen laajentamaan ja vahvistamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kuulemisprosesseja jo tässä vaiheessa ja järjestämään kuulemisen aina ennen tärkeän lainsäädäntöaloitteen tekemistä. Komitea kehottaa komissiota tarkastelemaan myös kansalaisaloitteen toteuttamisen ehtoja. |
| --- | --- |

5.2.1

Unionin toimielinten, komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston, on ennakoitava perustuslakisopimukseen sisältyvät innovatiivisimmat hallintotapaseikat. ETSK kehottaa näin ollen laajentamaan ja vahvistamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kuulemisprosesseja jo tässä vaiheessa ja järjestämään kuulemisen aina ennen tärkeän lainsäädäntöaloitteen tekemistä. Komitea kehottaa komissiota tarkastelemaan myös kansalaisaloitteen toteuttamisen ehtoja.

| 5.2.2 | Toimielinten olisi hyödynnettävä aiempaa useammin ETSK:n kykyä antaa oma panoksensa unionin politiikkojen sisältöön siten, että komitea antaa valmistelevia lausuntoja ja tiedonantoja ja osallistuu vaikutustenarviointien laatimiseen. |
| --- | --- |

5.2.2

Toimielinten olisi hyödynnettävä aiempaa useammin ETSK:n kykyä antaa oma panoksensa unionin politiikkojen sisältöön siten, että komitea antaa valmistelevia lausuntoja ja tiedonantoja ja osallistuu vaikutustenarviointien laatimiseen.

| 5.2.3 | Komitea aikoo myös tehdä edelleen aloitteita yhdessä mm. jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten kanssa ollakseen ratkaisevalla tavalla mukana unionin toimielinten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelun ja yhteistoiminnan edistämisessä ja vakinaistamisessa. |
| --- | --- |

5.2.3

Komitea aikoo myös tehdä edelleen aloitteita yhdessä mm. jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten kanssa ollakseen ratkaisevalla tavalla mukana unionin toimielinten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelun ja yhteistoiminnan edistämisessä ja vakinaistamisessa.

| 5.2.4 | Olisi niin ikään kehitettävä ”toimivan toissijaisuuden” periaatetta antamalla alue- ja paikallisyhteisöille sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioille yhä enemmän vastuuta ”unionin nimissä”, jotta kansalaiset omaksuisivat nopeammin unionin realiteetit. Toissijaisuuden valvonta olisikin ulotettava kattamaan alue- ja paikallisyhteisöjen lisäksi kansalaisyhteiskunnan organisaatiot. |
| --- | --- |

5.2.4

Olisi niin ikään kehitettävä ”toimivan toissijaisuuden” periaatetta antamalla alue- ja paikallisyhteisöille sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioille yhä enemmän vastuuta ”unionin nimissä”, jotta kansalaiset omaksuisivat nopeammin unionin realiteetit. Toissijaisuuden valvonta olisikin ulotettava kattamaan alue- ja paikallisyhteisöjen lisäksi kansalaisyhteiskunnan organisaatiot.

5.3   Yhteisön politiikkojen ja unionin kansalaisuuden sisällön vahvistaminen

| 5.3.1 | Unionin toimielinten on vahvistettava entisestään unionin politiikkojen sisältöä ja osoitettava niiden olevan tehokkaita ja vaikuttavan myönteisesti kansalaisten arkeen: työllisyyteen, liikkuvuuteen, ympäristöön, sosiaaliseen edistykseen, nuorisotoimintaan, yrittäjähenkeen, syrjinnän ja osattomuuden torjuntaan jne. Toimielinten olisi toteutettava myös vastaisuudessa mittavia eurooppalaisia hankkeita, joiden ansiosta kansalaiset voivat samaistua unioniin (Euroopan laajuiset verkot, avaruuspolitiikka jne.), sekä käynnistettävä uusia hankkeita, kuten eurooppalainen siviilipalvelus ja suurriskien eurooppalainen ennaltaehkäisy- ja hallintajärjestelmä. |
| --- | --- |

5.3.1

Unionin toimielinten on vahvistettava entisestään unionin politiikkojen sisältöä ja osoitettava niiden olevan tehokkaita ja vaikuttavan myönteisesti kansalaisten arkeen: työllisyyteen, liikkuvuuteen, ympäristöön, sosiaaliseen edistykseen, nuorisotoimintaan, yrittäjähenkeen, syrjinnän ja osattomuuden torjuntaan jne. Toimielinten olisi toteutettava myös vastaisuudessa mittavia eurooppalaisia hankkeita, joiden ansiosta kansalaiset voivat samaistua unioniin (Euroopan laajuiset verkot, avaruuspolitiikka jne.), sekä käynnistettävä uusia hankkeita, kuten eurooppalainen siviilipalvelus ja suurriskien eurooppalainen ennaltaehkäisy- ja hallintajärjestelmä.

| 5.3.2 | Euroopan komission on perustamissopimusten sille antaman roolin ja toimivaltuuksien mukaisesti suunniteltava ja ehdotettava todellisia yhteisiä politiikkoja sellaisille aloille, joilla eurooppalainen ulottuvuus tuottaa selvästi lisäarvoa (etenkin energia, ympäristö ja tutkimus). Näissä tapauksissa on valittava kaikkein käytännönläheisimmät ratkaisut, jollaisia ovat alasta riippuen EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisrahoitus tai tiiviimpi yhteistyö. |
| --- | --- |

5.3.2

Euroopan komission on perustamissopimusten sille antaman roolin ja toimivaltuuksien mukaisesti suunniteltava ja ehdotettava todellisia yhteisiä politiikkoja sellaisille aloille, joilla eurooppalainen ulottuvuus tuottaa selvästi lisäarvoa (etenkin energia, ympäristö ja tutkimus). Näissä tapauksissa on valittava kaikkein käytännönläheisimmät ratkaisut, jollaisia ovat alasta riippuen EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisrahoitus tai tiiviimpi yhteistyö.

| 5.3.3 | Ulkopolitiikassa on Wienissä vuonna 1998 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tekemän sitoumuksen mukaisesti niin ikään vahvistettava huomattavasti yhteenkuuluvuutta ja EU:n yhteisvastuuta sen sijaan, että aloitteet ja kannat ovat hajallaan, mikä herättää epäilyjä siitä, haluavatko jäsenvaltiot todella toimia unionin nimissä. Johdonmukainen ja vakuuttava EU:n legitiimien intressien esittely ympäri maailmaa voisi myös vahvistaa huomattavasti kansalaisten uskoa unioniin ja lisätä unionin näkyvyyttä. |
| --- | --- |

5.3.3

Ulkopolitiikassa on Wienissä vuonna 1998 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tekemän sitoumuksen mukaisesti niin ikään vahvistettava huomattavasti yhteenkuuluvuutta ja EU:n yhteisvastuuta sen sijaan, että aloitteet ja kannat ovat hajallaan, mikä herättää epäilyjä siitä, haluavatko jäsenvaltiot todella toimia unionin nimissä. Johdonmukainen ja vakuuttava EU:n legitiimien intressien esittely ympäri maailmaa voisi myös vahvistaa huomattavasti kansalaisten uskoa unioniin ja lisätä unionin näkyvyyttä.

| 5.3.4 | Antamalla unionin politiikoille konkreettisen sisällön komissio ja neuvosto tekevät tarkistetusta Lissabonin strategiasta uskottavan ja avaavat tien vuoden 2010 jälkeisen Eurooppa-hankkeen toteuttamiselle kansalaisten odotusten mukaisesti, kunhan hankkeeseen tällä kertaa myönnetään asetettuja kunnianhimoisia tavoitteita vastaavat todelliset resurssit. Kansalaiset ymmärtävät paremmin perustuslakisopimuksen, jos heille avataan näkymä globaaliin yhteiskuntahankkeeseen, jollaista nykyisin kaivataan. |
| --- | --- |

5.3.4

Antamalla unionin politiikoille konkreettisen sisällön komissio ja neuvosto tekevät tarkistetusta Lissabonin strategiasta uskottavan ja avaavat tien vuoden 2010 jälkeisen Eurooppa-hankkeen toteuttamiselle kansalaisten odotusten mukaisesti, kunhan hankkeeseen tällä kertaa myönnetään asetettuja kunnianhimoisia tavoitteita vastaavat todelliset resurssit. Kansalaiset ymmärtävät paremmin perustuslakisopimuksen, jos heille avataan näkymä globaaliin yhteiskuntahankkeeseen, jollaista nykyisin kaivataan.

5.4   Nykyisten sopimusten täysimittainen hyödyntäminen

| 5.4.1 | Komission ja neuvoston ei tulisi odottaa uutta perussopimusta, vaan niiden olisi jo nyt pantava kaikilta osin täytäntöön eräät Nizzan sopimuksen määräykset, kuten tiettyjä sosiaalipolitiikan sekä oikeus- ja sisäasioiden alalla tehtäviä määräenemmistöpäätöksiä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

5.4.1

Komission ja neuvoston ei tulisi odottaa uutta perussopimusta, vaan niiden olisi jo nyt pantava kaikilta osin täytäntöön eräät Nizzan sopimuksen määräykset, kuten tiettyjä sosiaalipolitiikan sekä oikeus- ja sisäasioiden alalla tehtäviä määräenemmistöpäätöksiä koskevat määräykset.

| 5.4.2 | ETSK suosittaa lisäksi, että komissio ja jäsenvaltiot tekevät unionin talouspolitiikan ohjausjärjestelmää koskevia uusia aloitteita ja vahvistavat näin jäsenvaltioiden talous- ja finanssipolitiikan koordinointiprosessia, jotta investointeja alettaisiin jälleen suunnata Lissabonin strategiassa asetettujen tavoitteiden toteuttamiseen. Jo tässä vaiheessa on hyödyllistä lisätä euroryhmän maiden panosta. |
| --- | --- |

5.4.2

ETSK suosittaa lisäksi, että komissio ja jäsenvaltiot tekevät unionin talouspolitiikan ohjausjärjestelmää koskevia uusia aloitteita ja vahvistavat näin jäsenvaltioiden talous- ja finanssipolitiikan koordinointiprosessia, jotta investointeja alettaisiin jälleen suunnata Lissabonin strategiassa asetettujen tavoitteiden toteuttamiseen. Jo tässä vaiheessa on hyödyllistä lisätä euroryhmän maiden panosta.

| 5.4.3 | Neuvoston on nyt puututtava toimiin, jotka ovat useilla aloilla aikataulustaan jäljessä, riittämättömiä tai jopa puutteellisia. Tällaisia osa-alueita ovat esimerkiksi yhtymien, keskinäisten yhtiöiden ja pienyritysten eurooppalaisen perussäännön laatiminen ja yhteisön patentti. On niin ikään poistettava ripeästi ihmisten, palveluiden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden tiellä vielä olevat esteet. Toiminnan viivästyminen ja puutteellisuus ovat vieneet uskottavuutta unionin toimielimiltä. Ne ovat omiaan edistämään jäsenvaltioiden itsekästä toimintaa ja saamaan jäsenvaltiot uudelleen kilpailemaan keskenään. |
| --- | --- |

5.4.3

Neuvoston on nyt puututtava toimiin, jotka ovat useilla aloilla aikataulustaan jäljessä, riittämättömiä tai jopa puutteellisia. Tällaisia osa-alueita ovat esimerkiksi yhtymien, keskinäisten yhtiöiden ja pienyritysten eurooppalaisen perussäännön laatiminen ja yhteisön patentti. On niin ikään poistettava ripeästi ihmisten, palveluiden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden tiellä vielä olevat esteet. Toiminnan viivästyminen ja puutteellisuus ovat vieneet uskottavuutta unionin toimielimiltä. Ne ovat omiaan edistämään jäsenvaltioiden itsekästä toimintaa ja saamaan jäsenvaltiot uudelleen kilpailemaan keskenään.

| 5.4.4 | Komissiolla on aloiteoikeus ja se valvoo yleistä etua. Jos jotain komission esittämää unionin säädöshanketta ei saada vietyä päätökseen, neuvoston tulisi selittää ja perustella kansalaisille, miksi aloitteen käsittely on juuttunut paikoilleen. |
| --- | --- |

5.4.4

Komissiolla on aloiteoikeus ja se valvoo yleistä etua. Jos jotain komission esittämää unionin säädöshanketta ei saada vietyä päätökseen, neuvoston tulisi selittää ja perustella kansalaisille, miksi aloitteen käsittely on juuttunut paikoilleen.

5.5   Luotettavaa ja johdonmukaista tietoa

| 5.5.1 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita suunnittelemaan kohdennettuja ja jatkuvia tiedotuskampanjoita Euroopan yhdentymisen saavutuksista ja sen lisäarvosta sekä ottamaan ”Euroopan kansalaistaidon” oppiaineeksi jo ensiasteen opetuksessa. Jotta informaatio olisi uskottavaa eikä sitä pidettäisi propagandana, sen taustavoimiksi on valjastettava kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden muodostamat verkostot ja asetettava tavoitteeksi konkreettinen keskustelu unionin politiikkojen sisällöstä. Euroopan komissiolla on perusluonteinen rooli myös varmistettaessa, että unionin viestintätoimet ovat johdonmukaisia. Komission olisi sitouduttava nykyistä ponnekkaammin puolustamaan unionin politiikkoja ja mekanismeja eikä vain pysyteltävä neutraalina. |
| --- | --- |

5.5.1

ETSK kehottaa jäsenvaltioita suunnittelemaan kohdennettuja ja jatkuvia tiedotuskampanjoita Euroopan yhdentymisen saavutuksista ja sen lisäarvosta sekä ottamaan ”Euroopan kansalaistaidon” oppiaineeksi jo ensiasteen opetuksessa. Jotta informaatio olisi uskottavaa eikä sitä pidettäisi propagandana, sen taustavoimiksi on valjastettava kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden muodostamat verkostot ja asetettava tavoitteeksi konkreettinen keskustelu unionin politiikkojen sisällöstä. Euroopan komissiolla on perusluonteinen rooli myös varmistettaessa, että unionin viestintätoimet ovat johdonmukaisia. Komission olisi sitouduttava nykyistä ponnekkaammin puolustamaan unionin politiikkoja ja mekanismeja eikä vain pysyteltävä neutraalina.

6.   Vauhtia unionin ja sen kansalaisten uudelle sopimukselle

| 6.1 | Allekirjoittaessaan ja ratifioidessaan unionin perussopimukset kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet vapaaehtoisesti yhdentymisprosessiin, jonka perusta on yhä tiiviimmässä Euroopan kansojen muodostamassa unionissa. |
| --- | --- |

6.1

Allekirjoittaessaan ja ratifioidessaan unionin perussopimukset kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet vapaaehtoisesti yhdentymisprosessiin, jonka perusta on yhä tiiviimmässä Euroopan kansojen muodostamassa unionissa.

| 6.2 | Harkinta-ajan on määrä auttaa löytämään ratkaisu nykyiseen institutionaaliseen pattitilanteeseen, ja sitä on ennen kaikkea hyödynnettävä siten, että edistetään uuden yhteisymmärryksen syntymistä yhdentymisen päämääristä ja realistisesta mutta kunnianhimoisesta poliittisesta hankkeesta. Sen ansiosta kansalaiset voivat uneksia Euroopasta, joka todella tuo heille rauhan ja lisää vaurautta ja demokratiaa. EU:n nykyisestä identiteettikriisistä selviytyminen edellyttää välttämättä, että Eurooppa-hanke saadaan jälleen luotettavaksi ja yhdentymisprosessi legitiimiksi. |
| --- | --- |

6.2

Harkinta-ajan on määrä auttaa löytämään ratkaisu nykyiseen institutionaaliseen pattitilanteeseen, ja sitä on ennen kaikkea hyödynnettävä siten, että edistetään uuden yhteisymmärryksen syntymistä yhdentymisen päämääristä ja realistisesta mutta kunnianhimoisesta poliittisesta hankkeesta. Sen ansiosta kansalaiset voivat uneksia Euroopasta, joka todella tuo heille rauhan ja lisää vaurautta ja demokratiaa. EU:n nykyisestä identiteettikriisistä selviytyminen edellyttää välttämättä, että Eurooppa-hanke saadaan jälleen luotettavaksi ja yhdentymisprosessi legitiimiksi.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Vuonna 2003 kokoontuneelle hallitustenväliselle konferenssille osoitettu lausunto (EUVL C 10, 14.1.2004).

1

(2)  Lausunto aiheesta ”Sopimus Euroopan perustuslaista” (EUVL C 120, 20.5.2005).

2

(3)  Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: – Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen – Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007—2013” (KOM(2004) 101 lopullinen) (EUVL C 74, 23.3.2005).

3

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/66

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista”

KOM(2006) 32 lopullinen — 2006/0010 (CNC)

(2006/C 195/18)

Neuvosto päätti 10. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Wolfgang GREIF.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17. ja 18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 91 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Komission ehdotus

| 1.1 | Vuoden 2006 alussa komissio esitti neuvostolle päätösehdotuksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuodeksi 2006.
  Päätösehdotuksen mukaan vuonna 2005 kaudeksi 2005—2008 hyväksyttyjä suuntaviivoja ei muuteta ja jäsenvaltioille suositellaan, että ne toteuttaisivat työmarkkina- ja työllisyyspolitiikkaansa edelleen suuntaviivoihin sisältyvien painopistealojen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1

Vuoden 2006 alussa komissio esitti neuvostolle päätösehdotuksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuodeksi 2006.

Päätösehdotuksen mukaan vuonna 2005 kaudeksi 2005—2008 hyväksyttyjä suuntaviivoja ei muuteta ja jäsenvaltioille suositellaan, että ne toteuttaisivat työmarkkina- ja työllisyyspolitiikkaansa edelleen suuntaviivoihin sisältyvien painopistealojen mukaisesti.

| 1.2 | Komission päätösehdotus on uuden hallintosyklin mukainen. Hallintosykli on osa Lissabonin strategian uudistusta, ja sen mukaan työllisyyspolitiikan suuntaviivoja, joista päätetään yhdennettynä kokonaisuutena talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa, tulee periaatteessa tarkistaa kokonaisuudessaan enää joka kolmas vuosi. |
| --- | --- |

1.2

Komission päätösehdotus on uuden hallintosyklin mukainen. Hallintosykli on osa Lissabonin strategian uudistusta, ja sen mukaan työllisyyspolitiikan suuntaviivoja, joista päätetään yhdennettynä kokonaisuutena talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa, tulee periaatteessa tarkistaa kokonaisuudessaan enää joka kolmas vuosi.

| 1.3 | Tällöin jäsenvaltiot joutuvat neuvostossa samalla luopumaan vuoden 2006 osalta mahdollisuudesta tehdä tarvittaessa välttämättömät mukautukset välivuosina.
  Ennen päätösehdotuksen antamista komissio arvioi vuosiraportissaan ja yhteisessä työllisyysraportissa jäsenvaltioiden vuoden 2005 syksyllä esittämiä kansallisia uudistusohjelmia. |
| --- | --- |

1.3

Tällöin jäsenvaltiot joutuvat neuvostossa samalla luopumaan vuoden 2006 osalta mahdollisuudesta tehdä tarvittaessa välttämättömät mukautukset välivuosina.

Ennen päätösehdotuksen antamista komissio arvioi vuosiraportissaan ja yhteisessä työllisyysraportissa jäsenvaltioiden vuoden 2005 syksyllä esittämiä kansallisia uudistusohjelmia.

2.   Komitean huomautukset

| 2.1 | ETSK kannattaa uutta yhdennettyä lähestymistapaa sekä monivuotista sykliä jo työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoja vuosiksi 2005—2008 käsittelevässä lausunnossaan (1), mutta huomauttaa siinä muun muassa seuraavaa:






  — | Talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja työllisyyspolitiikan suuntaviivat eivät ole kaikilta osin keskenään johdonmukaisia. |
| --- | --- | --- |

2.1

ETSK kannattaa uutta yhdennettyä lähestymistapaa sekä monivuotista sykliä jo työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoja vuosiksi 2005—2008 käsittelevässä lausunnossaan (1), mutta huomauttaa siinä muun muassa seuraavaa:

—

Talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja työllisyyspolitiikan suuntaviivat eivät ole kaikilta osin keskenään johdonmukaisia.

| — | Onnistuminen riippuu ennen kaikkea siitä, että jäsenvaltiot ottavat velvollisuutensa vakavasti ja todella toteuttavat sovittuihin painopistealoihin kuuluvia toimia. |
| --- | --- |

—

Onnistuminen riippuu ennen kaikkea siitä, että jäsenvaltiot ottavat velvollisuutensa vakavasti ja todella toteuttavat sovittuihin painopistealoihin kuuluvia toimia.

| — | Parlamenttien, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan todellinen osallistuminen on taattava työllisyyspolitiikan koordinoinnin kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

—

Parlamenttien, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan todellinen osallistuminen on taattava työllisyyspolitiikan koordinoinnin kaikissa vaiheissa.

| 2.2 | Lisäksi komitea totesi vuosia 2005—2008 koskevia suuntaviivoja laadittaessa, että mukautukset ovat tarpeen erityisesti seuraavilla painopistealoilla:






  — | politiikka, jonka avulla edistetään nuorten integroitumista työmarkkinoille sekä pyritään ennen kaikkea takaamaan nuorille ensimmäinen, tulevaisuudennäkymiä tarjoava työpaikka |
| --- | --- | --- |

2.2

Lisäksi komitea totesi vuosia 2005—2008 koskevia suuntaviivoja laadittaessa, että mukautukset ovat tarpeen erityisesti seuraavilla painopistealoilla:

—

politiikka, jonka avulla edistetään nuorten integroitumista työmarkkinoille sekä pyritään ennen kaikkea takaamaan nuorille ensimmäinen, tulevaisuudennäkymiä tarjoava työpaikka

| — | toimet, jotka liittyvät osaamistalouteen siirtymiseen ja koskevat etenkin työpaikkojen laadun ja niiden tuottavuuden parantamista |
| --- | --- |

—

toimet, jotka liittyvät osaamistalouteen siirtymiseen ja koskevat etenkin työpaikkojen laadun ja niiden tuottavuuden parantamista

| — | kysymykset, jotka koskevat sukupuolten tasa-arvoa työmarkkinoilla ja siinä yhteydessä myös työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista edistäviä toimia |
| --- | --- |

—

kysymykset, jotka koskevat sukupuolten tasa-arvoa työmarkkinoilla ja siinä yhteydessä myös työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista edistäviä toimia

| — | työikäisen väestön ikääntymisen synnyttämä haaste |
| --- | --- |

—

työikäisen väestön ikääntymisen synnyttämä haaste

| — | tarve torjua nykyistä tehokkaammin ikään, vammaisuuteen tai etniseen taustaan perustuvaa syrjintää työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

—

tarve torjua nykyistä tehokkaammin ikään, vammaisuuteen tai etniseen taustaan perustuvaa syrjintää työmarkkinoilla.

| 2.3 | ETSK yhtyy Cambridge Review Report -raportin arvioon, joka koskee eri valtioiden vuoden 2005 kansallisten toimintasuunnitelmien työllisyyspoliittista osuutta. Arvio tehtiin komission pyynnöstä, ja sen johtopäätös on, että juuri kohdassa 2.2 mainittujen horisontaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi on esitetty yksittäisiä toimia, mutta kaiken kaikkiaan useat jäsenvaltiot eivät kuitenkaan ole antaneet niille tarpeeksi painoarvoa.
  Kun otetaan huomioon, että useissa jäsenvaltioissa työmarkkinatilanne ei ole juurikaan parantunut ja että jäsenvaltiot eivät ole vieläkään täysin toteuttaneet painopistealoihin kuuluvia toimia, ETSK:n mielestä on ensisijaisen tärkeää, että jäsenvaltioille vuosittain annettavissa suosituksissa kiinnitetään erityishuomiota näihin seikkoihin ja tehdään tarvittaessa myös tarpeelliset mukautukset monivuotisiin suuntaviivoihin. |
| --- | --- |

2.3

ETSK yhtyy Cambridge Review Report -raportin arvioon, joka koskee eri valtioiden vuoden 2005 kansallisten toimintasuunnitelmien työllisyyspoliittista osuutta. Arvio tehtiin komission pyynnöstä, ja sen johtopäätös on, että juuri kohdassa 2.2 mainittujen horisontaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi on esitetty yksittäisiä toimia, mutta kaiken kaikkiaan useat jäsenvaltiot eivät kuitenkaan ole antaneet niille tarpeeksi painoarvoa.

Kun otetaan huomioon, että useissa jäsenvaltioissa työmarkkinatilanne ei ole juurikaan parantunut ja että jäsenvaltiot eivät ole vieläkään täysin toteuttaneet painopistealoihin kuuluvia toimia, ETSK:n mielestä on ensisijaisen tärkeää, että jäsenvaltioille vuosittain annettavissa suosituksissa kiinnitetään erityishuomiota näihin seikkoihin ja tehdään tarvittaessa myös tarpeelliset mukautukset monivuotisiin suuntaviivoihin.

| 2.4 | Tämä pätee etenkin selkeiden ja sitovien työllisyys- ja työmarkkinapoliittisten tavoitteiden miltei täydelliseen puuttumiseen unionitasolla.






  — | Vuosia 2005—2008 koskevia suuntaviivoja annettaessa luovuttiin vähitellen Euroopan työllisyysstrategiassa siihen asti noudatetusta lähestymistavasta, jonka mukaan jäsenvaltioille määritetään selvät puitteet ja yksiselitteiset velvoitteet, nimenomaiset ja määrälliset tavoitteet laimentuivat viitearvoiksi. |
| --- | --- | --- |

2.4

Tämä pätee etenkin selkeiden ja sitovien työllisyys- ja työmarkkinapoliittisten tavoitteiden miltei täydelliseen puuttumiseen unionitasolla.

—

Vuosia 2005—2008 koskevia suuntaviivoja annettaessa luovuttiin vähitellen Euroopan työllisyysstrategiassa siihen asti noudatetusta lähestymistavasta, jonka mukaan jäsenvaltioille määritetään selvät puitteet ja yksiselitteiset velvoitteet, nimenomaiset ja määrälliset tavoitteet laimentuivat viitearvoiksi.

| — | Jokaisen jäsenvaltion tulisi kansanedustuslaitostaan ja työmarkkinaosapuolia kuultuaan pikemminkin määrittää laadittavan kansallisen uudistusohjelman osana omat, suuntaviivojen jäsenvaltiotason täytäntöönpanoa koskevat tavoitteensa. |
| --- | --- |

—

Jokaisen jäsenvaltion tulisi kansanedustuslaitostaan ja työmarkkinaosapuolia kuultuaan pikemminkin määrittää laadittavan kansallisen uudistusohjelman osana omat, suuntaviivojen jäsenvaltiotason täytäntöönpanoa koskevat tavoitteensa.

| 2.5 | Komitea totesi vuosi sitten, että tämä voi johtaa siihen, että jäsenvaltiotasolla sitoudutaan unionintasolla sovittujen painopistealojen täytäntöönpanoon entistä heikommin sikäli, että jäsenvaltioiden työllisyyspoliittisia toimia on vaikeampi arvioida suhteessa konkreettisiin ja määrällisiin eurooppalaisiin tavoitteisiin.
  Tämä huoli — erityisesti tavoitteita koskevien velvoitteiden jatkuva väheneminen — on nyt vuotta myöhemmin osoittautunut hyvinkin aiheelliseksi, kuten jäsenvaltioiden esittämien kansallisten uudistussuunnitelmien työllisyysosioiden ensimmäinen tarkastelu osoittaa. Kuten useat tahot ovat todenneet, komissiolle toimitetuista kansallisista uudistusohjelmista monet eivät ole kovinkaan kunnianhimoisia työntekijöiden oikeuksia ja velvollisuuksia kunnioittavan työllisyyspolitiikan osalta seuraavista syistä:






  — | Kuten aiempinakin vuosina niissä esitetään usein jo toteutettavia toimia, jotka kuuluvat joka tapauksessa kansalliseen hallitusohjelmaan. |
| --- | --- | --- |

2.5

Komitea totesi vuosi sitten, että tämä voi johtaa siihen, että jäsenvaltiotasolla sitoudutaan unionintasolla sovittujen painopistealojen täytäntöönpanoon entistä heikommin sikäli, että jäsenvaltioiden työllisyyspoliittisia toimia on vaikeampi arvioida suhteessa konkreettisiin ja määrällisiin eurooppalaisiin tavoitteisiin.

Tämä huoli — erityisesti tavoitteita koskevien velvoitteiden jatkuva väheneminen — on nyt vuotta myöhemmin osoittautunut hyvinkin aiheelliseksi, kuten jäsenvaltioiden esittämien kansallisten uudistussuunnitelmien työllisyysosioiden ensimmäinen tarkastelu osoittaa. Kuten useat tahot ovat todenneet, komissiolle toimitetuista kansallisista uudistusohjelmista monet eivät ole kovinkaan kunnianhimoisia työntekijöiden oikeuksia ja velvollisuuksia kunnioittavan työllisyyspolitiikan osalta seuraavista syistä:

—

Kuten aiempinakin vuosina niissä esitetään usein jo toteutettavia toimia, jotka kuuluvat joka tapauksessa kansalliseen hallitusohjelmaan.

| — | Useissa kansallisissa uudistusohjelmissa ei ole täsmällistä tietoa siitä, milloin, miten, millaisin resurssein ja kenen toimesta ohjelmat on määrä toteuttaa. |
| --- | --- |

—

Useissa kansallisissa uudistusohjelmissa ei ole täsmällistä tietoa siitä, milloin, miten, millaisin resurssein ja kenen toimesta ohjelmat on määrä toteuttaa.

Suuntaviivojen täytäntöönpanossa on yleensä mielekästä sallia jonkin verran joustavuutta, kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset työmarkkinapoliittiset rakenteet ja ongelmat. Mikäli kohdassa 2.4 mainitut edellytykset täyttyvät, tulee ehdottomasti välttää sitä, että uudistetun Lissabonin strategian tavoitteet vesittyvät konkreettisuuden puuttumisen vuoksi.

| 2.6 | ETSK kannattaa sen vuoksi tehokkaisiin toimiin ryhtymistä kansallisten ohjelmien laadun parantamiseksi tulevaisuudessa siten, että ne sisältävät entistä sitovampia aikarajoja ja vastuualueita ja — mikäli mahdollista — asianmukaisen rahoitusperustan.
  Lissabonin strategian yleiset työllisyystavoitteet (kokonaistyöllisyys, naiset, ikääntyneet) on kansallisissa uudistussuunnitelmissa määritetty useimmiten vain kansallisella tasolla. ETSK kannattaa muidenkin konkreettisten tavoitteiden asettamista esimerkiksi nuorisotyöttömyyden torjunnassa, tasa-arvon ja elinikäisen oppimisen edistämisessä, vammaisten tukemisessa (2) sekä lastenhoitopalvelujen ja aktiivisen työmarkkinapolitiikan resurssien laajentamisessa. Tältä osin vain harvat jäsenvaltiot ovat esittäneet kunnianhimoisia ehdotuksia.
  Tämän vuoksi on pyrittävä vakavasti siihen, että suuntaviivoissa palataan eurooppalaisiin tavoitteisiin ja sitoudutaan niihin. |
| --- | --- |

2.6

ETSK kannattaa sen vuoksi tehokkaisiin toimiin ryhtymistä kansallisten ohjelmien laadun parantamiseksi tulevaisuudessa siten, että ne sisältävät entistä sitovampia aikarajoja ja vastuualueita ja — mikäli mahdollista — asianmukaisen rahoitusperustan.

Lissabonin strategian yleiset työllisyystavoitteet (kokonaistyöllisyys, naiset, ikääntyneet) on kansallisissa uudistussuunnitelmissa määritetty useimmiten vain kansallisella tasolla. ETSK kannattaa muidenkin konkreettisten tavoitteiden asettamista esimerkiksi nuorisotyöttömyyden torjunnassa, tasa-arvon ja elinikäisen oppimisen edistämisessä, vammaisten tukemisessa (2) sekä lastenhoitopalvelujen ja aktiivisen työmarkkinapolitiikan resurssien laajentamisessa. Tältä osin vain harvat jäsenvaltiot ovat esittäneet kunnianhimoisia ehdotuksia.

Tämän vuoksi on pyrittävä vakavasti siihen, että suuntaviivoissa palataan eurooppalaisiin tavoitteisiin ja sitoudutaan niihin.

| 2.7 | ETSK on myös huomauttanut, että kansallisten uudistussuunnitelmien onnistumisen keskeinen edellytys on kaikkien asianomaisten yhteiskuntaelämän toimijoiden — erityisesti työmarkkinaosapuolten — mahdollisimman laaja osallistuminen prosessiin sen kaikissa vaiheissa.
  Komitea pahoittelee sen vuoksi, että kansallisia toimintasuunnitelmia laadittaessa ei useinkaan kuultu työmarkkinaosapuolia eikä käyty kansalaisyhteiskunnan kanssa todellista keskustelua. Tämä johtui varsinkin uudistussuunnitelmien hyvin tiukasta laatimisaikataulusta, kuten myös työllisyyskomitean Cambridge Review Report -raportin maakohtaisten kertomusten analyysissa todetaan.
  Tällainen yhteiskunnan kaikkien asianomaisten toimijoiden osallistuminen on ETSK:n näkemyksen mukaan edellytys sille, että voidaan esimerkiksi sovittaa yhteen työmarkkinoiden joustavuus ja hyvä työsuhdeturva.
  Kansalaisyhteiskunnan osallistumisen vähäisyys on ETSK:n mielestä myös yksi syy, miksi useimmissa jäsenvaltioissa on ponnisteltu liian vähän ”sosiaaliturvan pilarin” integroimiseksi. |
| --- | --- |

2.7

ETSK on myös huomauttanut, että kansallisten uudistussuunnitelmien onnistumisen keskeinen edellytys on kaikkien asianomaisten yhteiskuntaelämän toimijoiden — erityisesti työmarkkinaosapuolten — mahdollisimman laaja osallistuminen prosessiin sen kaikissa vaiheissa.

Komitea pahoittelee sen vuoksi, että kansallisia toimintasuunnitelmia laadittaessa ei useinkaan kuultu työmarkkinaosapuolia eikä käyty kansalaisyhteiskunnan kanssa todellista keskustelua. Tämä johtui varsinkin uudistussuunnitelmien hyvin tiukasta laatimisaikataulusta, kuten myös työllisyyskomitean Cambridge Review Report -raportin maakohtaisten kertomusten analyysissa todetaan.

Tällainen yhteiskunnan kaikkien asianomaisten toimijoiden osallistuminen on ETSK:n näkemyksen mukaan edellytys sille, että voidaan esimerkiksi sovittaa yhteen työmarkkinoiden joustavuus ja hyvä työsuhdeturva.

Kansalaisyhteiskunnan osallistumisen vähäisyys on ETSK:n mielestä myös yksi syy, miksi useimmissa jäsenvaltioissa on ponnisteltu liian vähän ”sosiaaliturvan pilarin” integroimiseksi.

| 2.8 | Tässä yhteydessä tulee todeta, että useimmissa uudistussuunnitelmissa ei oteta tarpeeksi huomioon, että työmarkkinoiden rakenteellisten uudistusten ohella kasvun ja työllisyyden elvyttämiseksi on myös tarpeen toteuttaa kysyntään kohdistuvia toimia. ETSK on viime aikoina todennut tässä yhteydessä monta kertaa, että lisäksi edellytetään unioni- ja jäsenvaltiotasolla tervettä makrotaloudellista toimintaympäristöä.
  Useissa jäsenvaltioissa työllisyyspoliittisen tilanteen huomattava parantaminen edellyttää kestävää noususuhdannetta. Kasvun ja täystyöllisyyden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi on luotava sellaiset olosuhteet, jotka edistävät sekä ulkoista että sisäistä kysyntää. Vain harvat jäsenvaltiot korostavat uudistusohjelmissaan riittävästi talouden elvyttämistä. |
| --- | --- |

2.8

Tässä yhteydessä tulee todeta, että useimmissa uudistussuunnitelmissa ei oteta tarpeeksi huomioon, että työmarkkinoiden rakenteellisten uudistusten ohella kasvun ja työllisyyden elvyttämiseksi on myös tarpeen toteuttaa kysyntään kohdistuvia toimia. ETSK on viime aikoina todennut tässä yhteydessä monta kertaa, että lisäksi edellytetään unioni- ja jäsenvaltiotasolla tervettä makrotaloudellista toimintaympäristöä.

Useissa jäsenvaltioissa työllisyyspoliittisen tilanteen huomattava parantaminen edellyttää kestävää noususuhdannetta. Kasvun ja täystyöllisyyden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi on luotava sellaiset olosuhteet, jotka edistävät sekä ulkoista että sisäistä kysyntää. Vain harvat jäsenvaltiot korostavat uudistusohjelmissaan riittävästi talouden elvyttämistä.

| 2.9 | ETSK on lisäksi todennut useasti, että työllisyyspoliittiset toimet ilman asianmukaista jäsenvaltio- tai unionitason rahoitusta eivät voi onnistua. Asianomaiset painopistealat on sen vuoksi otettava huomioon talousarviosuunnitelmissa. Myös tältä osin Cambridge Review -raportissa todetaan, että useimmissa jäsenvaltioissa työmarkkinapoliittisia aloitteita koskevien ehdotusten ja talousarviossa niihin varattujen määrärahojen välillä on kuilu.
  Sen vuoksi jäsenvaltioiden tulee esimerkiksi lisätä talousarvioidensa liikkumavaraa asianomaisten infrastruktuuri-investointien osalta. Kansalliset uudistusohjelmat tulisi laatia mahdollisimman pitkälle siten, että niiden tuloksena luotaisiin Euroopan laajuinen ja koordinoitu talouden elvytysohjelma. Julkiset investoinnit ovat siinä tärkeä tekijä. Tässä yhteydessä TEN-hankkeille tarkoitettujen varojen suunnitellut erittäin suuret leikkaukset EU:n talousarviossa tulisi peruuttaa jakamalla määrärahat uudelleen.
  ETSK kehottaa ottamaan huomioon nämä ja myös muut kasvua ja työllisyyttä estävät rajoitukset, kun on kyse kauden 2007—2013 rahoitusnäkymien konkreettisesta muotoilusta. |
| --- | --- |

2.9

ETSK on lisäksi todennut useasti, että työllisyyspoliittiset toimet ilman asianmukaista jäsenvaltio- tai unionitason rahoitusta eivät voi onnistua. Asianomaiset painopistealat on sen vuoksi otettava huomioon talousarviosuunnitelmissa. Myös tältä osin Cambridge Review -raportissa todetaan, että useimmissa jäsenvaltioissa työmarkkinapoliittisia aloitteita koskevien ehdotusten ja talousarviossa niihin varattujen määrärahojen välillä on kuilu.

Sen vuoksi jäsenvaltioiden tulee esimerkiksi lisätä talousarvioidensa liikkumavaraa asianomaisten infrastruktuuri-investointien osalta. Kansalliset uudistusohjelmat tulisi laatia mahdollisimman pitkälle siten, että niiden tuloksena luotaisiin Euroopan laajuinen ja koordinoitu talouden elvytysohjelma. Julkiset investoinnit ovat siinä tärkeä tekijä. Tässä yhteydessä TEN-hankkeille tarkoitettujen varojen suunnitellut erittäin suuret leikkaukset EU:n talousarviossa tulisi peruuttaa jakamalla määrärahat uudelleen.

ETSK kehottaa ottamaan huomioon nämä ja myös muut kasvua ja työllisyyttä estävät rajoitukset, kun on kyse kauden 2007—2013 rahoitusnäkymien konkreettisesta muotoilusta.

3.   Seuranta

| 3.1 | ETSK kehottaa antamaan osallistavan demokratian periaatteelle sille kuuluvan aseman paitsi kansallisten uudistussuunnitelmien täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa, myös työllisyyspoliittisten suuntaviivojen käsittelyssä tulevina vuosina. Lissabonin prosessin työllisyyspilarin toteuttamisessa kipeästi tarvittava edistys riippuu ratkaisevasti tästä. |
| --- | --- |

3.1

ETSK kehottaa antamaan osallistavan demokratian periaatteelle sille kuuluvan aseman paitsi kansallisten uudistussuunnitelmien täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa, myös työllisyyspoliittisten suuntaviivojen käsittelyssä tulevina vuosina. Lissabonin prosessin työllisyyspilarin toteuttamisessa kipeästi tarvittava edistys riippuu ratkaisevasti tästä.

| 3.2 | ETSK toistaa tässä yhteydessä, että se on halukas toimimaan tulevaisuudessa aktiivisesti yhdessä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten kanssa ennen kaikkea jäsenvaltioissa toteutettavan suuntaviivojen tehokkaan soveltamisen seurannassa. |
| --- | --- |

3.2

ETSK toistaa tässä yhteydessä, että se on halukas toimimaan tulevaisuudessa aktiivisesti yhdessä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten kanssa ennen kaikkea jäsenvaltioissa toteutettavan suuntaviivojen tehokkaan soveltamisen seurannassa.

| 3.3 | Komitea harkitsee erillisen oma-aloitteisen lausunnon antamista suuntaviivoihin tulevina vuosina tarvittavista mukautuksista. |
| --- | --- |

3.3

Komitea harkitsee erillisen oma-aloitteisen lausunnon antamista suuntaviivoihin tulevina vuosina tarvittavista mukautuksista.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston päätös jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoista (EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan nojalla)”, esittelijä: Henri Malosse (EUVL C 286, 17.11.2005).

1

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vammaisten tilanne laajentuneessa Euroopan unionissa: eurooppalainen toimintasuunnitelma 2006–2007”, 20.4.2006, (esittelijä Tatjana Greif).

2

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/69

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Biomassaa koskeva toimintasuunnitelma”

KOM(2005) 628 lopullinen

(2006/C 195/19)

Euroopan komissio päätti 23. tammikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan sekä Euroopan komission ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 7. marraskuuta 2005 allekirjoittaman yhteistyöpöytäkirjan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta Komission tiedonanto — Biomassaa koskeva toimintasuunnitelma

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Bernd VOSS.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 85 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission esittämään biomassaa koskevaan toimintasuunnitelmaan. Se on omiaan edistämään merkittävästi Euroopan kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission esittämään biomassaa koskevaan toimintasuunnitelmaan. Se on omiaan edistämään merkittävästi Euroopan kestävää kehitystä.

| 1.2 | Biomassan ja siihen liittyvien voimavarojen tämänhetkistä edistämistä koskevan analyysin avulla luodaan ensi kertaa yleiskatsaus biomassan käyttömahdollisuuksiin ja käytön esteisiin eri energiasektoreilla. |
| --- | --- |

1.2

Biomassan ja siihen liittyvien voimavarojen tämänhetkistä edistämistä koskevan analyysin avulla luodaan ensi kertaa yleiskatsaus biomassan käyttömahdollisuuksiin ja käytön esteisiin eri energiasektoreilla.

| 1.3 | Biomassan osuuden kasvattaminen uusiutuvien energialähteiden joukossa on keskeinen edellytys, jotta saavutettaisiin Euroopan unionin tavoite lisätä uusiutuvien energialähteiden osuutta energian kokonaiskulutuksesta 12 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Siksi aikomus voimistaa biomassan käytön edistämistä on oikea ja välttämätön. |
| --- | --- |

1.3

Biomassan osuuden kasvattaminen uusiutuvien energialähteiden joukossa on keskeinen edellytys, jotta saavutettaisiin Euroopan unionin tavoite lisätä uusiutuvien energialähteiden osuutta energian kokonaiskulutuksesta 12 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Siksi aikomus voimistaa biomassan käytön edistämistä on oikea ja välttämätön.

| 1.4 | ETSK kannattaa nimenomaisesti lainsäädännön puutteiden korjaamista kysymyksissä, jotka koskevat uusiutuvien energialähteiden käyttöä lämmöntuotannossa. Yhteisön tasolla on annettu toistaiseksi vain uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä ja biopolttoaineiden edistämistä koskevat direktiivit. Kun otetaan huomioon, että lämmityksen osuus on noin 50 prosenttia energian kokonaiskulutuksesta ja että mahdollisuudet tuottaa lämpöä biomassan avulla ovat hyvät, komission odotetaan esittävän ehdotuksen vielä tänä vuonna. |
| --- | --- |

1.4

ETSK kannattaa nimenomaisesti lainsäädännön puutteiden korjaamista kysymyksissä, jotka koskevat uusiutuvien energialähteiden käyttöä lämmöntuotannossa. Yhteisön tasolla on annettu toistaiseksi vain uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä ja biopolttoaineiden edistämistä koskevat direktiivit. Kun otetaan huomioon, että lämmityksen osuus on noin 50 prosenttia energian kokonaiskulutuksesta ja että mahdollisuudet tuottaa lämpöä biomassan avulla ovat hyvät, komission odotetaan esittävän ehdotuksen vielä tänä vuonna.

| 1.5 | Ehdotuksen ei kuitenkaan tulisi rajoittua vain biomassaan, vaan siinä tulisi käsitellä muitakin uusiutuvaan energiaan perustuvia lämmitys- ja jäähdytystekniikoita. Asettamalla unionille vuodeksi 2020 konkreettinen ja sitova tavoite taattaisiin investointien varmuus. EU:lle tulisi asettaa sitova tavoite, jonka mukaan uusiutuvien energialähteiden osuuden tulee olla vuoteen 2020 mennessä vähintään 25 prosenttia energian loppukulutuksesta. |
| --- | --- |

1.5

Ehdotuksen ei kuitenkaan tulisi rajoittua vain biomassaan, vaan siinä tulisi käsitellä muitakin uusiutuvaan energiaan perustuvia lämmitys- ja jäähdytystekniikoita. Asettamalla unionille vuodeksi 2020 konkreettinen ja sitova tavoite taattaisiin investointien varmuus. EU:lle tulisi asettaa sitova tavoite, jonka mukaan uusiutuvien energialähteiden osuuden tulee olla vuoteen 2020 mennessä vähintään 25 prosenttia energian loppukulutuksesta.

| 1.6 | Komitea suhtautuu kriittisesti komission mainitsemaan biopolttoaineita koskevaan kertomukseen ja katsoo, että alalla on toteutettava voimakkaampia toimia. Biopolttoaineiden avulla voidaan periaatteessa vähentää merkittävästi Euroopan riippuvuutta fossiilisista energialähteistä. Juuri tässä kohdin ilmenee kuitenkin selvästi, että kunnianhimoisenkin korvaamisstrategian ohella on ensisijaisen tärkeää tehostaa liikennejärjestelmiä ja parantaa merkittävästi energiatehokkuutta. |
| --- | --- |

1.6

Komitea suhtautuu kriittisesti komission mainitsemaan biopolttoaineita koskevaan kertomukseen ja katsoo, että alalla on toteutettava voimakkaampia toimia. Biopolttoaineiden avulla voidaan periaatteessa vähentää merkittävästi Euroopan riippuvuutta fossiilisista energialähteistä. Juuri tässä kohdin ilmenee kuitenkin selvästi, että kunnianhimoisenkin korvaamisstrategian ohella on ensisijaisen tärkeää tehostaa liikennejärjestelmiä ja parantaa merkittävästi energiatehokkuutta.

| 1.7 | Komitea kehottaakin komissiota esittämään vielä tämän vuoden aikana sijoittajia varten pitkän aikavälin näkymät sekä ehdotuksen biopolttoaineiden osuutta koskevaksi sitovaksi tavoitteeksi, joka tulee saavuttaa vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

1.7

Komitea kehottaakin komissiota esittämään vielä tämän vuoden aikana sijoittajia varten pitkän aikavälin näkymät sekä ehdotuksen biopolttoaineiden osuutta koskevaksi sitovaksi tavoitteeksi, joka tulee saavuttaa vuoteen 2020 mennessä.

| 1.8 | Tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa esitettäviä määrärahoja tulisi kasvattaa huomattavasti nykyisestä. Erityisesti myös lignoselluloosapohjaisen biomassan ja sivutuotteiden käyttöä tulee kehittää. |
| --- | --- |

1.8

Tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa esitettäviä määrärahoja tulisi kasvattaa huomattavasti nykyisestä. Erityisesti myös lignoselluloosapohjaisen biomassan ja sivutuotteiden käyttöä tulee kehittää.

| 1.9 | Erityisen tehokkaan sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämisestä annettua direktiiviä (1) tulisi laajentaa siten, että biomassan käyttö asetetaan yhteistuotannossa etusijalle, kun siihen on edellytykset. |
| --- | --- |

1.9

Erityisen tehokkaan sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämisestä annettua direktiiviä (1) tulisi laajentaa siten, että biomassan käyttö asetetaan yhteistuotannossa etusijalle, kun siihen on edellytykset.

| 1.10 | Biomassan käytön lisäämistä koskevassa Euroopan unionin politiikassa tulee noudattaa laaja-alaista lähestymistapaa. Kun maatalous-, rakenne-, alue- ja energiapolitiikat sovitetaan yhteen, voi viljelijöiden yhä vahvempi osuus myös energiantuotannossa näyttää tulevaisuuden suuntaa unionin kilpailukyvylle, ympäristönsuojelulle ja energiahuollolle. |
| --- | --- |

1.10

Biomassan käytön lisäämistä koskevassa Euroopan unionin politiikassa tulee noudattaa laaja-alaista lähestymistapaa. Kun maatalous-, rakenne-, alue- ja energiapolitiikat sovitetaan yhteen, voi viljelijöiden yhä vahvempi osuus myös energiantuotannossa näyttää tulevaisuuden suuntaa unionin kilpailukyvylle, ympäristönsuojelulle ja energiahuollolle.

| 1.11 | Komitean mielestä on hyvä, että komissio viestittää kaupan alalla tarvittavan selkeitä ja luotettavia sopimuksia. WTO-sopimusten yhteydessä tulisi tosin sopia myös biomassatuotteiden markkinoillepääsyä koskevista vaatimuksista. Se on perusedellytys, jotta tätä nuorta eurooppalaista tuotannonalaa voidaan kehittää. |
| --- | --- |

1.11

Komitean mielestä on hyvä, että komissio viestittää kaupan alalla tarvittavan selkeitä ja luotettavia sopimuksia. WTO-sopimusten yhteydessä tulisi tosin sopia myös biomassatuotteiden markkinoillepääsyä koskevista vaatimuksista. Se on perusedellytys, jotta tätä nuorta eurooppalaista tuotannonalaa voidaan kehittää.

| 1.12 | Myös biomassan materiaalikäyttöä tulisi käsitellä yhteisön toimintasuunnitelmassa. |
| --- | --- |

1.12

Myös biomassan materiaalikäyttöä tulisi käsitellä yhteisön toimintasuunnitelmassa.

| 1.13 | Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita muuttamaan kuudetta direktiiviä jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta (2) siten, että jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettua alv-kantaa materiaaleihin ja palveluihin, jotka liittyvät uusiutuvin voimavaroin tuotettavaan lämpö- ja jäähdytysenergiaan. |
| --- | --- |

1.13

Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita muuttamaan kuudetta direktiiviä jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta (2) siten, että jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettua alv-kantaa materiaaleihin ja palveluihin, jotka liittyvät uusiutuvin voimavaroin tuotettavaan lämpö- ja jäähdytysenergiaan.

| 1.14 | Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden ja komission tulee osoittaa tietty vähimmäisosuus EU:n rakennerahastovaroista biomassan käyttöön ja muihin uusiutuviin energiamuotoihin liittyviin investointeihin. Komitea kannattaa myös tietyn vähimmäisosuuden varaamista maaseudun kehittämisrahaston (maaseuturahaston) varoista. Kyseisten alojen investointeihin tulisi varata nykyistä suurempi osuus määrärahoista, ja ohjelmakauden lopussa vuonna 2013 osuuden tulisi olla keskimäärin 10 prosenttia jäsenvaltioiden rakennerahastovaroista. |
| --- | --- |

1.14

Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden ja komission tulee osoittaa tietty vähimmäisosuus EU:n rakennerahastovaroista biomassan käyttöön ja muihin uusiutuviin energiamuotoihin liittyviin investointeihin. Komitea kannattaa myös tietyn vähimmäisosuuden varaamista maaseudun kehittämisrahaston (maaseuturahaston) varoista. Kyseisten alojen investointeihin tulisi varata nykyistä suurempi osuus määrärahoista, ja ohjelmakauden lopussa vuonna 2013 osuuden tulisi olla keskimäärin 10 prosenttia jäsenvaltioiden rakennerahastovaroista.

| 1.15 | ETSK:n mielestä maatalouspolitiikan viimeisimmän uudistuksen yhteydessä toteutettu suorien tukien irrottaminen tuotantomääristä on tärkeä edellytys energiakasvien viljelyn lisäämiselle. Komitea katsoo, että yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä voidaan toteuttaa nopeasti toimia energiakasvituen mukauttamiseksi. Erityisen tärkeää on mahdollistaa tuen saanti myös uusissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.15

ETSK:n mielestä maatalouspolitiikan viimeisimmän uudistuksen yhteydessä toteutettu suorien tukien irrottaminen tuotantomääristä on tärkeä edellytys energiakasvien viljelyn lisäämiselle. Komitea katsoo, että yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä voidaan toteuttaa nopeasti toimia energiakasvituen mukauttamiseksi. Erityisen tärkeää on mahdollistaa tuen saanti myös uusissa jäsenvaltioissa.

| 1.16 | Meneillään olevan tavoitteiden saavuttamista koskevan tarkistuksen lisäksi ETSK:n mielestä tarvitaan sitovia biomassaa koskevia jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmia. Niiden avulla voitaisiin tunnistaa erilaiset alueelliset mahdollisuudet ja hyödyntää niitä. |
| --- | --- |

1.16

Meneillään olevan tavoitteiden saavuttamista koskevan tarkistuksen lisäksi ETSK:n mielestä tarvitaan sitovia biomassaa koskevia jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmia. Niiden avulla voitaisiin tunnistaa erilaiset alueelliset mahdollisuudet ja hyödyntää niitä.

| 1.17 | ETSK esittää ehdotuksia hallinnollisten esteiden poistamiseksi sekä uusiutuvien energialähteiden ottamiseksi huomioon esim. alueellisessa suunnittelussa. |
| --- | --- |

1.17

ETSK esittää ehdotuksia hallinnollisten esteiden poistamiseksi sekä uusiutuvien energialähteiden ottamiseksi huomioon esim. alueellisessa suunnittelussa.

| 1.18 | Komitea katsoo, että biomassaa koskevaan toimintasuunnitelmaan tulee sisällyttää vaatimuksia tuotteiden alkuperän luotettavasta varmentamisesta. Mainittakoon tässä yhteydessä eurooppalaisten tuotteiden kestävyyskriteerit, elintarvikeomavaraisuus sekä markkinoille pääsyä koskevat sosiaali- ja ympäristövaatimukset. |
| --- | --- |

1.18

Komitea katsoo, että biomassaa koskevaan toimintasuunnitelmaan tulee sisällyttää vaatimuksia tuotteiden alkuperän luotettavasta varmentamisesta. Mainittakoon tässä yhteydessä eurooppalaisten tuotteiden kestävyyskriteerit, elintarvikeomavaraisuus sekä markkinoille pääsyä koskevat sosiaali- ja ympäristövaatimukset.

| 1.19 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komission mukaan bioenergiaan sovelletaan samoja päästönormeja kuin fossiilisiin polttoaineisiin. |
| --- | --- |

1.19

ETSK on tyytyväinen siihen, että komission mukaan bioenergiaan sovelletaan samoja päästönormeja kuin fossiilisiin polttoaineisiin.

| 1.20 | Komitean mielestä kehitys suuntautuu kohti yhtenäistä eurooppalaista energiapolitiikkaa. Uusiutuvien energialähteiden kaupallistamisen yhteydessä on mielekästä käydä jonkin verran kilpailua, mutta siitä huolimatta tulisi erityisen kustannustehokkaiksi ja erityisen hyvin uusia menetelmiä edistäviksi osoittautuneita järjestelmiä ottaa käyttöön myös Euroopan laajuisesti. Esimerkkinä mainittakoon dynaamiset kiinteähintamallit, jollaisia jo sovelletaan useiden jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevissa laeissa. |
| --- | --- |

1.20

Komitean mielestä kehitys suuntautuu kohti yhtenäistä eurooppalaista energiapolitiikkaa. Uusiutuvien energialähteiden kaupallistamisen yhteydessä on mielekästä käydä jonkin verran kilpailua, mutta siitä huolimatta tulisi erityisen kustannustehokkaiksi ja erityisen hyvin uusia menetelmiä edistäviksi osoittautuneita järjestelmiä ottaa käyttöön myös Euroopan laajuisesti. Esimerkkinä mainittakoon dynaamiset kiinteähintamallit, jollaisia jo sovelletaan useiden jäsenvaltioiden uusiutuvaa energiaa koskevissa laeissa.

| 1.21 | ETSK katsoo, että kaupallistamistoimien tavoitteena ei voi olla pitkäaikainen subventointi, vaan käytöstä pitää pyrkiä tekemään kilpailukykyistä ja kannattavaa ulkoiset kustannukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

1.21

ETSK katsoo, että kaupallistamistoimien tavoitteena ei voi olla pitkäaikainen subventointi, vaan käytöstä pitää pyrkiä tekemään kilpailukykyistä ja kannattavaa ulkoiset kustannukset huomioon ottaen.

2.   Perustelut

| 2.1 | Uusiutuvien energialähteiden kehittäminen on EU:n ja jäsenvaltioiden energiapolitiikassa vastedeskin varsin merkittävällä sijalla, kun otetaan huomioon näkökohdat, jotka liittyvät energiahuollon varmuuteen, Euroopan lisääntyvään riippuvuuteen öljyn- ja kaasuntuonnista, öljyn hinnan nousuun ja kasvihuonekaasujen vähentämisvelvoitteisiin. |
| --- | --- |

2.1

Uusiutuvien energialähteiden kehittäminen on EU:n ja jäsenvaltioiden energiapolitiikassa vastedeskin varsin merkittävällä sijalla, kun otetaan huomioon näkökohdat, jotka liittyvät energiahuollon varmuuteen, Euroopan lisääntyvään riippuvuuteen öljyn- ja kaasuntuonnista, öljyn hinnan nousuun ja kasvihuonekaasujen vähentämisvelvoitteisiin.

| 2.2 | Uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon edistämistä ja biopolttoaineiden käyttöä koskevien direktiivien tavoitteita ei voida saavuttaa ilman nykyistä perinpohjaisempia toimia. Unioni ei myöskään voi jatkaa entiseen malliin, jos se mielii saavuttaa kokonaistavoitteen, jonka mukaan uusiutuvien energialähteiden osuus tulee kaksinkertaistaa 12 prosenttiin. Perussyynä on se, että suuri osa tavoitteesta tulisi saavuttaa biomassan avulla, mutta biomassamarkkinat eivät ole kuitenkaan kehittyneet odotetun mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2

Uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon edistämistä ja biopolttoaineiden käyttöä koskevien direktiivien tavoitteita ei voida saavuttaa ilman nykyistä perinpohjaisempia toimia. Unioni ei myöskään voi jatkaa entiseen malliin, jos se mielii saavuttaa kokonaistavoitteen, jonka mukaan uusiutuvien energialähteiden osuus tulee kaksinkertaistaa 12 prosenttiin. Perussyynä on se, että suuri osa tavoitteesta tulisi saavuttaa biomassan avulla, mutta biomassamarkkinat eivät ole kuitenkaan kehittyneet odotetun mukaisesti.

| 2.3 | Uusiutuvan energian kokonaisosuus on vieläkin vähäinen. Ellei asianmukaisiin toimiin ryhdytä, sen osuus EU:n kaikesta energiasta jäänee vuonna 2010 vain 9–10 prosenttiin 12 prosentin sijasta. Siksi komissio on esittänyt biomassaa koskevan toimintasuunnitelman, jonka mukaan tällä tärkeällä, toistaiseksi varsin laiminlyödyllä alalla on tiedossa ainakin lisää aloitteita. |
| --- | --- |

2.3

Uusiutuvan energian kokonaisosuus on vieläkin vähäinen. Ellei asianmukaisiin toimiin ryhdytä, sen osuus EU:n kaikesta energiasta jäänee vuonna 2010 vain 9–10 prosenttiin 12 prosentin sijasta. Siksi komissio on esittänyt biomassaa koskevan toimintasuunnitelman, jonka mukaan tällä tärkeällä, toistaiseksi varsin laiminlyödyllä alalla on tiedossa ainakin lisää aloitteita.

| 2.4 | Investoinnit energiantuotantoon ovat aina pitkäaikaisia. Uuden voimalan käyttöikä on nykyään yli 30 vuotta. Ilmastonmuutosvaikutusten lisäksi tärkeänä taloudellisena perusteena teknologian kehittämiselle on maaöljyn ja kaasun hintakehityksen arvaamattomuus verrattuna biomassa-alan raaka-ainekulujen hyvään ennustettavuuteen. Tavoitteena ei ole järjestelmän pysyvä subventointi vaan alan kilpailukyvyn kehittäminen ulkoiset kustannukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

2.4

Investoinnit energiantuotantoon ovat aina pitkäaikaisia. Uuden voimalan käyttöikä on nykyään yli 30 vuotta. Ilmastonmuutosvaikutusten lisäksi tärkeänä taloudellisena perusteena teknologian kehittämiselle on maaöljyn ja kaasun hintakehityksen arvaamattomuus verrattuna biomassa-alan raaka-ainekulujen hyvään ennustettavuuteen. Tavoitteena ei ole järjestelmän pysyvä subventointi vaan alan kilpailukyvyn kehittäminen ulkoiset kustannukset huomioon ottaen.

| 2.5 | Perinteisten polttoaineiden hintojen odotetaan nousevan, mutta uusiutuvaan energiaan perustuva tekniikka sitä vastoin halpenee investointikustannusten pienentyessä tekniikan edistymisen ja massatuotannon ansiosta. |
| --- | --- |

2.5

Perinteisten polttoaineiden hintojen odotetaan nousevan, mutta uusiutuvaan energiaan perustuva tekniikka sitä vastoin halpenee investointikustannusten pienentyessä tekniikan edistymisen ja massatuotannon ansiosta.

| 2.6 | Uusiutuvien ja perinteisten energiamuotojen tai ydinenergian kustannuksia ei yleensäkään ole vertailtu riittävän hyvin. Uusiutuvan energian tekniikkaan perustuvia uusia laitoksia vertaillaan usein valtion monopolien aikaan rakennettuihin, jo maksettuihin voimaloihin ja niiden kustannuksiin. Kustannuksiin ei myöskään sisällytetä perinteisen tai ydintekniikan ulkoisia kustannuksia, kuten ympäristöhaittoja tai voimaloihin liittyviä valtion vakuutussuorituksia. |
| --- | --- |

2.6

Uusiutuvien ja perinteisten energiamuotojen tai ydinenergian kustannuksia ei yleensäkään ole vertailtu riittävän hyvin. Uusiutuvan energian tekniikkaan perustuvia uusia laitoksia vertaillaan usein valtion monopolien aikaan rakennettuihin, jo maksettuihin voimaloihin ja niiden kustannuksiin. Kustannuksiin ei myöskään sisällytetä perinteisen tai ydintekniikan ulkoisia kustannuksia, kuten ympäristöhaittoja tai voimaloihin liittyviä valtion vakuutussuorituksia.

| 2.7 | Toimintasuunnitelmassa esitetään yli 20 toimea, joista suurinta osaa on tarkoitus toteuttaa vuodesta 2006. Liikenteen biopolttoaineiden käytön osalta tarkoituksena on valmistella velvoitteita, joiden mukaan polttoaineita toimittavien yritysten on sekoitettava markkinoille saatettaviin perinteisiin polttoaineisiin tietty prosenttiosuus biopolttoaineita. |
| --- | --- |

2.7

Toimintasuunnitelmassa esitetään yli 20 toimea, joista suurinta osaa on tarkoitus toteuttaa vuodesta 2006. Liikenteen biopolttoaineiden käytön osalta tarkoituksena on valmistella velvoitteita, joiden mukaan polttoaineita toimittavien yritysten on sekoitettava markkinoille saatettaviin perinteisiin polttoaineisiin tietty prosenttiosuus biopolttoaineita.

| 2.8 | Komissio aikoo julkaista vuonna 2006 kertomuksen biopolttoainedirektiivin täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa. Direktiiviä voidaan tarkistaa kertomuksen perusteella. Markkinaosuus on EU:ssa nykyisin 0,8 prosenttia, joten on varsin epätodennäköistä, että EU pystyy saavuttamaan vuoteen 2010 mennessä vuonna 2003 asetetun tavoitteen, joka on 5,75 prosenttia. |
| --- | --- |

2.8

Komissio aikoo julkaista vuonna 2006 kertomuksen biopolttoainedirektiivin täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa. Direktiiviä voidaan tarkistaa kertomuksen perusteella. Markkinaosuus on EU:ssa nykyisin 0,8 prosenttia, joten on varsin epätodennäköistä, että EU pystyy saavuttamaan vuoteen 2010 mennessä vuonna 2003 asetetun tavoitteen, joka on 5,75 prosenttia.

| 2.9 | Suunnitelman tavoitteena on tutkia mahdollisuuksia parantaa polttoainevaatimuksia ja edistää näin biomassaenergian hyödyntämistä liikenteessä, lämmöntuotannossa ja sähköntuotannossa. Lisäksi tulee edistää tutkimusinvestointeja erityisesti nestemäisten polttoaineiden valmistamiseksi puusta ja jätteistä sekä tiedottaa viljelijöille ja metsänomistajille energiakasveista tiedotuskampanjan avulla. Komissio aikoo myös laatia säädöksiä uusiutuvien energialähteiden lämmityskäytön lisäämiseksi. |
| --- | --- |

2.9

Suunnitelman tavoitteena on tutkia mahdollisuuksia parantaa polttoainevaatimuksia ja edistää näin biomassaenergian hyödyntämistä liikenteessä, lämmöntuotannossa ja sähköntuotannossa. Lisäksi tulee edistää tutkimusinvestointeja erityisesti nestemäisten polttoaineiden valmistamiseksi puusta ja jätteistä sekä tiedottaa viljelijöille ja metsänomistajille energiakasveista tiedotuskampanjan avulla. Komissio aikoo myös laatia säädöksiä uusiutuvien energialähteiden lämmityskäytön lisäämiseksi.

| 2.10 | Komission arvioiden mukaan suunnitelmaan sisältyvien toimien avulla voitaisiin vuoteen 2010 mennessä päästä biomassan käytössä noin 150 miljoonaan öljyekvivalenttitonniin (vuonna 2003 käytettiin 69 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia). Tämä ei edellyttäisi maatalouden intensiivisyyden lisäämistä eikä vaikuttaisi merkittävästi unionin elintarviketuotantoon. Komission ennusteiden mukaan näin vähennettäisiin vuotuisia kasvihuonekaasupäästöjä 209 miljoonalla hiilidioksidiekvivalenttitonnilla ja luotaisiin 250 000—300 000 työpaikkaa, ja lisäksi riippuvuus tuontienergiasta pienenisi 48 prosentista 42 prosenttiin. |
| --- | --- |

2.10

Komission arvioiden mukaan suunnitelmaan sisältyvien toimien avulla voitaisiin vuoteen 2010 mennessä päästä biomassan käytössä noin 150 miljoonaan öljyekvivalenttitonniin (vuonna 2003 käytettiin 69 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia). Tämä ei edellyttäisi maatalouden intensiivisyyden lisäämistä eikä vaikuttaisi merkittävästi unionin elintarviketuotantoon. Komission ennusteiden mukaan näin vähennettäisiin vuotuisia kasvihuonekaasupäästöjä 209 miljoonalla hiilidioksidiekvivalenttitonnilla ja luotaisiin 250 000—300 000 työpaikkaa, ja lisäksi riippuvuus tuontienergiasta pienenisi 48 prosentista 42 prosenttiin.

| 2.11 | Komissio arvioi suoraan mitattavissa olevien kustannusten olevan 9 miljardia euroa vuodessa, kun fossiilisen polttoaineen (raakaöljy) hinta on 54 dollaria/barreli. Biopolttoaineiden osuus tästä on 6 miljardia euroa ja sähköntuotannossa käytettävän biomassan osuus 3 miljardia euroa. Tämä vastaa bensiinin litrahinnan nousua 1,5 sentillä ja sähköenergian hinnan nousua 0,1 sentillä/kWh. |
| --- | --- |

2.11

Komissio arvioi suoraan mitattavissa olevien kustannusten olevan 9 miljardia euroa vuodessa, kun fossiilisen polttoaineen (raakaöljy) hinta on 54 dollaria/barreli. Biopolttoaineiden osuus tästä on 6 miljardia euroa ja sähköntuotannossa käytettävän biomassan osuus 3 miljardia euroa. Tämä vastaa bensiinin litrahinnan nousua 1,5 sentillä ja sähköenergian hinnan nousua 0,1 sentillä/kWh.

3.   Yleistä

| 3.1 | Ilman lisätoimia Euroopan unioni ei saavuta uusiutuvien energiamuotojen edistämiselle itse asettamiaan tavoitteita. ETSK ilmaisee tyytyväisyytensä biomassaa koskevaan toimintasuunnitelmaan ja toteaa, että muotoilemalla uusia välitavoitteita vuodeksi 2015 (uusiutuvat energialähteet: 15 prosenttia, biopolttoaineet: 8 prosenttia) valtion- ja hallitusten päämiehet viestittivät kevään huippukokouksessa, että uusiutuvia energialähteitä koskevaa kunnianhimoista politiikkaa tulee jatkaa ja tarkistaa. Myös Euroopan parlamentin kanta tavoitteesta, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä 25 prosenttia energiasta tulee tuottaa uusiutuvista energialähteistä, osoittaa EU:n energiapolitiikan uudelleensuuntaamiseen olevan yhä enemmän tahtoa. |
| --- | --- |

3.1

Ilman lisätoimia Euroopan unioni ei saavuta uusiutuvien energiamuotojen edistämiselle itse asettamiaan tavoitteita. ETSK ilmaisee tyytyväisyytensä biomassaa koskevaan toimintasuunnitelmaan ja toteaa, että muotoilemalla uusia välitavoitteita vuodeksi 2015 (uusiutuvat energialähteet: 15 prosenttia, biopolttoaineet: 8 prosenttia) valtion- ja hallitusten päämiehet viestittivät kevään huippukokouksessa, että uusiutuvia energialähteitä koskevaa kunnianhimoista politiikkaa tulee jatkaa ja tarkistaa. Myös Euroopan parlamentin kanta tavoitteesta, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä 25 prosenttia energiasta tulee tuottaa uusiutuvista energialähteistä, osoittaa EU:n energiapolitiikan uudelleensuuntaamiseen olevan yhä enemmän tahtoa.

| 3.2 | Haittaa aiheutuu myös siitä, etteivät sijoittajat, päättäjät ja kuluttajat luota uusiutuviin energialäheisiin perustuvaan tekniikkaan — monien muiden innovatiivisten tekniikoiden tavoin — vieläkään tarpeeksi vankasti. Syynä on tietämättömyys teknisistä ja taloudellisista mahdollisuuksista. Komitea katsoo, että niin käyttäjät ja kuluttajat kuin tutkimus- ja kehittämisalakin tarvitsevat kipeästi tietoa ja koulutusta. Biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa tulisi kiinnittää enemmän huomiota tähän seikkaan. |
| --- | --- |

3.2

Haittaa aiheutuu myös siitä, etteivät sijoittajat, päättäjät ja kuluttajat luota uusiutuviin energialäheisiin perustuvaan tekniikkaan — monien muiden innovatiivisten tekniikoiden tavoin — vieläkään tarpeeksi vankasti. Syynä on tietämättömyys teknisistä ja taloudellisista mahdollisuuksista. Komitea katsoo, että niin käyttäjät ja kuluttajat kuin tutkimus- ja kehittämisalakin tarvitsevat kipeästi tietoa ja koulutusta. Biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa tulisi kiinnittää enemmän huomiota tähän seikkaan.

| 3.2.1 | Lisäksi komitea toteaa, että energia-alalla yleinen yritysten keskittyminen ei aina ole omiaan edistämään innovatiivisten tekniikoiden ja menetelmien joutuisaa käyttöönottoa. ETSK huomauttaa, että nykyisenlaisessa yritysrakenteessa uusia ideoita, jotka usein syntyvät pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, ei hyödynnetä riittävän tehokkaasti. Se kehottaa komissiota esittämään tätä seikkaa koskevia parannusehdotuksia. |
| --- | --- |

3.2.1

Lisäksi komitea toteaa, että energia-alalla yleinen yritysten keskittyminen ei aina ole omiaan edistämään innovatiivisten tekniikoiden ja menetelmien joutuisaa käyttöönottoa. ETSK huomauttaa, että nykyisenlaisessa yritysrakenteessa uusia ideoita, jotka usein syntyvät pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, ei hyödynnetä riittävän tehokkaasti. Se kehottaa komissiota esittämään tätä seikkaa koskevia parannusehdotuksia.

| 3.3 | Biomassan käyttöä lisäämällä voitaisiin vähentää merkittävästi EU:n riippuvuutta energiantuonnista, ja lisäksi edistää huomattavasti Lissabonin strategian toteutumista ja ilmastonsuojelutavoitteita. Yleisesti ottaen biomassan käyttö hyödyttää hajautettuja rakenteita ja siis myös maaseudun kehitystä. Biomassan käyttö tarjoaa etenkin uusille jäsenvaltioille, joissa maatalouselinkeinon osuus on merkittävä, mittavia mahdollisuuksia monipuolistaa tulorakennetta ja varmistaa työpaikkojen säilyminen. |
| --- | --- |

3.3

Biomassan käyttöä lisäämällä voitaisiin vähentää merkittävästi EU:n riippuvuutta energiantuonnista, ja lisäksi edistää huomattavasti Lissabonin strategian toteutumista ja ilmastonsuojelutavoitteita. Yleisesti ottaen biomassan käyttö hyödyttää hajautettuja rakenteita ja siis myös maaseudun kehitystä. Biomassan käyttö tarjoaa etenkin uusille jäsenvaltioille, joissa maatalouselinkeinon osuus on merkittävä, mittavia mahdollisuuksia monipuolistaa tulorakennetta ja varmistaa työpaikkojen säilyminen.

| 3.4 | ETSK toteaa, että Eurooppa on eräillä bioenergiatekniikan aloilla johtoasemassa. EU:n talous on riippuvainen uusien tekniikoiden kehittämisestä ja viennistä. Innovatiiviset menetelmät ja uusiutuvista raaka-aineista valmistetut tuotteet luovat edellytykset päästä johtavaan asemaan tulevaisuuden tekniikoiden maailmankaupassa. Tämän vuoksi uusiutuvien raaka-aineiden kehittämisen poliittisilla edellytyksillä on keskeinen merkitys Euroopan unionin talouskehitykselle. Tällaisten rakenteiden edistämisen yhteydessä tulisi myös toteuttaa toimia unionin ulkopuolisiin maihin suuntautuvan bioenergiatekniikan viennin varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.4

ETSK toteaa, että Eurooppa on eräillä bioenergiatekniikan aloilla johtoasemassa. EU:n talous on riippuvainen uusien tekniikoiden kehittämisestä ja viennistä. Innovatiiviset menetelmät ja uusiutuvista raaka-aineista valmistetut tuotteet luovat edellytykset päästä johtavaan asemaan tulevaisuuden tekniikoiden maailmankaupassa. Tämän vuoksi uusiutuvien raaka-aineiden kehittämisen poliittisilla edellytyksillä on keskeinen merkitys Euroopan unionin talouskehitykselle. Tällaisten rakenteiden edistämisen yhteydessä tulisi myös toteuttaa toimia unionin ulkopuolisiin maihin suuntautuvan bioenergiatekniikan viennin varmistamiseksi.

| 3.5 | Komitea on tietoinen suurista työllistämismahdollisuuksista, joita liittyy jo pelkän biomassaa koskevan toimintasuunnitelman toteuttamiseen. MITRE-aloitteesta (Monitoring and Modelling Initiative on the Targets for Renewable Energy) vuonna 2003 esitetyn kokoavan raportin mukaan yksistään Euroopan unionin 15 vanhaan jäsenvaltioon syntyy vuoteen 2020 mennessä lähes 2,5 miljoonaa uutta työpaikkaa, jos unionissa toteutetaan kunnianhimoista uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa raaka-ainestrategiaa. Työpaikoista noin kahden kolmasosan ennustetaan syntyvän biomassa-alalle. Jatkossa tarvitaan yhtäältä hyvin koulutettua uutta työvoimaa erityisesti tutkimus- ja kehittämistehtäviin, ja tarpeen arvioidaan olevan noin 400 000 työntekijää. Toisaalta tarvitaan myös työntekijöitä, joilla on alempi tai vähäisempi pohjakoulutus. Komitea kehottaa komissiota tutkimaan, millaisia vuoteen 2020 ulottuvia tulevaisuudennäkymiä biomassan käytön ja uusiutuvien energialähteiden kunnianhimoinen edistäminen loisi EU:n työmarkkinoille. |
| --- | --- |

3.5

Komitea on tietoinen suurista työllistämismahdollisuuksista, joita liittyy jo pelkän biomassaa koskevan toimintasuunnitelman toteuttamiseen. MITRE-aloitteesta (Monitoring and Modelling Initiative on the Targets for Renewable Energy) vuonna 2003 esitetyn kokoavan raportin mukaan yksistään Euroopan unionin 15 vanhaan jäsenvaltioon syntyy vuoteen 2020 mennessä lähes 2,5 miljoonaa uutta työpaikkaa, jos unionissa toteutetaan kunnianhimoista uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa raaka-ainestrategiaa. Työpaikoista noin kahden kolmasosan ennustetaan syntyvän biomassa-alalle. Jatkossa tarvitaan yhtäältä hyvin koulutettua uutta työvoimaa erityisesti tutkimus- ja kehittämistehtäviin, ja tarpeen arvioidaan olevan noin 400 000 työntekijää. Toisaalta tarvitaan myös työntekijöitä, joilla on alempi tai vähäisempi pohjakoulutus. Komitea kehottaa komissiota tutkimaan, millaisia vuoteen 2020 ulottuvia tulevaisuudennäkymiä biomassan käytön ja uusiutuvien energialähteiden kunnianhimoinen edistäminen loisi EU:n työmarkkinoille.

| 3.6 | ETSK katsoo, että investointien ja rakenneuudistusten käynnistäminen edellyttää sitovien ja kauaskantoisten poliittisten tavoitteiden asettamista. Niitä biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa ei kuitenkaan esitetä. Komissiota kehotetaankin asettamaan mahdollisimman pian konkreettisia tavoitteita biomassan ja uusiutuvien energialähteiden käytölle. Sähkö-, lämpö- ja liikennealoille tulisi asettaa ainakin vuoteen 2020 ulottuvat sitovat unioninlaajuiset tavoitteet, jotka ovat realistisia mutta myös kunnianhimoisia. Tavoitteesta, jonka mukaan osuuden tulisi olla vuoteen 2020 mennessä vähintään 25 prosenttia energiankulutuksesta, tulisi tehdä sitova. Tällaisen kehityksen mahdollistavat Euroopan olemassa oleva, erityisesti oheis- ja sivutuotteisiin liittyvä biomassapotentiaali sekä maa-alueiden potentiaali, kun käyttötavat mukautetaan muuttuneisiin kysyntärakenteisiin. Komitea huomauttaa, että Yhdysvallat toteuttaa yhtä lailla kunnianhimoisia biomassan pitkäaikaisen käytön tavoitteitaan energiahuollon varmistamista koskevan lain avulla. |
| --- | --- |

3.6

ETSK katsoo, että investointien ja rakenneuudistusten käynnistäminen edellyttää sitovien ja kauaskantoisten poliittisten tavoitteiden asettamista. Niitä biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa ei kuitenkaan esitetä. Komissiota kehotetaankin asettamaan mahdollisimman pian konkreettisia tavoitteita biomassan ja uusiutuvien energialähteiden käytölle. Sähkö-, lämpö- ja liikennealoille tulisi asettaa ainakin vuoteen 2020 ulottuvat sitovat unioninlaajuiset tavoitteet, jotka ovat realistisia mutta myös kunnianhimoisia. Tavoitteesta, jonka mukaan osuuden tulisi olla vuoteen 2020 mennessä vähintään 25 prosenttia energiankulutuksesta, tulisi tehdä sitova. Tällaisen kehityksen mahdollistavat Euroopan olemassa oleva, erityisesti oheis- ja sivutuotteisiin liittyvä biomassapotentiaali sekä maa-alueiden potentiaali, kun käyttötavat mukautetaan muuttuneisiin kysyntärakenteisiin. Komitea huomauttaa, että Yhdysvallat toteuttaa yhtä lailla kunnianhimoisia biomassan pitkäaikaisen käytön tavoitteitaan energiahuollon varmistamista koskevan lain avulla.

| 3.7 | Komitea kannattaa sitä, että biomassaa koskevan toimintasuunnitelman toteuttamisen edellyttämä raaka-aineperusta (tarvittava biomassa) selvitetään huolellisesti. Suunnitelman kattamana aikana ei vielä ole näkyvissä kilpailua maatalouden raaka-aineiden kanssa. Pitkän ajan kuluessa Euroopassa on yhtäältä odotettavissa, että tuottavuus paranee ja elintarvikkeiden kulutus vähenee. Tätä nykyä myös suuri osa Euroopan peltoalasta on karjatalouden käytössä. Toisaalta peltoala vähenee maailmanlaajuisesti. Entistä tehokkaampien hyödyntämis- ja konversiotekniikoiden kehittämiselle tuleekin asettaa korkeat vaatimukset. Tässä yhteydessä ETSK suhtautuu kriittisesti komission ehdottamaan oman tuotannon ja tuonnin tasapainottamiseen erityisesti biopolttoaineiden raaka-aineperustan kansainvälissä varmistamisessa. Halpatuonti saattaa vaarantaa maailman muiden alueiden elintarvikehuollon ja jarruttaa tekniikan kehittämistä Euroopassa. |
| --- | --- |

3.7

Komitea kannattaa sitä, että biomassaa koskevan toimintasuunnitelman toteuttamisen edellyttämä raaka-aineperusta (tarvittava biomassa) selvitetään huolellisesti. Suunnitelman kattamana aikana ei vielä ole näkyvissä kilpailua maatalouden raaka-aineiden kanssa. Pitkän ajan kuluessa Euroopassa on yhtäältä odotettavissa, että tuottavuus paranee ja elintarvikkeiden kulutus vähenee. Tätä nykyä myös suuri osa Euroopan peltoalasta on karjatalouden käytössä. Toisaalta peltoala vähenee maailmanlaajuisesti. Entistä tehokkaampien hyödyntämis- ja konversiotekniikoiden kehittämiselle tuleekin asettaa korkeat vaatimukset. Tässä yhteydessä ETSK suhtautuu kriittisesti komission ehdottamaan oman tuotannon ja tuonnin tasapainottamiseen erityisesti biopolttoaineiden raaka-aineperustan kansainvälissä varmistamisessa. Halpatuonti saattaa vaarantaa maailman muiden alueiden elintarvikehuollon ja jarruttaa tekniikan kehittämistä Euroopassa.

| 3.8 | Vaikka Euroopan energiantarve ja biomassaperusta ovat hyvin monimuotoisia, tulee biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa ETSK:n mielestä ottaa kantaa kaupallistamisen kehittämiseen. Uusiutuviin energialähteisiin, mm. biomassaan, perustuvan sähköntuotannon edistämisessä tehokkaimmiksi — niin kustannusten kuin kehittämisenkin kannalta — ovat osoittautuneet sähköverkkoon syöttämistä koskevat mallit tai bonusmallit (kuten Saksassa sovellettavat mallit). Komissio on viitannut niihin jo uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa koskevassa tiedonannossaan (3). Taloudelliset edellytykset eivät kuitenkaan ole yksinään ratkaisevia uusiutuvan energian edistämisessä. Ainakin neljän ehdon on täytyttävä, jotta voidaan taata kehittämistyön onnistuminen. |
| --- | --- |

3.8

Vaikka Euroopan energiantarve ja biomassaperusta ovat hyvin monimuotoisia, tulee biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa ETSK:n mielestä ottaa kantaa kaupallistamisen kehittämiseen. Uusiutuviin energialähteisiin, mm. biomassaan, perustuvan sähköntuotannon edistämisessä tehokkaimmiksi — niin kustannusten kuin kehittämisenkin kannalta — ovat osoittautuneet sähköverkkoon syöttämistä koskevat mallit tai bonusmallit (kuten Saksassa sovellettavat mallit). Komissio on viitannut niihin jo uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa koskevassa tiedonannossaan (3). Taloudelliset edellytykset eivät kuitenkaan ole yksinään ratkaisevia uusiutuvan energian edistämisessä. Ainakin neljän ehdon on täytyttävä, jotta voidaan taata kehittämistyön onnistuminen.

| 3.9 | Ehtoina ovat tehokkaat rahoituskannustimet, varmat ja oikeudenmukaiset verkkoonsyöttöehdot, selkeät hallinnolliset menettelyt ja julkinen hyväksyntä. Uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto voi lisääntyä merkittävästi vain, jos kaikki neljä ehtoa täyttyvät yhtaikaa. Sähkö kattaa noin 20 prosenttia Euroopan energiantarpeesta. |
| --- | --- |

3.9

Ehtoina ovat tehokkaat rahoituskannustimet, varmat ja oikeudenmukaiset verkkoonsyöttöehdot, selkeät hallinnolliset menettelyt ja julkinen hyväksyntä. Uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto voi lisääntyä merkittävästi vain, jos kaikki neljä ehtoa täyttyvät yhtaikaa. Sähkö kattaa noin 20 prosenttia Euroopan energiantarpeesta.

| 3.10 | Komitea yhtyy edellä mainitun komission tiedonannon päätelmään, jonka mukaan toistaiseksi on liian aikaista ottaa käyttöön täysin yhdenmukaista mallia uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemiseksi. Komitea kuitenkin kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään valmisteluihin, jotta järjestelmien tehokkaimmat osatekijät voidaan ottaa käyttöön koko unionissa. |
| --- | --- |

3.10

Komitea yhtyy edellä mainitun komission tiedonannon päätelmään, jonka mukaan toistaiseksi on liian aikaista ottaa käyttöön täysin yhdenmukaista mallia uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tukemiseksi. Komitea kuitenkin kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään valmisteluihin, jotta järjestelmien tehokkaimmat osatekijät voidaan ottaa käyttöön koko unionissa.

| 3.11 | Komissiota kehotetaan valvomaan direktiivin 2001/77 (4) mukaisesti kyseisten ehtojen täyttymistä jäsenvaltioissa ja tarvittaessa vaatimaan, että ne täytetään. |
| --- | --- |

3.11

Komissiota kehotetaan valvomaan direktiivin 2001/77 (4) mukaisesti kyseisten ehtojen täyttymistä jäsenvaltioissa ja tarvittaessa vaatimaan, että ne täytetään.

| 3.12 | Komitea yhtyy komission arvioon, jonka mukaan biomassalla on suuri merkitys direktiivin 2001/77 vaatimusten täyttymiselle. Toimintasuunnitelman mukaan sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistäminen on etenkin biomassan käytön kannalta tärkeä kehityssuunta. ETSK katsoo, että direktiivi tulee sovittaa yhteen sähkön ja lämmön yhteistuotantoa koskevan direktiivin kanssa. Korostettakoon, että seuraavien parinkymmenen vuoden aikana voimaloiden korvaamiseksi tehtävien huomattavien investointien yhteydessä on oiva tilaisuus lisätä yhteistuotantoa. Kuten tiedetään, se edistää entistä hajautetumpaa sähköntuotantoa lähempänä kuluttajia. ETSK:n mielestä biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa tulisi kuitenkin ottaa kantaa siihen, miten myös biomassa-alan sähköntuottajille voidaan taata tasavertaiset mahdollisuudet syöttää sähköä verkkoon. |
| --- | --- |

3.12

Komitea yhtyy komission arvioon, jonka mukaan biomassalla on suuri merkitys direktiivin 2001/77 vaatimusten täyttymiselle. Toimintasuunnitelman mukaan sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistäminen on etenkin biomassan käytön kannalta tärkeä kehityssuunta. ETSK katsoo, että direktiivi tulee sovittaa yhteen sähkön ja lämmön yhteistuotantoa koskevan direktiivin kanssa. Korostettakoon, että seuraavien parinkymmenen vuoden aikana voimaloiden korvaamiseksi tehtävien huomattavien investointien yhteydessä on oiva tilaisuus lisätä yhteistuotantoa. Kuten tiedetään, se edistää entistä hajautetumpaa sähköntuotantoa lähempänä kuluttajia. ETSK:n mielestä biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa tulisi kuitenkin ottaa kantaa siihen, miten myös biomassa-alan sähköntuottajille voidaan taata tasavertaiset mahdollisuudet syöttää sähköä verkkoon.

| 3.13 | Komitea pitää toimintasuunnitelmassa esitettyjä ehdotuksia erittäin hyvinä, koska Euroopassa käytetään 50 prosenttia energiasta lämmön tuottamiseen. Suuresta potentiaalista huolimatta nykyisin tuskin 10 prosenttia lämpöenergiasta tuotetaan biomassalla. Koska investoinnit lämmitysjärjestelmiin ja rakennuksiin ovat hyvin pitkäaikaisia ja osin myös pääomavaltaisia, komitea kehottaa käynnistämään ehdotetut toimet pikaisesti. Ehdotus lämpö- ja jäähdytysalan lainsäädäntöaloitteeksi tulisi laajentaa direktiiviksi, joka koskee kaikkiin uusiutuviin energialähteisiin — siis myös aurinkoenergiaan ja maalämpöön — perustuvan lämmityksen ja jäähdytyksen edistämistä. Komission ehdottamien toimien lisäksi direktiivissä tulisi säätää vielä sellaisten sitovien kansallisten tavoitteiden asettamisesta, joissa otetaan huomioon eri maiden luonnonvarat ja jo olemassa oleva kapasiteetti. |
| --- | --- |

3.13

Komitea pitää toimintasuunnitelmassa esitettyjä ehdotuksia erittäin hyvinä, koska Euroopassa käytetään 50 prosenttia energiasta lämmön tuottamiseen. Suuresta potentiaalista huolimatta nykyisin tuskin 10 prosenttia lämpöenergiasta tuotetaan biomassalla. Koska investoinnit lämmitysjärjestelmiin ja rakennuksiin ovat hyvin pitkäaikaisia ja osin myös pääomavaltaisia, komitea kehottaa käynnistämään ehdotetut toimet pikaisesti. Ehdotus lämpö- ja jäähdytysalan lainsäädäntöaloitteeksi tulisi laajentaa direktiiviksi, joka koskee kaikkiin uusiutuviin energialähteisiin — siis myös aurinkoenergiaan ja maalämpöön — perustuvan lämmityksen ja jäähdytyksen edistämistä. Komission ehdottamien toimien lisäksi direktiivissä tulisi säätää vielä sellaisten sitovien kansallisten tavoitteiden asettamisesta, joissa otetaan huomioon eri maiden luonnonvarat ja jo olemassa oleva kapasiteetti.

| 3.14 | Komitea pahoittelee, ettei lämpöalasta juurikaan ole luotettavia tilastoja. Lämpöenergian käytön yhtenäisen unioninlaajuisen valvontajärjestelmän avulla unioni voisi ylipäätään suunnitella nykyistä paremmin voimavarojen käyttöä. ETSK korostaa komission esittämiä arvioita kaukolämpöverkkojen merkityksestä, kehittämisestä ja varmistamisesta, kun polttoaineena siirrytään käyttämään biomassaa. Tässä yhteydessä tulee erityisesti uusissa jäsenvaltioissa turvata huomattavat resurssit.
  Kaikkien jäsenvaltioiden tulisi saattaa rakennusten energiatehokkuudesta annettu direktiivi mahdollisimman pian osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja direktiiviä tulisi muuttaa. Sen soveltamisalaan tulisi sisällyttää kaikki rakennukset, myös alle 1 000 neliömetrin suuruiset. Etusijalla tulisi olla biomassaan perustuva hajautettu energiantuotanto. Komitea kannattaa toimintasuunnitelmassa esitettyjä näkemyksiä, joiden mukaan uusia kaukolämpöjärjestelmiä tulee edistää ja vanhojen käyttö varmistaa hyödyntämällä biomassaa lämmöntuotannossa ja erityisesti sähkön ja lämmön yhteistuotannossa. |
| --- | --- |

3.14

Komitea pahoittelee, ettei lämpöalasta juurikaan ole luotettavia tilastoja. Lämpöenergian käytön yhtenäisen unioninlaajuisen valvontajärjestelmän avulla unioni voisi ylipäätään suunnitella nykyistä paremmin voimavarojen käyttöä. ETSK korostaa komission esittämiä arvioita kaukolämpöverkkojen merkityksestä, kehittämisestä ja varmistamisesta, kun polttoaineena siirrytään käyttämään biomassaa. Tässä yhteydessä tulee erityisesti uusissa jäsenvaltioissa turvata huomattavat resurssit.

Kaikkien jäsenvaltioiden tulisi saattaa rakennusten energiatehokkuudesta annettu direktiivi mahdollisimman pian osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja direktiiviä tulisi muuttaa. Sen soveltamisalaan tulisi sisällyttää kaikki rakennukset, myös alle 1 000 neliömetrin suuruiset. Etusijalla tulisi olla biomassaan perustuva hajautettu energiantuotanto. Komitea kannattaa toimintasuunnitelmassa esitettyjä näkemyksiä, joiden mukaan uusia kaukolämpöjärjestelmiä tulee edistää ja vanhojen käyttö varmistaa hyödyntämällä biomassaa lämmöntuotannossa ja erityisesti sähkön ja lämmön yhteistuotannossa.

| 3.15 | Komitea on tyytyväinen näkemyksiin, joita komissio esittää biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa biomassan käyttöön nykyisin ja tulevaisuudessa sovellettavista päästönormeista (sekä pienhiukkasia koskevasta direktiivistä). Niin lämmön- ja sähköntuotantoon kuin polttoaineisiinkin sovelletaan samoja normeja. |
| --- | --- |

3.15

Komitea on tyytyväinen näkemyksiin, joita komissio esittää biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa biomassan käyttöön nykyisin ja tulevaisuudessa sovellettavista päästönormeista (sekä pienhiukkasia koskevasta direktiivistä). Niin lämmön- ja sähköntuotantoon kuin polttoaineisiinkin sovelletaan samoja normeja.

4.   Erityistä

| 4.1 | Polttoaineiden osuus energiankulutuksesta on vain 20 prosenttia, mutta ne perustuvat lähes täysin fossiiliseen tuontienergiaan. Siksi ne ovat merkittävällä sijalla biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa. Komitean arvion mukaan komission toimintasuunnitelmassa esitettyjä toimia leimaa tältä osin liiaksi paine päästä nopeasti tuloksiin. Suunnitelmassa painotetaan liian paljon markkinointikelpoisten polttoaineiden tuontia ja liian vähän riippuvuutta uusista tuontituotteista sekä vaikutuksia uusien energiantuottajamaiden ekologiseen ja sosiaaliseen tasapainoon. Komitea pyytää komissiota pohtimaan, saattaisiko toimintasuunnitelman mukainen strategia itse asiassa viivästyttää kestävien eurooppalaisten ratkaisujen kehittämistä. |
| --- | --- |

4.1

Polttoaineiden osuus energiankulutuksesta on vain 20 prosenttia, mutta ne perustuvat lähes täysin fossiiliseen tuontienergiaan. Siksi ne ovat merkittävällä sijalla biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa. Komitean arvion mukaan komission toimintasuunnitelmassa esitettyjä toimia leimaa tältä osin liiaksi paine päästä nopeasti tuloksiin. Suunnitelmassa painotetaan liian paljon markkinointikelpoisten polttoaineiden tuontia ja liian vähän riippuvuutta uusista tuontituotteista sekä vaikutuksia uusien energiantuottajamaiden ekologiseen ja sosiaaliseen tasapainoon. Komitea pyytää komissiota pohtimaan, saattaisiko toimintasuunnitelman mukainen strategia itse asiassa viivästyttää kestävien eurooppalaisten ratkaisujen kehittämistä.

| 4.2 | Tehokkaimmiksi tavoiksi edistää biopolttoaineita ovat osoittautuneet verohuojennukset tai -vapautukset. Erityisesti nämä keinot mahdollistavat myös alueellisten tarpeiden mukaiset investoinnit. Jäsenvaltioiden tulisi vastedeskin voida hyödyntää kyseistä mahdollisuutta. Toimintasuunnitelmassa asiaan ei oteta selkeästi kantaa. |
| --- | --- |

4.2

Tehokkaimmiksi tavoiksi edistää biopolttoaineita ovat osoittautuneet verohuojennukset tai -vapautukset. Erityisesti nämä keinot mahdollistavat myös alueellisten tarpeiden mukaiset investoinnit. Jäsenvaltioiden tulisi vastedeskin voida hyödyntää kyseistä mahdollisuutta. Toimintasuunnitelmassa asiaan ei oteta selkeästi kantaa.

| 4.2.1 | Tutkimus- ja kehittämistyössä ja siten myös EU:n biopolttoainestrategian tulevassa toteutuksessa tulee kiinnittää biomassapohjaisten polttoaineiden (biomass to liquid, BTL) ohella erityisen runsaasti huomiota maakaasun kaltaisesti käytettävän kaasun (substitute natural gas, SNG) polttoainekäyttöön. Tämän biokaasun tuotannossa öljykasveista saadaan viisi kertaa niin paljon energiaa hehtaaria kohti kuin biodieselin tuotannossa. Sen tuotanto on pinta-alaan nähden tehokasta, sen kehittelytyö on pitkällä, ja lisäksi sen tuotannossa voidaan periaatteessa yhdistää polttoaineen, sähkön ja lämmön tuottaminen hajautetuissa SNG-laitoksissa. |
| --- | --- |

4.2.1

Tutkimus- ja kehittämistyössä ja siten myös EU:n biopolttoainestrategian tulevassa toteutuksessa tulee kiinnittää biomassapohjaisten polttoaineiden (biomass to liquid, BTL) ohella erityisen runsaasti huomiota maakaasun kaltaisesti käytettävän kaasun (substitute natural gas, SNG) polttoainekäyttöön. Tämän biokaasun tuotannossa öljykasveista saadaan viisi kertaa niin paljon energiaa hehtaaria kohti kuin biodieselin tuotannossa. Sen tuotanto on pinta-alaan nähden tehokasta, sen kehittelytyö on pitkällä, ja lisäksi sen tuotannossa voidaan periaatteessa yhdistää polttoaineen, sähkön ja lämmön tuottaminen hajautetuissa SNG-laitoksissa.

| 4.3 | Komitea kannattaa Euroopan komission pyrkimyksiä tehdä sitova tavoitteesta, jonka mukaan biopolttoaineiden markkinaosuuden tulee olla 5,75 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. Komitea panee ilahtuneena merkille, että valtion- ja hallitusten päämiehet asettivat kevään 2006 huippukokouksessa vuoden 2015 välitavoitteeksi 8 prosenttia. Asianomaisilta yrityksiltä, komissiolta ja jäsenvaltioilta kaivataan kuitenkin vielä herkeämätöntä sitoutumista valtavaan muutokseen, jota liikennejärjestelmien tehostamiseksi tarvitaan pikaisesti. ETSK pitää tässä yhteydessä tervetulleina toimintasuunnitelman ehdotuksia, jotka koskevat biopolttoaineiden syrjinnän poistamista sekä standardointia. |
| --- | --- |

4.3

Komitea kannattaa Euroopan komission pyrkimyksiä tehdä sitova tavoitteesta, jonka mukaan biopolttoaineiden markkinaosuuden tulee olla 5,75 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. Komitea panee ilahtuneena merkille, että valtion- ja hallitusten päämiehet asettivat kevään 2006 huippukokouksessa vuoden 2015 välitavoitteeksi 8 prosenttia. Asianomaisilta yrityksiltä, komissiolta ja jäsenvaltioilta kaivataan kuitenkin vielä herkeämätöntä sitoutumista valtavaan muutokseen, jota liikennejärjestelmien tehostamiseksi tarvitaan pikaisesti. ETSK pitää tässä yhteydessä tervetulleina toimintasuunnitelman ehdotuksia, jotka koskevat biopolttoaineiden syrjinnän poistamista sekä standardointia.

| 4.4 | Biomassan käytölle tulee antaa tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa huomattavasti nykyistä enemmän painoa. Tässä yhteydessä yhtenä tavoitteena tulee olla uusiutuvien energialähteiden kilpailukykyisyys. ETSK toteaa Euroopan taloudelliselle kehitykselle olevan ratkaisevan tärkeää, että tutkimuspolitiikan lähestymistapaa muutetaan uusiutuvien voimavarojen tutkimusta suosivaksi. Komitea odottaa, että tähän sitoudutaan myös biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa. Komitea korostaa, että kehityksen merkittävänä pullonkaulana ei ole biomassan saanti vaan markkinointikelpoisten tuotteiden valmistustekniikan saatavuus. |
| --- | --- |

4.4

Biomassan käytölle tulee antaa tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa huomattavasti nykyistä enemmän painoa. Tässä yhteydessä yhtenä tavoitteena tulee olla uusiutuvien energialähteiden kilpailukykyisyys. ETSK toteaa Euroopan taloudelliselle kehitykselle olevan ratkaisevan tärkeää, että tutkimuspolitiikan lähestymistapaa muutetaan uusiutuvien voimavarojen tutkimusta suosivaksi. Komitea odottaa, että tähän sitoudutaan myös biomassaa koskevassa toimintasuunnitelmassa. Komitea korostaa, että kehityksen merkittävänä pullonkaulana ei ole biomassan saanti vaan markkinointikelpoisten tuotteiden valmistustekniikan saatavuus.

| 4.4.1 | Myös biomassan käytön kehittämisessä, materiaalikäyttö mukaan luettuna, on usein järkevää edetä asteittain ja porrastetusti. Ratkaisevia ovat kuitenkin markkinahinta ja tuotantokustannukset sekä se, millainen arvo niille tulevaisuudessa annetaan. Esimerkiksi puu, jolle ei löydy markkinoita materiaalikäytössä, on useimmiten järkevintä ja tarkoituksenmukaisinta käyttää suoraan lämmön tai muun energian tuotantoon sen sijaan, että siitä valmistettaisiin polttoainetta pitkän ja energiahäviöitä aiheuttavan BTL-prosessin avulla. ETSK:n mielestä toimintasuunnitelmassa tulisi esittää tässä suhteessa eritellympiä näkemyksiä ja antaa myös biomassaan perustuvalle lämmöntuotannolle merkittävämpi asema. |
| --- | --- |

4.4.1

Myös biomassan käytön kehittämisessä, materiaalikäyttö mukaan luettuna, on usein järkevää edetä asteittain ja porrastetusti. Ratkaisevia ovat kuitenkin markkinahinta ja tuotantokustannukset sekä se, millainen arvo niille tulevaisuudessa annetaan. Esimerkiksi puu, jolle ei löydy markkinoita materiaalikäytössä, on useimmiten järkevintä ja tarkoituksenmukaisinta käyttää suoraan lämmön tai muun energian tuotantoon sen sijaan, että siitä valmistettaisiin polttoainetta pitkän ja energiahäviöitä aiheuttavan BTL-prosessin avulla. ETSK:n mielestä toimintasuunnitelmassa tulisi esittää tässä suhteessa eritellympiä näkemyksiä ja antaa myös biomassaan perustuvalle lämmöntuotannolle merkittävämpi asema.

| 4.5 | Komitea odottaa, että neuvosto ja komissio painottavat uusiutuvaan energiaan, erityisesti biomassaan, tehtävien investointien kehittämistä myös siinä yhteydessä, kun ne myöntävät ja jakavat jäsenvaltioille rakennerahastojen määrärahoja. Vaatimuksena tulisi olla, että tietty osuus EU:n jäsenvaltioiden rakennerahastovaroista osoitetaan tähän tarkoitukseen. Kuluvan ohjelmakauden lopussa vuonna 2013 osuuden tulisi olla keskimäärin 10 prosenttia jäsenvaltioiden rakennerahastovaroista. |
| --- | --- |

4.5

Komitea odottaa, että neuvosto ja komissio painottavat uusiutuvaan energiaan, erityisesti biomassaan, tehtävien investointien kehittämistä myös siinä yhteydessä, kun ne myöntävät ja jakavat jäsenvaltioille rakennerahastojen määrärahoja. Vaatimuksena tulisi olla, että tietty osuus EU:n jäsenvaltioiden rakennerahastovaroista osoitetaan tähän tarkoitukseen. Kuluvan ohjelmakauden lopussa vuonna 2013 osuuden tulisi olla keskimäärin 10 prosenttia jäsenvaltioiden rakennerahastovaroista.

| 4.5.1 | Maaseudun kehittämistä (maaseuturahasto) koskevan toisen pilarin määrärahojen jaon yhteydessä uusiutuva energia mainitaan strategisessa suunnittelussa, jota voidaan pitää kaiken kaikkiaan positiivisena. Myös näiden hyvin niukkojen määrärahojen ja maaseudun potentiaalin osalta tulee varmistaa, että ohjelmakauden lopussa vuonna 2013 jäsenvaltioissa keskimäärin vähintään 10 prosenttia varoista käytetään kyseisen alan toimiin. |
| --- | --- |

4.5.1

Maaseudun kehittämistä (maaseuturahasto) koskevan toisen pilarin määrärahojen jaon yhteydessä uusiutuva energia mainitaan strategisessa suunnittelussa, jota voidaan pitää kaiken kaikkiaan positiivisena. Myös näiden hyvin niukkojen määrärahojen ja maaseudun potentiaalin osalta tulee varmistaa, että ohjelmakauden lopussa vuonna 2013 jäsenvaltioissa keskimäärin vähintään 10 prosenttia varoista käytetään kyseisen alan toimiin.

| 4.6 | Komitea korostaa toimintasuunnitelmassa esitettyjä näkemyksiä siitä, miten tukien irrottaminen tuotantomääristä vaikuttaa uusiutuvien raaka-aineiden viljelyyn. Komitea viittaa kuitenkin seuraaviin mukautuksiin, joita voitaisiin tehdä pikaisesti: Luxemburgissa (vuonna 2003) päätetyn maatalousuudistuksen yhteydessä käyttöön otettua yhteensä 1,5 miljoonan hehtaarin enimmäispinta-alalta maksettavaa energiakasvitukea (45 euroa hehtaaria kohti) tarkastellaan uudelleen jo vuoden 2006 lopussa. ETSK kehottaa komissiota tällöin tarkistamaan, onko tuki riittävä. Lisäksi komitea pitää nykyistä hakumenettelyä liian byrokraattisena ja ehdottaa pikaisia hallinnollisia muutoksia. Energiakasvitukea ei tällä hetkellä voi hakea niissä uusissa jäsenvaltioissa, jotka ovat valinneet YMP:tä koskevan yksinkertaistetun menettelyn (kahdeksan kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta). Komitea kehottaakin tukijärjestelmän mukautuksen yhteydessä mahdollistamaan energiakasvien viljelyyn tarkoitetun pinta-alatuen saannin myös näissä jäsenvaltioissa vuoden 2006 lopusta lähtien. Tuen suuruutta tarkistettaessa tulee harkita erityistä muutosta sellaisten viljelyalojen osalta, jotka siirtymäprosessin seurauksena eivät ole tukikelpoisia (5). |
| --- | --- |

4.6

Komitea korostaa toimintasuunnitelmassa esitettyjä näkemyksiä siitä, miten tukien irrottaminen tuotantomääristä vaikuttaa uusiutuvien raaka-aineiden viljelyyn. Komitea viittaa kuitenkin seuraaviin mukautuksiin, joita voitaisiin tehdä pikaisesti: Luxemburgissa (vuonna 2003) päätetyn maatalousuudistuksen yhteydessä käyttöön otettua yhteensä 1,5 miljoonan hehtaarin enimmäispinta-alalta maksettavaa energiakasvitukea (45 euroa hehtaaria kohti) tarkastellaan uudelleen jo vuoden 2006 lopussa. ETSK kehottaa komissiota tällöin tarkistamaan, onko tuki riittävä. Lisäksi komitea pitää nykyistä hakumenettelyä liian byrokraattisena ja ehdottaa pikaisia hallinnollisia muutoksia. Energiakasvitukea ei tällä hetkellä voi hakea niissä uusissa jäsenvaltioissa, jotka ovat valinneet YMP:tä koskevan yksinkertaistetun menettelyn (kahdeksan kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta). Komitea kehottaakin tukijärjestelmän mukautuksen yhteydessä mahdollistamaan energiakasvien viljelyyn tarkoitetun pinta-alatuen saannin myös näissä jäsenvaltioissa vuoden 2006 lopusta lähtien. Tuen suuruutta tarkistettaessa tulee harkita erityistä muutosta sellaisten viljelyalojen osalta, jotka siirtymäprosessin seurauksena eivät ole tukikelpoisia (5).

| 4.7 | Komitea ehdottaa, että biomassaa koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa velvoitettaisiin jäsenvaltiot laatimaan kansallisia ja alueellisia toimintasuunnitelmia. Näin voitaisiin ottaa huomioon Euroopan maiden ja alueiden erilaiset mahdollisuudet ja muotoilla toimintalinjat ja hallinto sen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.7

Komitea ehdottaa, että biomassaa koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa velvoitettaisiin jäsenvaltiot laatimaan kansallisia ja alueellisia toimintasuunnitelmia. Näin voitaisiin ottaa huomioon Euroopan maiden ja alueiden erilaiset mahdollisuudet ja muotoilla toimintalinjat ja hallinto sen mukaisesti.

| 4.7.1 | Komitea pahoittelee, ettei toimintasuunnitelmassa käsitellä mahdollisuuksia, puutteita ja esteitä, joita jäsenvaltioissa ja alueilla esiintyy biomassan käytön ja uusiutuvan energian edistämisessä. Tilanne voitaisiin korjata esim. seuraavasti: velvoitetaan ottamaan kyseiset seikat huomioon kaikessa aluesuunnittelussa, pyritään havaitsemaan ja poistamaan hallinnollinen syrjintä, keskitetään suunnittelu- ja rakennusvaiheen hallinnointi yhteen palvelupisteeseen. |
| --- | --- |

4.7.1

Komitea pahoittelee, ettei toimintasuunnitelmassa käsitellä mahdollisuuksia, puutteita ja esteitä, joita jäsenvaltioissa ja alueilla esiintyy biomassan käytön ja uusiutuvan energian edistämisessä. Tilanne voitaisiin korjata esim. seuraavasti: velvoitetaan ottamaan kyseiset seikat huomioon kaikessa aluesuunnittelussa, pyritään havaitsemaan ja poistamaan hallinnollinen syrjintä, keskitetään suunnittelu- ja rakennusvaiheen hallinnointi yhteen palvelupisteeseen.

| 4.8 | Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita muuttamaan jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annettua kuudetta direktiiviä 77/388/ETY siten, että jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettua alv-kantaa materiaaleihin ja palveluihin, jotka liittyvät uusiutuvin voimavaroin tuotettavaan lämpö- ja jäähdytysenergiaan. Eräissä jäsenvaltioissa ei esimerkiksi veroteta kaasu- ja öljypolttimia lainkaan, mutta uusiutuvaan energiaan perustuvista lämmitysinvestoinneista peritään täysimääräinen vero. |
| --- | --- |

4.8

Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita muuttamaan jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annettua kuudetta direktiiviä 77/388/ETY siten, että jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettua alv-kantaa materiaaleihin ja palveluihin, jotka liittyvät uusiutuvin voimavaroin tuotettavaan lämpö- ja jäähdytysenergiaan. Eräissä jäsenvaltioissa ei esimerkiksi veroteta kaasu- ja öljypolttimia lainkaan, mutta uusiutuvaan energiaan perustuvista lämmitysinvestoinneista peritään täysimääräinen vero.

| 4.9 | ETSK:n mielestä EU:lle tulee määritellä pikaisesti yhteinen energiapolitiikka. Uusiutuvien energiamuotojen kaupallistamiskeinojen yhteydessä tulee soveltaa tasapainoista lähestymistapaa, jossa kansalliset järjestelmät kilpailevat mutta jossa samanaikaisesti pyritään aktiivisesti siihen, että tehokkaimmiksi havaitut säännöt otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

4.9

ETSK:n mielestä EU:lle tulee määritellä pikaisesti yhteinen energiapolitiikka. Uusiutuvien energiamuotojen kaupallistamiskeinojen yhteydessä tulee soveltaa tasapainoista lähestymistapaa, jossa kansalliset järjestelmät kilpailevat mutta jossa samanaikaisesti pyritään aktiivisesti siihen, että tehokkaimmiksi havaitut säännöt otetaan käyttöön.

| 4.10 | Komitea katsoo, että biomassaraaka-aineen alkuperän varmistamista koskevasta järjestelmästä tulee sopia pikaisesti. Se on välttämätöntä kielteisten ympäristö- ja ilmastovaikutusten estämiseksi. Vaatimuksiksi tulee asettaa seuraavaa (6):






  — | Uusiutuvien raaka-aineiden viljelyyn sovelletaan samoja hyvän käytännön periaatteita kuin elintarvikkeiden tuotantoon. |
| --- | --- | --- |

4.10

Komitea katsoo, että biomassaraaka-aineen alkuperän varmistamista koskevasta järjestelmästä tulee sopia pikaisesti. Se on välttämätöntä kielteisten ympäristö- ja ilmastovaikutusten estämiseksi. Vaatimuksiksi tulee asettaa seuraavaa (6):

—

Uusiutuvien raaka-aineiden viljelyyn sovelletaan samoja hyvän käytännön periaatteita kuin elintarvikkeiden tuotantoon.

| — | Viljelyalojen on myös muiden kuin elintarvikekäyttöön tarkoitettujen raaka-aineiden viljelyn jälkeen sovelluttava elintarviketuotantoon. |
| --- | --- |

—

Viljelyalojen on myös muiden kuin elintarvikekäyttöön tarkoitettujen raaka-aineiden viljelyn jälkeen sovelluttava elintarviketuotantoon.

| — | Uusiutuvia raaka-aineita tulee viljellä jo maatalouskäytössä olevilla mailla ja kesantomailla. Näihin kuuluvat myös sellaiset viljelyalat, jotka siirtymäprosessin vuoksi ovat toistaiseksi viljelemättä. Uusiutuvien raaka-aineiden viljely ei saa johtaa pysyvien laidunten vähenemiseen. |
| --- | --- |

—

Uusiutuvia raaka-aineita tulee viljellä jo maatalouskäytössä olevilla mailla ja kesantomailla. Näihin kuuluvat myös sellaiset viljelyalat, jotka siirtymäprosessin vuoksi ovat toistaiseksi viljelemättä. Uusiutuvien raaka-aineiden viljely ei saa johtaa pysyvien laidunten vähenemiseen.

| — | Kuljetusten vähentämiseksi tulee pyrkiä siihen, että tuotanto on osa alueellista tai paikallista kiertokulkua. |
| --- | --- |

—

Kuljetusten vähentämiseksi tulee pyrkiä siihen, että tuotanto on osa alueellista tai paikallista kiertokulkua.

| — | Ekologisesti arvokkaat alueet on varattava luonnonsuojelutarkoituksiin, ja niitä on käytettävä suojelutavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Ekologisesti arvokkaat alueet on varattava luonnonsuojelutarkoituksiin, ja niitä on käytettävä suojelutavoitteiden mukaisesti.

| — | On edistettävä ja viljeltävä sellaisia uusiutuvia raaka-aineita, joiden ekotase on hyvä. |
| --- | --- |

—

On edistettävä ja viljeltävä sellaisia uusiutuvia raaka-aineita, joiden ekotase on hyvä.

| — | Ravinteiden kiertokulun sulkeutumiseen on kiinnitettävä erityishuomiota. |
| --- | --- |

—

Ravinteiden kiertokulun sulkeutumiseen on kiinnitettävä erityishuomiota.

| 4.11 | Biomassan ja biomassatuotteiden kansainvälisessä kaupassa tulee vastedeskin ottaa varmennuksen yhteydessä huomioon seuraavat seikat: elintarvikeomavaraisuus (elintarviketuotannon turvaaminen on myytävää satoa tärkeämpää), tuotantoa koskevat sosiaali- ja ympäristövaatimukset, velvoite olla raivaamatta aarnimetsiä. EU:n tulee pyrkiä sisällyttämään nämä vaatimukset myös WTO:n sääntöihin. |
| --- | --- |

4.11

Biomassan ja biomassatuotteiden kansainvälisessä kaupassa tulee vastedeskin ottaa varmennuksen yhteydessä huomioon seuraavat seikat: elintarvikeomavaraisuus (elintarviketuotannon turvaaminen on myytävää satoa tärkeämpää), tuotantoa koskevat sosiaali- ja ympäristövaatimukset, velvoite olla raivaamatta aarnimetsiä. EU:n tulee pyrkiä sisällyttämään nämä vaatimukset myös WTO:n sääntöihin.

| 4.12 | Komitea kehottaa komissiota edistämään biomassaa koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä uusiutuviin energiamuotoihin liittyviin kysymyksiin keskittyvän kansainvälisen viraston (IRENA) perustamista ja pohtimaan toimintasuunnitelmassa nykyistä ponnekkaammin kysymystä kansainvälisen raaka-ainekaupan avoimuudesta. |
| --- | --- |

4.12

Komitea kehottaa komissiota edistämään biomassaa koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä uusiutuviin energiamuotoihin liittyviin kysymyksiin keskittyvän kansainvälisen viraston (IRENA) perustamista ja pohtimaan toimintasuunnitelmassa nykyistä ponnekkaammin kysymystä kansainvälisen raaka-ainekaupan avoimuudesta.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiivi 2004/8/EY hyötylämmön tarpeeseen perustuvan sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämisestä, EUVL L 52 21.2.2004.

1

(2)  Kuudes neuvoston direktiivi 77/388/ETY, annettu 17 päivänä toukokuuta 1977, jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta – yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste.

2

(3)  KOM(2005) 627 lopullinen, joulukuu 2005.

3

(4)  Direktiivi 2001/77/EY, annettu 27 päivänä syyskuuta 2001, sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla.

4

(5)  Vrt. NAT/288, kohta 3.2.4.2.

5

(6)  Vrt. NAT/288, kohta 3.7.

6

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/75

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vaihtoehtoisten tieliikenteen polttoaineiden kehittäminen ja niiden käytön edistäminen Euroopan unionissa”

(2006/C 195/20)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 14. heinäkuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon Vaihtoehtoisten tieliikenteen polttoaineiden kehittäminen ja niiden käytön edistäminen Euroopan unionissa.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 24. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Virgilio RANOCCHIARI.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 82 ääntä puolesta ja 2 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä ja suositukset

| 1.1 | Energian kysynnän odotetaan kasvavan voimakkaasti lähivuosikymmeninä, ja yleisesti ollaan yhä huolestuneempia ympäristökysymyksistä sekä siitä, että energian suhteen ollaan riippuvaisia ulkopuolisista alueista. |
| --- | --- |

1.1

Energian kysynnän odotetaan kasvavan voimakkaasti lähivuosikymmeninä, ja yleisesti ollaan yhä huolestuneempia ympäristökysymyksistä sekä siitä, että energian suhteen ollaan riippuvaisia ulkopuolisista alueista.

| 1.2 | ETSK on täysin tietoinen ongelmasta, ja se on antanut keskeisistä energiakysymyksistä huomionarvoisia valmistelevia tai oma-aloitteisia lausuntoja (1). Lausuntoja on myös parhaillaan käsiteltävänä (2). |
| --- | --- |

1.2

ETSK on täysin tietoinen ongelmasta, ja se on antanut keskeisistä energiakysymyksistä huomionarvoisia valmistelevia tai oma-aloitteisia lausuntoja (1). Lausuntoja on myös parhaillaan käsiteltävänä (2).

| 1.3 | Kaikkien ETSK:n lausuntojen tietyt peruslähtökohdat ovat samat: Perinteiset (fossiiliset) energialähteet pysyvät hallitsevina seuraavat kaksi tai kolme vuosikymmentä. Uusiutuvien energialähteiden osuus kasvaa varmasti, mutta energiankulutuksen kasvua hitaammin. Niiden osuus energiantuotannossa pysyy 15—20 prosentissa energiankulutuksesta. Uusiutuvat energialähteet ovat kuitenkin etusijalla, ja niitä on edistettävä ja tuettava. |
| --- | --- |

1.3

Kaikkien ETSK:n lausuntojen tietyt peruslähtökohdat ovat samat: Perinteiset (fossiiliset) energialähteet pysyvät hallitsevina seuraavat kaksi tai kolme vuosikymmentä. Uusiutuvien energialähteiden osuus kasvaa varmasti, mutta energiankulutuksen kasvua hitaammin. Niiden osuus energiantuotannossa pysyy 15—20 prosentissa energiankulutuksesta. Uusiutuvat energialähteet ovat kuitenkin etusijalla, ja niitä on edistettävä ja tuettava.

| 1.4 | Tilanne on sama tieliikenteessä, joka on käytännössä täysin riippuvainen öljystä (bensiinistä ja tavanomaisesta dieselöljystä). Käsillä olevan lausunnon avulla komitea antaa oman panoksensa Euroopan komission asettamaan kunnianhimoiseen tavoitteeseen, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä 20 prosenttia perinteisistä polttoaineista tulee korvata vaihtoehtoisilla polttoaineilla. |
| --- | --- |

1.4

Tilanne on sama tieliikenteessä, joka on käytännössä täysin riippuvainen öljystä (bensiinistä ja tavanomaisesta dieselöljystä). Käsillä olevan lausunnon avulla komitea antaa oman panoksensa Euroopan komission asettamaan kunnianhimoiseen tavoitteeseen, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä 20 prosenttia perinteisistä polttoaineista tulee korvata vaihtoehtoisilla polttoaineilla.

| 1.5 | Komission suunnitelman mukaan raakaöljypohjaisia polttoaineita voidaan korvata biopolttoaineilla, maakaasulla ja vedyllä (H2). Maakaasua ei itse asiassa pitäisi lukea varsinaisiin vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, sillä se ei ole uusiutuva energialähde. Maakaasun merkitys komission tavoitteen saavuttamiseksi on kuitenkin ensiarvoisen tärkeä, koska sitä on saatavilla runsaasti ja siihen liittyy ympäristöhyötyjä. Kumpikaan ensin mainituista (biopolttoaineet ja maakaasu) ei ole täydellinen eikä täysin vailla haitallisia vaikutuksia ympäristöön ja energiatehokkuuteen. Vety vaikuttaa oikealta ratkaisulta, mutta turvallisen ja kustannustehokkaan ”vetytalouden” kehittäminen edellyttää vielä paljon tutkimus- ja kehitystyötä. |
| --- | --- |

1.5

Komission suunnitelman mukaan raakaöljypohjaisia polttoaineita voidaan korvata biopolttoaineilla, maakaasulla ja vedyllä (H2). Maakaasua ei itse asiassa pitäisi lukea varsinaisiin vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, sillä se ei ole uusiutuva energialähde. Maakaasun merkitys komission tavoitteen saavuttamiseksi on kuitenkin ensiarvoisen tärkeä, koska sitä on saatavilla runsaasti ja siihen liittyy ympäristöhyötyjä. Kumpikaan ensin mainituista (biopolttoaineet ja maakaasu) ei ole täydellinen eikä täysin vailla haitallisia vaikutuksia ympäristöön ja energiatehokkuuteen. Vety vaikuttaa oikealta ratkaisulta, mutta turvallisen ja kustannustehokkaan ”vetytalouden” kehittäminen edellyttää vielä paljon tutkimus- ja kehitystyötä.

| 1.6 | Biopolttoaineet ovat ympäristön kannalta suotuisia, sillä ne vaikuttavat yleensä olennaisesti muita vähemmän, eivätkä ihannetapauksessa lainkaan ilmastoon. Kasviperäisiä polttoaineita, kuten bioetanolia ja rasvahapon metyyliesteriä (FAME), on saatavilla satoon verrattavissa olevia määriä, joten bioetanolin sekoittaminen bensiiniin ja rasvahapon metyyliesterin sekoittaminen dieselöljyyn on tehokas ja ympäristöystävällinen strategia. |
| --- | --- |

1.6

Biopolttoaineet ovat ympäristön kannalta suotuisia, sillä ne vaikuttavat yleensä olennaisesti muita vähemmän, eivätkä ihannetapauksessa lainkaan ilmastoon. Kasviperäisiä polttoaineita, kuten bioetanolia ja rasvahapon metyyliesteriä (FAME), on saatavilla satoon verrattavissa olevia määriä, joten bioetanolin sekoittaminen bensiiniin ja rasvahapon metyyliesterin sekoittaminen dieselöljyyn on tehokas ja ympäristöystävällinen strategia.

| 1.7 | Sekoitettavien ainesosien on oltava esim. Euroopan standardointikomitean (CEN) laatimien eritelmien mukaisia, jotta moottorit toimisivat edelleen asianmukaisesti eivätkä polttoaineenkulutus ja pakokaasupäästöt kasvaisi. Rasvahapon metyyliesterin pitoisuuden kohottaminen dieselöljyssä edellyttää tiettyjen mukautusten tekemistä ajoneuvoihin. Se on mahdollista, kun on kyse erilliskalustosta (esim. kaupunkiliikenteen linja-autoista). |
| --- | --- |

1.7

Sekoitettavien ainesosien on oltava esim. Euroopan standardointikomitean (CEN) laatimien eritelmien mukaisia, jotta moottorit toimisivat edelleen asianmukaisesti eivätkä polttoaineenkulutus ja pakokaasupäästöt kasvaisi. Rasvahapon metyyliesterin pitoisuuden kohottaminen dieselöljyssä edellyttää tiettyjen mukautusten tekemistä ajoneuvoihin. Se on mahdollista, kun on kyse erilliskalustosta (esim. kaupunkiliikenteen linja-autoista).

| 1.8 | Komissio on antanut biopolttoaineiden käytön edistämisestä direktiivin 2003/30/EY, mutta maakaasua koskevia erityisaloitteita ei ole toistaiseksi tehty. Verohuojennusmahdollisuus on kuitenkin sama kuin biopolttoaineilla. Tästä huolimatta komissio odottaa, että maakaasun käyttö on suurin yksittäinen osatekijä vuotta 2020 koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Vaikuttaa siltä, että Euroopan komissio on halunnut testata veroedun vaikutuksia maakaasualan kehitykseen. |
| --- | --- |

1.8

Komissio on antanut biopolttoaineiden käytön edistämisestä direktiivin 2003/30/EY, mutta maakaasua koskevia erityisaloitteita ei ole toistaiseksi tehty. Verohuojennusmahdollisuus on kuitenkin sama kuin biopolttoaineilla. Tästä huolimatta komissio odottaa, että maakaasun käyttö on suurin yksittäinen osatekijä vuotta 2020 koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Vaikuttaa siltä, että Euroopan komissio on halunnut testata veroedun vaikutuksia maakaasualan kehitykseen.

| 1.9 | Viisi vuotta on kulunut komission tiedonannosta ja kolme vaihtoehtoisia polttoaineita koskevan direktiivin antamisesta, mutta edistys on odotettua vähäisempää, koska jäsenvaltiot eivät ole toteuttaneet riittäviä toimia tavoitteiden saavuttamiseksi määräajassa. Tämä saattaa olla yksi syy siihen, että Euroopan komissio julkaisi hiljattain tiedonannon biomassaa koskevasta toimintasuunnitelmasta (3). |
| --- | --- |

1.9

Viisi vuotta on kulunut komission tiedonannosta ja kolme vaihtoehtoisia polttoaineita koskevan direktiivin antamisesta, mutta edistys on odotettua vähäisempää, koska jäsenvaltiot eivät ole toteuttaneet riittäviä toimia tavoitteiden saavuttamiseksi määräajassa. Tämä saattaa olla yksi syy siihen, että Euroopan komissio julkaisi hiljattain tiedonannon biomassaa koskevasta toimintasuunnitelmasta (3).

| 1.9.1 | Suunnitelma koskee biomassan käyttöä liikenteessä, sähköntuotannossa ja lämmityksessä. Keskeiset liikennealalle ehdotetut toimet ovat i) uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevan uuden EU-lainsäädännön laatiminen, ii) biopolttoainedirektiivin mahdollinen tarkistaminen vuonna 2006 biopolttoaineiden markkinaosuutta koskevien kansallisten tavoitteiden asettamiseksi ja polttoaineiden tuottajien velvoittamiseksi käyttämään biopolttoaineita, iii) jäsenvaltioiden kansalliset biomassaa koskevat toimintasuunnitelmat ja iv) (puusta ja jätteestä valmistettujen) toisen sukupolven biopolttoaineiden tutkimus. |
| --- | --- |

1.9.1

Suunnitelma koskee biomassan käyttöä liikenteessä, sähköntuotannossa ja lämmityksessä. Keskeiset liikennealalle ehdotetut toimet ovat i) uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevan uuden EU-lainsäädännön laatiminen, ii) biopolttoainedirektiivin mahdollinen tarkistaminen vuonna 2006 biopolttoaineiden markkinaosuutta koskevien kansallisten tavoitteiden asettamiseksi ja polttoaineiden tuottajien velvoittamiseksi käyttämään biopolttoaineita, iii) jäsenvaltioiden kansalliset biomassaa koskevat toimintasuunnitelmat ja iv) (puusta ja jätteestä valmistettujen) toisen sukupolven biopolttoaineiden tutkimus.

| 1.9.2 | Komissio odottaa, että suunnitelman avulla öljyntuontia voidaan vähentää kahdeksalla prosentilla ja kasvihuonekaasupäästöjä 209 miljoonalla hiilidioksidiekvivalenttitonnilla. Vuotuiset suorat kustannukset olisivat yhdeksän miljardia euroa, joista liikenteen biopolttoaineiden osuus olisi kuusi miljardia. Ne ovat paljon kalliimpia kuin raakaöljypohjaiset polttoaineet (esim. biodieselin kilpailukykyisyys edellyttää, että öljyn hinta olisi noin 95 euroa/barreli, ja bioetanolin puolestaan, että öljyn hinta olisi 115 euroa/barreli (4)). |
| --- | --- |

1.9.2

Komissio odottaa, että suunnitelman avulla öljyntuontia voidaan vähentää kahdeksalla prosentilla ja kasvihuonekaasupäästöjä 209 miljoonalla hiilidioksidiekvivalenttitonnilla. Vuotuiset suorat kustannukset olisivat yhdeksän miljardia euroa, joista liikenteen biopolttoaineiden osuus olisi kuusi miljardia. Ne ovat paljon kalliimpia kuin raakaöljypohjaiset polttoaineet (esim. biodieselin kilpailukykyisyys edellyttää, että öljyn hinta olisi noin 95 euroa/barreli, ja bioetanolin puolestaan, että öljyn hinta olisi 115 euroa/barreli (4)).

| 1.9.3 | ETSK suhtautuu toimintasuunnitelmaan hyvin myönteisesti, sillä se on samansuuntainen käsillä olevan lausunnon kanssa. Tavoitteena on kiirehtiä muita unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita antamaan yhä enemmän virikkeitä asianmukaisille toimenpiteille vaihtoehtoisten polttoaineiden edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.9.3

ETSK suhtautuu toimintasuunnitelmaan hyvin myönteisesti, sillä se on samansuuntainen käsillä olevan lausunnon kanssa. Tavoitteena on kiirehtiä muita unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita antamaan yhä enemmän virikkeitä asianmukaisille toimenpiteille vaihtoehtoisten polttoaineiden edistämiseksi.

| 1.9.4 | ETSK pitää tervetulleena myös komission tuoreinta tiedonantoa, jonka aiheena on EU:n biopolttoainestrategia (5). Siinä kehotetaan edistämään biopolttoaineiden tuotantoa yhä ponnekkaammin. |
| --- | --- |

1.9.4

ETSK pitää tervetulleena myös komission tuoreinta tiedonantoa, jonka aiheena on EU:n biopolttoainestrategia (5). Siinä kehotetaan edistämään biopolttoaineiden tuotantoa yhä ponnekkaammin.

| 1.10 | Vaikka biopolttoaineita ja maakaasua voidaan moottoritekniikan ja polttoaineiden jakelujärjestelmän ansiosta käyttää markkinoilla yhä enemmän ja vaikka raakaöljypohjaisia polttoaineita voidaan näin ollen korvata suunniteltuun määrään asti, kehitysponnistelut kohdistuvat pitkän aikavälin vaihtoehtoihin, kuten vetyyn. Biopolttoaineet ja maakaasu ovat siis ratkaisu, jonka avulla voidaan siirtyä kestävään polttoainejakaumaan vuodesta 2020 eteenpäin. |
| --- | --- |

1.10

Vaikka biopolttoaineita ja maakaasua voidaan moottoritekniikan ja polttoaineiden jakelujärjestelmän ansiosta käyttää markkinoilla yhä enemmän ja vaikka raakaöljypohjaisia polttoaineita voidaan näin ollen korvata suunniteltuun määrään asti, kehitysponnistelut kohdistuvat pitkän aikavälin vaihtoehtoihin, kuten vetyyn. Biopolttoaineet ja maakaasu ovat siis ratkaisu, jonka avulla voidaan siirtyä kestävään polttoainejakaumaan vuodesta 2020 eteenpäin.

| 1.11 | ETSK suosittaa Euroopan komissiolle sitovien toimenpiteiden hyväksymistä, jos vuodeksi 2006 kaavaillun biopolttoainedirektiivin tarkistuksen yhteydessä ilmenee, että jäsenvaltioiden toteuttamat toimet ovat olleet riittämättömiä biopolttoaineille ja maakaasulle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.11

ETSK suosittaa Euroopan komissiolle sitovien toimenpiteiden hyväksymistä, jos vuodeksi 2006 kaavaillun biopolttoainedirektiivin tarkistuksen yhteydessä ilmenee, että jäsenvaltioiden toteuttamat toimet ovat olleet riittämättömiä biopolttoaineille ja maakaasulle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 1.12 | ETSK myöntää, että maakaasun käytön lisääminen ajoneuvojen polttoaineena on mielekäs vaihtoehto öljylle siirtymäkautena kunnes vetyteknologia on hyödynnettävissä. Tämä jo nyt taloudellinen teknologia tulisi tuoda toistuvasti esiin Euroopan komission ja jäsenvaltioiden viestintästrategioissa. Lisäksi niiden tulisi näyttää omissa ajoneuvohankinnoissaan myönteistä esimerkkiä. |
| --- | --- |

1.12

ETSK myöntää, että maakaasun käytön lisääminen ajoneuvojen polttoaineena on mielekäs vaihtoehto öljylle siirtymäkautena kunnes vetyteknologia on hyödynnettävissä. Tämä jo nyt taloudellinen teknologia tulisi tuoda toistuvasti esiin Euroopan komission ja jäsenvaltioiden viestintästrategioissa. Lisäksi niiden tulisi näyttää omissa ajoneuvohankinnoissaan myönteistä esimerkkiä.

2.   Perustelut

| 2.1 | Euroopan komissio julkaisi marraskuussa 2001 tiedonannon vaihtoehtoisista tieliikenteen polttoaineista (6). Sitä ennen oli julkaistu vihreä kirja ”Energiahuoltostrategia Euroopalle” (7) ja valkoinen kirja ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010” (8). Marraskuussa 2001 julkaistu tiedonanto sisälsi kaksiosaisen toimintasuunnitelman. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan komissio julkaisi marraskuussa 2001 tiedonannon vaihtoehtoisista tieliikenteen polttoaineista (6). Sitä ennen oli julkaistu vihreä kirja ”Energiahuoltostrategia Euroopalle” (7) ja valkoinen kirja ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010” (8). Marraskuussa 2001 julkaistu tiedonanto sisälsi kaksiosaisen toimintasuunnitelman.

| 2.2 | Ensinnäkin tavoitteena oli lisätä biopolttoaineiden käyttöä kahdella tavalla: 1) tuottamalla markkinoille yhä enemmän sellaista bensiiniä ja dieselöljyä, johon on sekoitettu biopolttoainetta, ennakoiden biopolttoaineseosten pakollista käyttöä ja 2) luomalla verokannustimia, joiden avulla biopolttoaineista — ja maakaasusta — tehtäisiin taloudellisesti kiinnostavia. ETSK ilmaisi näkemyksensä tästä ensimmäisestä tavoitteesta 25. huhtikuuta 2002 antamassaan lausunnossa (9). Molemmat ehdotukset on hyväksytty (10). |
| --- | --- |

2.2

Ensinnäkin tavoitteena oli lisätä biopolttoaineiden käyttöä kahdella tavalla: 1) tuottamalla markkinoille yhä enemmän sellaista bensiiniä ja dieselöljyä, johon on sekoitettu biopolttoainetta, ennakoiden biopolttoaineseosten pakollista käyttöä ja 2) luomalla verokannustimia, joiden avulla biopolttoaineista — ja maakaasusta — tehtäisiin taloudellisesti kiinnostavia. ETSK ilmaisi näkemyksensä tästä ensimmäisestä tavoitteesta 25. huhtikuuta 2002 antamassaan lausunnossa (9). Molemmat ehdotukset on hyväksytty (10).

| 2.3 | Toiseksi ehdotettiin, että perustetaan vaihtoehtoisia polttoaineita käsittelevä yhteysryhmä, joka toimisi komission neuvonantajana yleensä vaihtoehtoisten polttoaineiden ja erityisesti maakaasun ja vedyn markkinoiden kehitystä koskevissa asioissa. Yhteysryhmän tutkimustyön on määrä kattaa seuraavat 20 vuotta vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kasvattamista koskevan komission tavoitteen mukaisesti. Tavoitteena on, että vuonna 2020 niillä voidaan korvata viidennes (20 prosenttia) raakaöljypohjaisista polttoaineista. |
| --- | --- |

2.3

Toiseksi ehdotettiin, että perustetaan vaihtoehtoisia polttoaineita käsittelevä yhteysryhmä, joka toimisi komission neuvonantajana yleensä vaihtoehtoisten polttoaineiden ja erityisesti maakaasun ja vedyn markkinoiden kehitystä koskevissa asioissa. Yhteysryhmän tutkimustyön on määrä kattaa seuraavat 20 vuotta vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kasvattamista koskevan komission tavoitteen mukaisesti. Tavoitteena on, että vuonna 2020 niillä voidaan korvata viidennes (20 prosenttia) raakaöljypohjaisista polttoaineista.

| 2.4 | Yhteysryhmä julkaisi joulukuussa 2003 perusteellisen asiapohjaisen raportin (11). |
| --- | --- |

2.4

Yhteysryhmä julkaisi joulukuussa 2003 perusteellisen asiapohjaisen raportin (11).

3.   Vuodeksi 2020 asetettu tavoite ja sen saavuttaminen

| 3.1 | Komission suunnitelmassa lähdetään siitä, että biopolttoaineet, maakaasu ja vety ovat vaihtoehtoisista polttoaineista merkittävimpiä 20 prosentin korvaustavoitteen saavuttamiseksi. Tavoite on määrä saavuttaa seuraavasti:









  Vuosi | Biopolttoaineet | Maakaasu | Vety | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2 | | | 2 |
| 2010 | 6 | 2 | | 8 |
| 2015 | 7 | 5 | 2 | 14 |
| 2020 | 8 | 10 | 5 | 23 |

3.1

Komission suunnitelmassa lähdetään siitä, että biopolttoaineet, maakaasu ja vety ovat vaihtoehtoisista polttoaineista merkittävimpiä 20 prosentin korvaustavoitteen saavuttamiseksi. Tavoite on määrä saavuttaa seuraavasti:

Vuosi

Biopolttoaineet

Maakaasu

Vety

Yhteensä

2005

2

2

2010

6

2

8

2015

7

5

2

14

2020

8

10

5

23

| 3.1.1 | Biopolttoaineiden osuuden tulisi olla vuodesta 2005 kaksi prosenttia, ja sen on määrä kasvaa aina kahdeksaan prosenttiin vuonna 2020. Biopolttoaineena pidetään yleensä mitä tahansa biomassasta saatavaa polttoainetta. Seuraavassa mainitaan merkittävimmät nykyisin tarjolla olevat polttoaineet, joita voidaan käyttää liikenteessä. |
| --- | --- |

3.1.1

Biopolttoaineiden osuuden tulisi olla vuodesta 2005 kaksi prosenttia, ja sen on määrä kasvaa aina kahdeksaan prosenttiin vuonna 2020. Biopolttoaineena pidetään yleensä mitä tahansa biomassasta saatavaa polttoainetta. Seuraavassa mainitaan merkittävimmät nykyisin tarjolla olevat polttoaineet, joita voidaan käyttää liikenteessä.

| 3.1.1.1 | Bioetanoli on etanolia (EtOH), josta käytetään myös nimitystä 'etyylialkoholi'. Sitä valmistetaan käymisen avulla tärkkelyspitoisista aineksista, kuten viljasta ja sokerijuurikkaasta. Sitä käytetään joko sellaisenaan bensiinin sijasta (esim. Brasiliassa), jolloin tarvitaan erityisesti tätä tarkoitusta varten suunniteltu moottori, tai sekoitetaan bensiiniin sellaisenaan tai synteettisenä etyyli-tert-butyylieetterinä (ETBE). Bensiinin oktaanilukua koskevien eritelmien mukaan ilman moottorimuutoksia voidaan käyttää bensiiniä, johon on sekoitettu etanolia enintään viisi prosenttia. |
| --- | --- |

3.1.1.1

Bioetanoli on etanolia (EtOH), josta käytetään myös nimitystä 'etyylialkoholi'. Sitä valmistetaan käymisen avulla tärkkelyspitoisista aineksista, kuten viljasta ja sokerijuurikkaasta. Sitä käytetään joko sellaisenaan bensiinin sijasta (esim. Brasiliassa), jolloin tarvitaan erityisesti tätä tarkoitusta varten suunniteltu moottori, tai sekoitetaan bensiiniin sellaisenaan tai synteettisenä etyyli-tert-butyylieetterinä (ETBE). Bensiinin oktaanilukua koskevien eritelmien mukaan ilman moottorimuutoksia voidaan käyttää bensiiniä, johon on sekoitettu etanolia enintään viisi prosenttia.

| 3.1.1.2 | Biodiesel on vaihtoehto dieselöljylle, ja sitä valmistetaan erilaisista kasviöljyistä vaihtoesteröimällä. Siitä käytetään nimitystä FAME (Fatty Acid Methyl Ester, rasvahapon metyyliesteri). Euroopassa eniten käytetty biodiesel on rypsimetyyliesteri (RME). CEN on laatinut rasvahapon metyyliesteriä koskevan standardin, ja CENin eritelmän mukaisia tuotteita voi jo käyttää jopa viidessä prosentissa dieselajoneuvoja. Rasvahapon metyyliesterin valmistus kasviperäisistä aineksista, kuten rypsistä, on viime aikoihin saakka riittänyt tyydyttämään kysynnän erityisten verokannustimien turvin. Marraskuussa 2001 julkaisemassaan tiedonannossa komissio ilmaisee olevansa huolissaan siitä, voidaanko kasviperäisiä polttoaineita tuottaa laajamittaisesti (12). |
| --- | --- |

3.1.1.2

Biodiesel on vaihtoehto dieselöljylle, ja sitä valmistetaan erilaisista kasviöljyistä vaihtoesteröimällä. Siitä käytetään nimitystä FAME (Fatty Acid Methyl Ester, rasvahapon metyyliesteri). Euroopassa eniten käytetty biodiesel on rypsimetyyliesteri (RME). CEN on laatinut rasvahapon metyyliesteriä koskevan standardin, ja CENin eritelmän mukaisia tuotteita voi jo käyttää jopa viidessä prosentissa dieselajoneuvoja. Rasvahapon metyyliesterin valmistus kasviperäisistä aineksista, kuten rypsistä, on viime aikoihin saakka riittänyt tyydyttämään kysynnän erityisten verokannustimien turvin. Marraskuussa 2001 julkaisemassaan tiedonannossa komissio ilmaisee olevansa huolissaan siitä, voidaanko kasviperäisiä polttoaineita tuottaa laajamittaisesti (12).

| 3.1.1.3 | Biokaasu on runsaasti metaania sisältävä maakaasun kaltainen kaasu, jota tuotetaan orgaanisesta aineksesta (mm. lannasta, jätevesilietteestä tai kiinteästä yhdyskuntajätteestä anaerobisen käymisen avulla). Jotta biokaasua voidaan käyttää tavanomaisissa maakaasun käyttöä varten suunnitelluissa ajoneuvoissa, se on jalostettava maakaasun veroiseksi. Ruotsissa on yli 5 000 biokaasulla toimivaa ajoneuvoa. Ruotsissa saatujen kokemusten mukaan metaani — joko biokaasuna tai maakaasuna — on taloudellinen ja kestävän kehityksen mukainen polttoaine, jonka avulla voidaan vähentää merkittävästi kaupunkiliikenteen päästöjä. |
| --- | --- |

3.1.1.3

Biokaasu on runsaasti metaania sisältävä maakaasun kaltainen kaasu, jota tuotetaan orgaanisesta aineksesta (mm. lannasta, jätevesilietteestä tai kiinteästä yhdyskuntajätteestä anaerobisen käymisen avulla). Jotta biokaasua voidaan käyttää tavanomaisissa maakaasun käyttöä varten suunnitelluissa ajoneuvoissa, se on jalostettava maakaasun veroiseksi. Ruotsissa on yli 5 000 biokaasulla toimivaa ajoneuvoa. Ruotsissa saatujen kokemusten mukaan metaani — joko biokaasuna tai maakaasuna — on taloudellinen ja kestävän kehityksen mukainen polttoaine, jonka avulla voidaan vähentää merkittävästi kaupunkiliikenteen päästöjä.

| 3.2 | Maakaasuun liittyvissä kysymyksissä Euroopan komissio ei ole ollut niin aktiivinen kuin kyseisen polttoaineen osuus vuotta 2020 koskevasta tavoitteesta edellyttäisi. Toistaiseksi ei ole esitetty erityisesti maakaasua koskevia ehdotuksia. |
| --- | --- |

3.2

Maakaasuun liittyvissä kysymyksissä Euroopan komissio ei ole ollut niin aktiivinen kuin kyseisen polttoaineen osuus vuotta 2020 koskevasta tavoitteesta edellyttäisi. Toistaiseksi ei ole esitetty erityisesti maakaasua koskevia ehdotuksia.

| 3.3 | Komission aloitteellisuuden puute on huolestuttavaa, kun otetaan huomioon, että sen asettaman vaihtoehtoisia polttoaineita käsittelevän yhteysryhmän raportissa tullaan sellaiseen lopputulokseen, että maakaasu on ainoa vaihtoehtoinen polttoaine, jonka markkinaosuus voi kasvaa merkittävän suureksi ja olla vuonna 2020 selvästi yli viisi prosenttia ja joka voisi kilpailla tavanomaisten polttoaineiden kanssa mitä tulee tuotannon kannattavuuteen kehittyneillä markkinoilla. Raportti pohjautuu vaihtoehtoisista polttoaineista tehtyyn perusteelliseen, koko energiaketjua koskevaan well-to-wheels-analyysiin (WTW). |
| --- | --- |

3.3

Komission aloitteellisuuden puute on huolestuttavaa, kun otetaan huomioon, että sen asettaman vaihtoehtoisia polttoaineita käsittelevän yhteysryhmän raportissa tullaan sellaiseen lopputulokseen, että maakaasu on ainoa vaihtoehtoinen polttoaine, jonka markkinaosuus voi kasvaa merkittävän suureksi ja olla vuonna 2020 selvästi yli viisi prosenttia ja joka voisi kilpailla tavanomaisten polttoaineiden kanssa mitä tulee tuotannon kannattavuuteen kehittyneillä markkinoilla. Raportti pohjautuu vaihtoehtoisista polttoaineista tehtyyn perusteelliseen, koko energiaketjua koskevaan well-to-wheels-analyysiin (WTW).

| 3.4 | Marraskuussa 2001 julkaisemassaan tiedonannossa komissio uskoo maakaasun käytön olevan suurin yksittäinen osatekijä vuodeksi 2020 asetetun vaihtoehtoisia polttoaineita koskevan tavoitteen saavuttamisessa. Yhteysryhmä oli asiasta samaa mieltä seuraavin perustein: |
| --- | --- |

3.4

Marraskuussa 2001 julkaisemassaan tiedonannossa komissio uskoo maakaasun käytön olevan suurin yksittäinen osatekijä vuodeksi 2020 asetetun vaihtoehtoisia polttoaineita koskevan tavoitteen saavuttamisessa. Yhteysryhmä oli asiasta samaa mieltä seuraavin perustein:

| 3.4.1 | Maakaasun avulla voidaan parantaa polttoaineiden toimitusvarmuutta paitsi niiden kirjon monipuolistumisen ansiosta (maakaasu ei ole riippuvainen öljystä) myös siksi, että primääritarjonta ei rajoita kysyntää. Tarjonta sitä vastoin saattaisi lopulta rajoittaa biopolttoaineiden käytön lisäämistä. Komission vuodeksi 2020 asettaman tavoitteen mukainen kymmenen prosentin osuus tieliikenteen polttoaineista vastaisi noin viittä prosenttia odotettavissa olevasta maakaasun kokonaiskulutuksesta EU:ssa vuonna 2020, mikä korostaa tarvetta kehittää kaikkia kolmea vaihtoehtoista polttoainetta yhteistoiminnallisesti. |
| --- | --- |

3.4.1

Maakaasun avulla voidaan parantaa polttoaineiden toimitusvarmuutta paitsi niiden kirjon monipuolistumisen ansiosta (maakaasu ei ole riippuvainen öljystä) myös siksi, että primääritarjonta ei rajoita kysyntää. Tarjonta sitä vastoin saattaisi lopulta rajoittaa biopolttoaineiden käytön lisäämistä. Komission vuodeksi 2020 asettaman tavoitteen mukainen kymmenen prosentin osuus tieliikenteen polttoaineista vastaisi noin viittä prosenttia odotettavissa olevasta maakaasun kokonaiskulutuksesta EU:ssa vuonna 2020, mikä korostaa tarvetta kehittää kaikkia kolmea vaihtoehtoista polttoainetta yhteistoiminnallisesti.

| 3.4.2 | Maakaasu edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevan strategisen tavoitteen saavuttamista. Metaanin kemiallisesta kaavasta (CH4) ilmenee, että maakaasu sisältää vähemmän hiiltä kuin muut fossiiliset polttoaineet, kuten bensiini ja dieselöljy. WTW-analyysi osoitti paineistetulla maakaasulla toimivien ajoneuvojen (CNGV) kasvihuonekaasupäästöjen olevan pienempiä kuin bensiinikäyttöisten ajoneuvojen päästöt. Nykytekniikkaa käytettäessä ne ovat verrattavissa dieselajoneuvojen päästöihin. Kasvihuonekaasupäästöjen odotetaan edelleen pienentyvän CNGV-ajoneuvojen moottoritekniikan kehityksen johdosta ja alittavan dieselajoneuvojen päästötason vuodesta 2010. |
| --- | --- |

3.4.2

Maakaasu edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevan strategisen tavoitteen saavuttamista. Metaanin kemiallisesta kaavasta (CH4) ilmenee, että maakaasu sisältää vähemmän hiiltä kuin muut fossiiliset polttoaineet, kuten bensiini ja dieselöljy. WTW-analyysi osoitti paineistetulla maakaasulla toimivien ajoneuvojen (CNGV) kasvihuonekaasupäästöjen olevan pienempiä kuin bensiinikäyttöisten ajoneuvojen päästöt. Nykytekniikkaa käytettäessä ne ovat verrattavissa dieselajoneuvojen päästöihin. Kasvihuonekaasupäästöjen odotetaan edelleen pienentyvän CNGV-ajoneuvojen moottoritekniikan kehityksen johdosta ja alittavan dieselajoneuvojen päästötason vuodesta 2010.

| 3.4.3 | Maakaasun käytöstä moottoriajoneuvojen polttoaineena saadaan kasvihuonekaasupäästöjen vähenemisen lisäksi myös pakokaasupäästöihin liittyvää ympäristöhyötyä. Nykyisten maakaasuajoneuvojen typpioksidipäästöt (NOX) ovat hyvin alhaiset, eivätkä kyseiset ajoneuvot tuota hiukkaspäästöjä, mikä on ratkaisevan tärkeää. Euroopan unionin asettamat tiukat enimmäistasot ilman hiukkaspitoisuuksille ovat näin ollen maakaasukäyttöisten ajoneuvojen kannalta myönteinen tekijä. Maakaasukäyttöiset linja-autot ovat osoittautuneet hyviksi kaupunkien liikennevälineiksi, ja Euroopan komissio on jo tukenut koeajoneuvojen käyttöönottoa taloudellisesti ja edistänyt näin maakaasukäyttöisten linja-autojen käyttöönottoa. Kaupunkiympäristöä voisi helposti parantaa vaatimalla ”vihreää” hankintapolitiikkaa koskevan suunnitelman yhteydessä, että linja-autojen ja jäteautojen tulee olla maakaasukäyttöisiä. |
| --- | --- |

3.4.3

Maakaasun käytöstä moottoriajoneuvojen polttoaineena saadaan kasvihuonekaasupäästöjen vähenemisen lisäksi myös pakokaasupäästöihin liittyvää ympäristöhyötyä. Nykyisten maakaasuajoneuvojen typpioksidipäästöt (NOX) ovat hyvin alhaiset, eivätkä kyseiset ajoneuvot tuota hiukkaspäästöjä, mikä on ratkaisevan tärkeää. Euroopan unionin asettamat tiukat enimmäistasot ilman hiukkaspitoisuuksille ovat näin ollen maakaasukäyttöisten ajoneuvojen kannalta myönteinen tekijä. Maakaasukäyttöiset linja-autot ovat osoittautuneet hyviksi kaupunkien liikennevälineiksi, ja Euroopan komissio on jo tukenut koeajoneuvojen käyttöönottoa taloudellisesti ja edistänyt näin maakaasukäyttöisten linja-autojen käyttöönottoa. Kaupunkiympäristöä voisi helposti parantaa vaatimalla ”vihreää” hankintapolitiikkaa koskevan suunnitelman yhteydessä, että linja-autojen ja jäteautojen tulee olla maakaasukäyttöisiä.

| 3.4.4 | Tärkeä tämänsuuntainen edistysaskel voitaisiin ottaa hiljattain ehdotetun saastuttamattomien maantieajoneuvojen edistämisestä koskevan direktiivin (13) avulla. Kun direktiivi on hyväksytty, jäsenvaltioiden on varmistettava, että 25 prosentin kiintiö julkisyhteisöjen ostamista tai pitkäaikaisesti vuokraamista raskaista hyötyajoneuvoista (yli 3,5 tonnia) täyttää erittäin ympäristöystävällistä ajoneuvoa (EYA) koskevat vaatimukset (14) ja käy vaihtoehtoisilla polttoaineilla. EYA-standardeja sovelletaan biopolttoaineilla, paineistetulla maakaasulla, nestekaasulla ja vedyllä käyviin ajoneuvoihin sekä hybridi- ja sähköajoneuvoihin. |
| --- | --- |

3.4.4

Tärkeä tämänsuuntainen edistysaskel voitaisiin ottaa hiljattain ehdotetun saastuttamattomien maantieajoneuvojen edistämisestä koskevan direktiivin (13) avulla. Kun direktiivi on hyväksytty, jäsenvaltioiden on varmistettava, että 25 prosentin kiintiö julkisyhteisöjen ostamista tai pitkäaikaisesti vuokraamista raskaista hyötyajoneuvoista (yli 3,5 tonnia) täyttää erittäin ympäristöystävällistä ajoneuvoa (EYA) koskevat vaatimukset (14) ja käy vaihtoehtoisilla polttoaineilla. EYA-standardeja sovelletaan biopolttoaineilla, paineistetulla maakaasulla, nestekaasulla ja vedyllä käyviin ajoneuvoihin sekä hybridi- ja sähköajoneuvoihin.

| 3.5 | Vetyä ei esiinny luonnossa vapaana vaan kemiallisissa yhdisteissä, kuten vedessä ja hiilivedyissä. Vedessä (H2O) on 11 prosenttia (2/18) H2-muotoista vetyä. Bensiini ja dieselöljy ovat hiilivetyseoksia. Metaani, joka on hiilivety, on maakaasun ja biokaasun pääainesosa.
  Koska H2-muotoista vetyä ei ole luonnossa, sitä on valmistettava. Sitä tuotetaan kaupallisesti kemian-, petrokemian-, öljynjalostus- ja muun teollisuuden käyttöön.
  Vedyn valmistamiseksi esim. vedestä elektrolyysin avulla tai maakaasusta höyryreformoinnin avulla tarvitaan energiaa: elektrolyysissä sähköä ja höyryreformoinnissa lämpöä.
  Polttoaineen tuotannon tehokkuutta mittaavan well-to-tank-analyysin (WTT) avulla voidaan määrittää, mitkä ovat energiankulutuksen ja kasvihuonekaasupäästöjen kannalta parhaita tapoja valmistaa raaka-aineesta H2-muotoista vetyä.
  Vety on ollut pitkään teollisuushyödyke, jota tuottavat ja myyvät teollisuuskaasuyritykset tai jota tuotetaan öljynjalostamoissa omaan tarpeeseen. Sen käyttö liikenteen polttoaineena on kuitenkin vielä lapsenkengissä. Tavoite, jonka mukaan sillä pitäisi vuonna 2015 korvata kaksi prosenttia ja vuonna 2020 jo viisi prosenttia polttoaineesta, on siis varsin haastava. |
| --- | --- |

3.5

Vetyä ei esiinny luonnossa vapaana vaan kemiallisissa yhdisteissä, kuten vedessä ja hiilivedyissä. Vedessä (H2O) on 11 prosenttia (2/18) H2-muotoista vetyä. Bensiini ja dieselöljy ovat hiilivetyseoksia. Metaani, joka on hiilivety, on maakaasun ja biokaasun pääainesosa.

Koska H2-muotoista vetyä ei ole luonnossa, sitä on valmistettava. Sitä tuotetaan kaupallisesti kemian-, petrokemian-, öljynjalostus- ja muun teollisuuden käyttöön.

Vedyn valmistamiseksi esim. vedestä elektrolyysin avulla tai maakaasusta höyryreformoinnin avulla tarvitaan energiaa: elektrolyysissä sähköä ja höyryreformoinnissa lämpöä.

Polttoaineen tuotannon tehokkuutta mittaavan well-to-tank-analyysin (WTT) avulla voidaan määrittää, mitkä ovat energiankulutuksen ja kasvihuonekaasupäästöjen kannalta parhaita tapoja valmistaa raaka-aineesta H2-muotoista vetyä.

Vety on ollut pitkään teollisuushyödyke, jota tuottavat ja myyvät teollisuuskaasuyritykset tai jota tuotetaan öljynjalostamoissa omaan tarpeeseen. Sen käyttö liikenteen polttoaineena on kuitenkin vielä lapsenkengissä. Tavoite, jonka mukaan sillä pitäisi vuonna 2015 korvata kaksi prosenttia ja vuonna 2020 jo viisi prosenttia polttoaineesta, on siis varsin haastava.

| 3.5.1 | Yhteysryhmä otti esille useita kysymyksiä, jotka liittyvät vedyn nykyistä laajempaan käyttöön liikenteen polttoaineena:






  i) | Kumpi on parempi: nestemäinen vety esim. polttomoottoriajoneuvoissa, jolloin sen lämpötila on – 252 °C ja sitä säilytetään kryogeenisessä säiliössä, vai 700 ilmakehän paineeseen pullotettu kaasumainen vety polttoainekennoajoneuvoissa? |
| --- | --- | --- |

3.5.1

Yhteysryhmä otti esille useita kysymyksiä, jotka liittyvät vedyn nykyistä laajempaan käyttöön liikenteen polttoaineena:

i)

Kumpi on parempi: nestemäinen vety esim. polttomoottoriajoneuvoissa, jolloin sen lämpötila on – 252 °C ja sitä säilytetään kryogeenisessä säiliössä, vai 700 ilmakehän paineeseen pullotettu kaasumainen vety polttoainekennoajoneuvoissa?

| ii) | Kumpi on parempi: keskitetty vedyntuotanto suurissa yksiköissä, joiden energiankulutus voidaan optimoida, vai hajautettu tuotanto pienissä yksiköissä huoltoasemilla? |
| --- | --- |

ii)

Kumpi on parempi: keskitetty vedyntuotanto suurissa yksiköissä, joiden energiankulutus voidaan optimoida, vai hajautettu tuotanto pienissä yksiköissä huoltoasemilla?

| iii) | Koska polttoainekennoajoneuvot ovat tehokkaimmillaan keskitehoalueella, olisi ehkä järkevää erottaa toisistaan esim. kaupunkiliikenteeseen tarkoitetut, pienitehoiset polttoainekennoajoneuvot ja pitkän matkan polttomoottoriajoneuvot, joiden moottorista on saatava täysi teho. |
| --- | --- |

iii)

Koska polttoainekennoajoneuvot ovat tehokkaimmillaan keskitehoalueella, olisi ehkä järkevää erottaa toisistaan esim. kaupunkiliikenteeseen tarkoitetut, pienitehoiset polttoainekennoajoneuvot ja pitkän matkan polttomoottoriajoneuvot, joiden moottorista on saatava täysi teho.

| iv) | Muut huolenaiheet koskevat itse polttoainekennotekniikkaa. Polttoainekenno on laite, jossa vedystä vapautuvat elektronit saavat aikaan sähkövirtaa sähkömoottorin voimanlähteeksi. Sähkömoottorin avulla puolestaan pyöritetään renkaita. Nämä kysymykset eivät kuulu käsillä olevan lausunnon aihepiiriin. |
| --- | --- |

iv)

Muut huolenaiheet koskevat itse polttoainekennotekniikkaa. Polttoainekenno on laite, jossa vedystä vapautuvat elektronit saavat aikaan sähkövirtaa sähkömoottorin voimanlähteeksi. Sähkömoottorin avulla puolestaan pyöritetään renkaita. Nämä kysymykset eivät kuulu käsillä olevan lausunnon aihepiiriin.

| 3.5.2 | Tiivistäen voidaan todeta, että vedyn käyttöön vaihtoehtoisena polttoaineena liittyy kaksi haastetta: i) polttoaineen jakelu ja ii) voimansiirto. On järkevää, että EU on investoinut viidennessä ja kuudennessa puiteohjelmassa yhä enemmän varoja vetyä ja polttoainekennoja koskevaan tutkimus- ja kehitystyöhön. Nykyisessä kuudennessa puiteohjelmassa vety- ja polttoainekennotutkimus on sijoitettu kestävää energiajärjestelmää koskevaan alatavoitteeseen, ja sen kokonaisbudjetti on 890 miljoonaa euroa. Euroopan parlamentti on ehdottanut tulevasta seitsemännestä puiteohjelmasta käytävässä keskustelussa, että kyseinen ala siirrettäisiin uuteen aihekohtaiseen tavoitteeseen, jonka piiriin kuuluisivat ”kaikki nykyiset ja tulevat energialähteet, jotka eivät aiheuta hiilidioksidipäästöjä”, ja että resursseja lisättäisiin edelleen. Toimet ovat perusteltuja sen ympäristöhyödyn johdosta, että vedyn hapettuessa polttoainekennossa sivutuotteena on ainoastaan vettä. |
| --- | --- |

3.5.2

Tiivistäen voidaan todeta, että vedyn käyttöön vaihtoehtoisena polttoaineena liittyy kaksi haastetta: i) polttoaineen jakelu ja ii) voimansiirto. On järkevää, että EU on investoinut viidennessä ja kuudennessa puiteohjelmassa yhä enemmän varoja vetyä ja polttoainekennoja koskevaan tutkimus- ja kehitystyöhön. Nykyisessä kuudennessa puiteohjelmassa vety- ja polttoainekennotutkimus on sijoitettu kestävää energiajärjestelmää koskevaan alatavoitteeseen, ja sen kokonaisbudjetti on 890 miljoonaa euroa. Euroopan parlamentti on ehdottanut tulevasta seitsemännestä puiteohjelmasta käytävässä keskustelussa, että kyseinen ala siirrettäisiin uuteen aihekohtaiseen tavoitteeseen, jonka piiriin kuuluisivat ”kaikki nykyiset ja tulevat energialähteet, jotka eivät aiheuta hiilidioksidipäästöjä”, ja että resursseja lisättäisiin edelleen. Toimet ovat perusteltuja sen ympäristöhyödyn johdosta, että vedyn hapettuessa polttoainekennossa sivutuotteena on ainoastaan vettä.

4.   Päätelmät

| 4.1 | Euroopan komission marraskuussa 2001 asettama tavoite, jonka mukaan vaihtoehtoisten polttoaineiden osuutta tulee kasvattaa 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä, nojautuu kahteen jo vakiintuneeseen teknologiaan tai tuotteeseen eli biopolttoaineisiin ja maakaasuun sekä yhteen lupaavaan ja kehitteillä olevaan eli vetyyn ja polttokennoihin. |
| --- | --- |

4.1

Euroopan komission marraskuussa 2001 asettama tavoite, jonka mukaan vaihtoehtoisten polttoaineiden osuutta tulee kasvattaa 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä, nojautuu kahteen jo vakiintuneeseen teknologiaan tai tuotteeseen eli biopolttoaineisiin ja maakaasuun sekä yhteen lupaavaan ja kehitteillä olevaan eli vetyyn ja polttokennoihin.

| 4.2 | Biopolttoaineet ja maakaasu ovat eräistä haittatekijöistä huolimatta jo nyt käytettävissä, ja niiden jakelua koskeva tietämys ja moottoritekniikka ovat tasolla, joka mahdollistaa haasteeseen vastaamisen. |
| --- | --- |

4.2

Biopolttoaineet ja maakaasu ovat eräistä haittatekijöistä huolimatta jo nyt käytettävissä, ja niiden jakelua koskeva tietämys ja moottoritekniikka ovat tasolla, joka mahdollistaa haasteeseen vastaamisen.

| 4.2.1 | Maakaasua ei tulisi täysin lukea vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, koska se on fossiilinen eikä siis uusiutuva energialähde. Nykyisin maakaasu on kuitenkin realistisimpia vaihtoehtoja raakaöljypohjaisten polttoaineiden korvaamiseksi ja välttämätön vuodeksi 2020 asetetun 20 prosentin korvaamistavoitteen saavuttamiseksi. Maakaasulla voi olla keskeinen rooli vaihtoehtoisena polttoaineena seuraavista syistä:






  — | Maakaasuvarannot ovat mittavat ja riittänevät pidempään kuin raakaöljyvarannot. |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Maakaasua ei tulisi täysin lukea vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, koska se on fossiilinen eikä siis uusiutuva energialähde. Nykyisin maakaasu on kuitenkin realistisimpia vaihtoehtoja raakaöljypohjaisten polttoaineiden korvaamiseksi ja välttämätön vuodeksi 2020 asetetun 20 prosentin korvaamistavoitteen saavuttamiseksi. Maakaasulla voi olla keskeinen rooli vaihtoehtoisena polttoaineena seuraavista syistä:

—

Maakaasuvarannot ovat mittavat ja riittänevät pidempään kuin raakaöljyvarannot.

| — | Viimeaikaisista ongelmista huolimatta maakaasumarkkinat todennäköisesti pysyvät geopoliittisen jakautumisen johdosta suhteellisen vakaina öljymarkkinoihin verrattuna. |
| --- | --- |

—

Viimeaikaisista ongelmista huolimatta maakaasumarkkinat todennäköisesti pysyvät geopoliittisen jakautumisen johdosta suhteellisen vakaina öljymarkkinoihin verrattuna.

| — | Maakaasun vety-hiilisuhde on hiilivedyistä korkein ja hiilidioksidipäästöt alhaisimmat. |
| --- | --- |

—

Maakaasun vety-hiilisuhde on hiilivedyistä korkein ja hiilidioksidipäästöt alhaisimmat.

| — | Maakaasu voi toimia välivaiheena siirryttäessä vetyyn. |
| --- | --- |

—

Maakaasu voi toimia välivaiheena siirryttäessä vetyyn.

Vahva maakaasuverkko voi loppujen lopuksi helpottaa pienten paikallisten vetylaitosten perustamista. Nykyisin maakaasuajoneuvojen yleistymistä haittaa pääasiassa jakeluverkon puutteellisuus ja epäyhtenäisyys.

| 4.2.2 | Biopolttoaineissa yhdistyvät maakaasun vähäiset ympäristövaikutukset ja uusiutuvuuteen liittyvä hyöty. Niiden käyttö vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista. Lisäksi niiden avulla on todella mahdollista lisätä maatalousalan työpaikkoja tai ainakin pysäyttää työpaikkojen väheneminen, vaikka tätä ei olekaan selkeästi osoitettu. Metsävaroja voidaan käyttää biopolttoaineiden tuotantoon esim. mustalipeän kaasuttamisen ja lignoselluloosaa sisältävän biomassan käyttämisen avulla. Molemmat tekniikat ovat nyt kokeiluvaiheessa, ja niistä saatava hyöty biopolttoaineiden tuotannossa tulee nähtäviin keskipitkällä aikavälillä. Kun otetaan huomioon liikenteen nykyinen polttoaineen kysyntä (15), tulee kuitenkin arvioida biopolttoaineiden käytön mittavan lisäämisen mahdollisia haitallisia ympäristövaikutuksia:






  — | Biodieselin tuotantoon käytettävien kasvien viljely on marginaalista, eikä se riitä kattamaan EU:n polttoaineen kysyntää. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Biopolttoaineissa yhdistyvät maakaasun vähäiset ympäristövaikutukset ja uusiutuvuuteen liittyvä hyöty. Niiden käyttö vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista. Lisäksi niiden avulla on todella mahdollista lisätä maatalousalan työpaikkoja tai ainakin pysäyttää työpaikkojen väheneminen, vaikka tätä ei olekaan selkeästi osoitettu. Metsävaroja voidaan käyttää biopolttoaineiden tuotantoon esim. mustalipeän kaasuttamisen ja lignoselluloosaa sisältävän biomassan käyttämisen avulla. Molemmat tekniikat ovat nyt kokeiluvaiheessa, ja niistä saatava hyöty biopolttoaineiden tuotannossa tulee nähtäviin keskipitkällä aikavälillä. Kun otetaan huomioon liikenteen nykyinen polttoaineen kysyntä (15), tulee kuitenkin arvioida biopolttoaineiden käytön mittavan lisäämisen mahdollisia haitallisia ympäristövaikutuksia:

—

Biodieselin tuotantoon käytettävien kasvien viljely on marginaalista, eikä se riitä kattamaan EU:n polttoaineen kysyntää.

| — | Jotta saavutettaisiin vuodeksi 2010 asetettu kuuden prosentin tavoiteosuus, biodieselin tuotantoon käytettäviä kasveja tulisi viljellä jopa 13 prosentilla EU:n 25 jäsenvaltion kaikesta maatalousmaasta. Tämä saattaisi johtaa kalliisiin toimiin maaperän, pohjaveden ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi sekä kasvihuonekaasupäästöjen pitämiseksi kurissa (16). Tuonti vain siirtäisi ongelman muihin maihin ja lisäisi meriliikennettä. |
| --- | --- |

—

Jotta saavutettaisiin vuodeksi 2010 asetettu kuuden prosentin tavoiteosuus, biodieselin tuotantoon käytettäviä kasveja tulisi viljellä jopa 13 prosentilla EU:n 25 jäsenvaltion kaikesta maatalousmaasta. Tämä saattaisi johtaa kalliisiin toimiin maaperän, pohjaveden ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi sekä kasvihuonekaasupäästöjen pitämiseksi kurissa (16). Tuonti vain siirtäisi ongelman muihin maihin ja lisäisi meriliikennettä.

| 4.2.3 | Komission 7. helmikuuta 2006 julkaiseman tiedonannon (17) tavoitteena on ilmeisesti käsitellä näitä ongelmia ja epävarmuustekijöitä. Siihen on koottu useita toimia biopolttoaineiden tuotannon ja käytön edistämiseksi ja tukemiseksi niin EU:ssa kuin sen ulkopuolellakin. ETSK seuraa biopolttoainestrategian toteuttamista suurella mielenkiinnolla. |
| --- | --- |

4.2.3

Komission 7. helmikuuta 2006 julkaiseman tiedonannon (17) tavoitteena on ilmeisesti käsitellä näitä ongelmia ja epävarmuustekijöitä. Siihen on koottu useita toimia biopolttoaineiden tuotannon ja käytön edistämiseksi ja tukemiseksi niin EU:ssa kuin sen ulkopuolellakin. ETSK seuraa biopolttoainestrategian toteuttamista suurella mielenkiinnolla.

| 4.3 | Vuodeksi 2020 asetetun vaihtoehtoisia polttoaineita koskevan tavoitteen saavuttaminen edellyttää yhteistoiminnallista lähestymistapaa ja huomion kiinnittämistä samanaikaisesti kaikkiin kolmeen polttoainetyyppiin. |
| --- | --- |

4.3

Vuodeksi 2020 asetetun vaihtoehtoisia polttoaineita koskevan tavoitteen saavuttaminen edellyttää yhteistoiminnallista lähestymistapaa ja huomion kiinnittämistä samanaikaisesti kaikkiin kolmeen polttoainetyyppiin.

| 4.4 | On perusteltua olettaa, että kaupallisesti toteuttamiskelpoisiksi osoittautuneiden vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämisessä eteen tulee vähemmän esteitä, koska sekä asiantuntemus että teknologia ovat jo nyt käytettävissä. |
| --- | --- |

4.4

On perusteltua olettaa, että kaupallisesti toteuttamiskelpoisiksi osoittautuneiden vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämisessä eteen tulee vähemmän esteitä, koska sekä asiantuntemus että teknologia ovat jo nyt käytettävissä.

| 4.5 | Euroopan komission tulisi pohtia yhdessä talouselämän kanssa, miksi tähänastiset toimenpiteet eivät ole olleet riittäviä maakaasun käytön edistämiseen autojen polttoaineena. Komitea katsoo, että kunkin jäsenvaltion tulisi asettaa vähimmäistavoite ottaen huomioon maan oma tilanne. |
| --- | --- |

4.5

Euroopan komission tulisi pohtia yhdessä talouselämän kanssa, miksi tähänastiset toimenpiteet eivät ole olleet riittäviä maakaasun käytön edistämiseen autojen polttoaineena. Komitea katsoo, että kunkin jäsenvaltion tulisi asettaa vähimmäistavoite ottaen huomioon maan oma tilanne.

| 4.6 | Tällaisessa ehdotuksessa tulisi myös tarkistaa paineistetun maakaasun tankkausasemien tekniset ja turvallisuusvaatimukset. Vaatimusten laatimisesta on usein kulunut varsin paljon aikaa, eikä niissä oteta huomioon viimeaikaista kehitystä. Tarkistamalla vaatimuksia ja yksinkertaistamalla hallinnollisia menettelyjä voidaan varmasti edistää kyseisten tankkausasemien yleistymistä. Niiden rakentamiseksi tarvittavat lupamenettelyt ovat hyvin usein turhan monimutkaisia ja hitaita. |
| --- | --- |

4.6

Tällaisessa ehdotuksessa tulisi myös tarkistaa paineistetun maakaasun tankkausasemien tekniset ja turvallisuusvaatimukset. Vaatimusten laatimisesta on usein kulunut varsin paljon aikaa, eikä niissä oteta huomioon viimeaikaista kehitystä. Tarkistamalla vaatimuksia ja yksinkertaistamalla hallinnollisia menettelyjä voidaan varmasti edistää kyseisten tankkausasemien yleistymistä. Niiden rakentamiseksi tarvittavat lupamenettelyt ovat hyvin usein turhan monimutkaisia ja hitaita.

| 4.7 | Kuten edellä kohdassa 4.2.1 mainitaan, näin helpotettaisiin myös siirtymistä tulevaisuuden vetykäyttöisiin ajoneuvoihin. Edistämällä tekniikkaa, joka liittyy polttoaineen säilyttämiseen ajoneuvoissa, vaikutetaan myös paineistetun vedyn hyödyntämiseen. Samoin on vetypolttoaineen sekä sen mittaamisen ja asemien suunnittelun laita. Kaikki investoinnit maakaasutekniikkaan edistävät myös vedyn käyttöä. |
| --- | --- |

4.7

Kuten edellä kohdassa 4.2.1 mainitaan, näin helpotettaisiin myös siirtymistä tulevaisuuden vetykäyttöisiin ajoneuvoihin. Edistämällä tekniikkaa, joka liittyy polttoaineen säilyttämiseen ajoneuvoissa, vaikutetaan myös paineistetun vedyn hyödyntämiseen. Samoin on vetypolttoaineen sekä sen mittaamisen ja asemien suunnittelun laita. Kaikki investoinnit maakaasutekniikkaan edistävät myös vedyn käyttöä.

| 4.8 | Kehittämällä kaupallisesti toteuttamiskelpoisiksi osoittautuneita vaihtoehtoisia polttoaineita ripeästi voidaan varautua siihen, että vedyn kehittämisen kunnianhimoinen aikataulu mahdollisesti viivästyy ennalta arvaamattomista syistä. |
| --- | --- |

4.8

Kehittämällä kaupallisesti toteuttamiskelpoisiksi osoittautuneita vaihtoehtoisia polttoaineita ripeästi voidaan varautua siihen, että vedyn kehittämisen kunnianhimoinen aikataulu mahdollisesti viivästyy ennalta arvaamattomista syistä.

| 4.9 | Lopuksi ETSK toistaa jälleen kerran, että vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittäminen ei ole ainoa keino todella edistää siirtymistä vähemmän saastuttaviin ja vähemmän polttoainetta kuluttaviin autoihin. Tällainen kehitys voidaan saada aikaan myös parantamalla infrastruktuureja ruuhkien torjumiseksi, suosimalla julkista liikennettä, ja; mikä vielä tärkeämpää, muuttamalla kuluttajien käyttäytymistä. Vallitseva kaupunkimaasturi-villitys osoittaa, etteivät kuluttajat ole valmiita muuttamaan käyttäytymistään. Tällaisten ajoneuvojen polttoaineenkulutus on useimmiten suuri, ja hiilidioksidipäästöt ovat suoraan verrannolliset polttoaineenkulutukseen. Kaupunkimaasturien kasvavan kysynnän johdosta autonvalmistajien on vaikea sitoutua kehittämään vähemmän saastuttavia autoja. |
| --- | --- |

4.9

Lopuksi ETSK toistaa jälleen kerran, että vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittäminen ei ole ainoa keino todella edistää siirtymistä vähemmän saastuttaviin ja vähemmän polttoainetta kuluttaviin autoihin. Tällainen kehitys voidaan saada aikaan myös parantamalla infrastruktuureja ruuhkien torjumiseksi, suosimalla julkista liikennettä, ja; mikä vielä tärkeämpää, muuttamalla kuluttajien käyttäytymistä. Vallitseva kaupunkimaasturi-villitys osoittaa, etteivät kuluttajat ole valmiita muuttamaan käyttäytymistään. Tällaisten ajoneuvojen polttoaineenkulutus on useimmiten suuri, ja hiilidioksidipäästöt ovat suoraan verrannolliset polttoaineenkulutukseen. Kaupunkimaasturien kasvavan kysynnän johdosta autonvalmistajien on vaikea sitoutua kehittämään vähemmän saastuttavia autoja.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Lausunnot aiheista ”Uusiutuvien energiamuotojen edistäminen: toimintakeinot ja rahoitusvälineet” (EUVL C 108, 30.4.2004), ”Fuusioenergia” (EUVL C 302, 7.12.2004), ”Perinteisten energiamuotojen hiilen, öljyn ja maakaasun tilanne ja näkymät tulevassa energialähteiden yhdistelmässä” (EUVL C 28, 3.2.2006), ”Uusiutuvat energialähteet” (EUVL C 65, 17.3.2006) ja ”Energiatehokkuus” (EUVL C 110, 9.5.2006).

1

(2)  Lausunto aiheesta ”EU:n energiahuolto: optimaalista energialähteiden yhdistelmää koskeva strategia” (TEN/227).

2

(3)  KOM(2005) 628 lopullinen, 7.12.2005.

3

(4)  Biomassaa koskevan toimintasuunnitelman alaviite 16, KOM(2005) 628, 7.12.2005.

4

(5)  KOM(2006) 34 lopullinen, 7.2.2006.

5

(6)  KOM(2001) 547.

6

(7)  KOM(2000) 769.

7

(8)  KOM(2001) 370.

8

(9)  EYVL C 149, 21.6.2002.

9

(10)  Direktiivit 2003/30/EY (EUVL L 123, 8.5.2003, s. 42) ja 2003/96/EY (EUVL L 283, 27.10.2003, s. 51).

10

(11)  Market Development of Alternative Fuels – Report of the Alternative Fuels Contact Group, joulukuu 2003.

11

Market Development of Alternative Fuels – Report of the Alternative Fuels Contact Group

(12)  KOM(2001) 547, kohta 2.2, otsikko ”Maatalouspolitiikka”.

12

(13)  KOM(2005) 634 lopullinen, 21.12.2005.

13

(14)  Ks. direktiivi 2005/55/EY.

14

(15)  Biopolttoaineiden osuus on nykyisin vain noin 0,6 prosenttia EU:n dieselin- ja bensiininkulutuksesta.

15

(16)  Euroopan ympäristökeskus (EEA 2004/04). Lisätutkimuksin yritetään selvittää, kuinka paljon biomassaa Euroopassa voidaan käyttää ympäristöä vahingoittamatta.

16

(17)  ”EU:n biopolttoainestrategia”, KOM(2006) 34 lopullinen.

17

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/80

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Neuvoston direktiivi henkilöautojen verotuksesta”

KOM(2005) 261 lopullinen — 2005/0130 CNS

(2006/C 195/21)

Neuvosto päätti 6. syyskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 23. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Virgilio RANOCCHIARI.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.–18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 67 ääntä puolesta ja 4 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK antaa täyden tukensa ehdotetulle direktiiville, jonka avulla pyritään sekä parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa että edistämään ympäristön kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

1.1

ETSK antaa täyden tukensa ehdotetulle direktiiville, jonka avulla pyritään sekä parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa että edistämään ympäristön kestävää kehitystä.

| 1.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotuksessa hyödynnetään ensimmäistä kertaa ”kolmatta pilaria” eli verotusta hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

1.2

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotuksessa hyödynnetään ensimmäistä kertaa ”kolmatta pilaria” eli verotusta hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi.

| 1.3 | ETSK on Euroopan komission kanssa samaa mieltä arviosta, jonka mukaan ehdotettu direktiivi saattaa vaikuttaa myönteisesti niin kansalaisten vapaaseen liikkuvuuteen kuin autoteollisuuteen. |
| --- | --- |

1.3

ETSK on Euroopan komission kanssa samaa mieltä arviosta, jonka mukaan ehdotettu direktiivi saattaa vaikuttaa myönteisesti niin kansalaisten vapaaseen liikkuvuuteen kuin autoteollisuuteen.

| 1.4 | ETSK on tietoinen siitä, että koska ehdotuksessa on kyse verotuksesta, joka kuuluu pääasiassa jäsenvaltioiden päätösvaltaan, Euroopan komissio ei ole voinut soveltaa toissijaisuusperiaatetta laajemmin ja sitovammin kuin se on tarkasteltavassa ehdotuksessa tehnyt. |
| --- | --- |

1.4

ETSK on tietoinen siitä, että koska ehdotuksessa on kyse verotuksesta, joka kuuluu pääasiassa jäsenvaltioiden päätösvaltaan, Euroopan komissio ei ole voinut soveltaa toissijaisuusperiaatetta laajemmin ja sitovammin kuin se on tarkasteltavassa ehdotuksessa tehnyt.

| 1.5 | Eräät näkökohdat, joista ei ole säännelty ehdotetussa direktiivissä, saattavat kuitenkin osoittautua ongelmallisiksi direktiiviä voimaan saatettaessa. Tästä voi aiheutua se vaara, että direktiiviä sovelletaan eri tavoin eri jäsenvaltioissa. Kyseisen vaaran vähentämiseksi komission on hyvissä ajoin ratkaistava eräitä teknisiä kysymyksiä, joita ei ehdotuksessa selvennetä. |
| --- | --- |

1.5

Eräät näkökohdat, joista ei ole säännelty ehdotetussa direktiivissä, saattavat kuitenkin osoittautua ongelmallisiksi direktiiviä voimaan saatettaessa. Tästä voi aiheutua se vaara, että direktiiviä sovelletaan eri tavoin eri jäsenvaltioissa. Kyseisen vaaran vähentämiseksi komission on hyvissä ajoin ratkaistava eräitä teknisiä kysymyksiä, joita ei ehdotuksessa selvennetä.

| 1.6 | ETSK kannattaa ehdotetun direktiivin tavoitteita mutta katsoo, että tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos jäsenvaltiot tulkitsevat direktiivin suuntaviivat ja suositukset koordinoidusti. Päinvastaisessa tapauksessa on vaara, että sisämarkkinoiden pirstaleisuus lisääntyy sen sijaan, että se ehdotuksen tavoitteiden mukaisesti vähenisi. |
| --- | --- |

1.6

ETSK kannattaa ehdotetun direktiivin tavoitteita mutta katsoo, että tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos jäsenvaltiot tulkitsevat direktiivin suuntaviivat ja suositukset koordinoidusti. Päinvastaisessa tapauksessa on vaara, että sisämarkkinoiden pirstaleisuus lisääntyy sen sijaan, että se ehdotuksen tavoitteiden mukaisesti vähenisi.

| 1.7 | ETSK kehottaakin Euroopan komissiota seuraamaan tapansa mukaan huolellisesti direktiivin toteuttamista koskevia säännöksiä sekä vertailemaan niitä jatkuvasti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jotta varmistettaisiin autojen uuden verotusjärjestelmän koordinoitu soveltaminen. |
| --- | --- |

1.7

ETSK kehottaakin Euroopan komissiota seuraamaan tapansa mukaan huolellisesti direktiivin toteuttamista koskevia säännöksiä sekä vertailemaan niitä jatkuvasti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jotta varmistettaisiin autojen uuden verotusjärjestelmän koordinoitu soveltaminen.

| 1.8 | ETSK toivoo myös, että tämän ensimmäisen ja tärkeän askelen jälkeen voidaan melko pian toteuttaa verotusjärjestelmä, joka perustuu — jollei kokonaan niin ensisijaisesti — auton käyttöön sen oston tai omistuksen sijaan. Vain näin voidaan tosiasiallisesti noudattaa ETSK:n täysimittaisesti kannattamaa aiheuttamisperiaatetta. |
| --- | --- |

1.8

ETSK toivoo myös, että tämän ensimmäisen ja tärkeän askelen jälkeen voidaan melko pian toteuttaa verotusjärjestelmä, joka perustuu — jollei kokonaan niin ensisijaisesti — auton käyttöön sen oston tai omistuksen sijaan. Vain näin voidaan tosiasiallisesti noudattaa ETSK:n täysimittaisesti kannattamaa aiheuttamisperiaatetta.

| 1.9 | ETSK korostaa lopuksi jälleen kerran, että tarvitaan integroitua lähestymistapaa, jotta maantieliikenteessä edistetään ympäristön kestävää kehitystä. Epäilemättä tärkeän verotuksen ohella on myös ajanmukaistettava perusrakenteita, edistettävä joukkoliikennettä sekä toteutettava kuluttajiin suunnattu asianmukainen valveuttamiskampanja, jonka avulla pyritään edistämään entistä tietoisempia ja ympäristöä kunnioittavampia valintoja. Tästä näkökulmasta katsoen ei vaikuta asianmukaiselta, että Euroopan komissio rohkaisee jäsenvaltioita mukauttamaan autojen dieselveroja bensiiniveroihin ottamatta huomioon sitä, että dieselkäyttöisten autojen hiilidioksidipäästöt ovat bensiinikäyttöisten autojen päästöjä alhaisemmat. |
| --- | --- |

1.9

ETSK korostaa lopuksi jälleen kerran, että tarvitaan integroitua lähestymistapaa, jotta maantieliikenteessä edistetään ympäristön kestävää kehitystä. Epäilemättä tärkeän verotuksen ohella on myös ajanmukaistettava perusrakenteita, edistettävä joukkoliikennettä sekä toteutettava kuluttajiin suunnattu asianmukainen valveuttamiskampanja, jonka avulla pyritään edistämään entistä tietoisempia ja ympäristöä kunnioittavampia valintoja. Tästä näkökulmasta katsoen ei vaikuta asianmukaiselta, että Euroopan komissio rohkaisee jäsenvaltioita mukauttamaan autojen dieselveroja bensiiniveroihin ottamatta huomioon sitä, että dieselkäyttöisten autojen hiilidioksidipäästöt ovat bensiinikäyttöisten autojen päästöjä alhaisemmat.

2.   Perustelut

2.1   Taustaa ja ehdotuksen sisältö

| 2.1.1 | Euroopan komissio määrittelee autoteollisuuden yhdeksi Euroopan talouden moottoreista. Se tuottaa 7,5 prosenttia koko tuotantoteollisuuden arvonlisästä ja kolme prosenttia BKT:stä. Autoteollisuuden osuus kauppataseesta on huomattava: 35 miljardia euroa. Se on myös merkittävä työllistäjä ja tarjoaa suoraan kaksi miljoonaa ja epäsuorasti kymmenen miljoonaa työpaikkaa. |
| --- | --- |

2.1.1

Euroopan komissio määrittelee autoteollisuuden yhdeksi Euroopan talouden moottoreista. Se tuottaa 7,5 prosenttia koko tuotantoteollisuuden arvonlisästä ja kolme prosenttia BKT:stä. Autoteollisuuden osuus kauppataseesta on huomattava: 35 miljardia euroa. Se on myös merkittävä työllistäjä ja tarjoaa suoraan kaksi miljoonaa ja epäsuorasti kymmenen miljoonaa työpaikkaa.

| 2.1.2 | Auton osto ja käyttö on yksi jäsenvaltioiden tärkeimmistä tulonlähteistä, sillä näin saadaan noin 340 miljardin euron verotulot, jotka vastaavat kahdeksaa prosenttia 15 jäsenvaltion unionin kokonaisverotuloista (1). |
| --- | --- |

2.1.2

Auton osto ja käyttö on yksi jäsenvaltioiden tärkeimmistä tulonlähteistä, sillä näin saadaan noin 340 miljardin euron verotulot, jotka vastaavat kahdeksaa prosenttia 15 jäsenvaltion unionin kokonaisverotuloista (1).

| 2.1.3 | Kyseiset valtavat tulot perustuvat pääosin kolmeen erityisveroon, jotka ovat rekisteröintivero, vuotuinen käyttövero ja polttoainevero. Jokainen jäsenvaltio noudattaa kuitenkin alalla omaa veropolitiikkaansa, joten unionissa on 25 erilaista verotusjärjestelmää. Tämä on kaukana tavoitteena olevasta yhdenmukaistamisesta, joka on toimivien sisämarkkinoiden edellytys. |
| --- | --- |

2.1.3

Kyseiset valtavat tulot perustuvat pääosin kolmeen erityisveroon, jotka ovat rekisteröintivero, vuotuinen käyttövero ja polttoainevero. Jokainen jäsenvaltio noudattaa kuitenkin alalla omaa veropolitiikkaansa, joten unionissa on 25 erilaista verotusjärjestelmää. Tämä on kaukana tavoitteena olevasta yhdenmukaistamisesta, joka on toimivien sisämarkkinoiden edellytys.

| 2.1.4 | Tällä hetkellä 16 jäsenvaltiossa (2) on käytössä auton rekisteröintivero, ja 18 jäsenvaltiossa (3) peritään vuotuista käyttöveroa. Etenkin rekisteröintiveron laskentakriteerit ja veroperusta vaihtelevat valtioittain merkittävästi. Jos auton sylinteritilavuus on esimerkiksi 2 000 cm3, sen rekisteröintivero on Italiassa yksi prosentti ja Tanskassa yli 170 prosenttia auton arvosta. Vuotuinen käyttövero vaihtelee 30 eurosta 500 euroon autoa kohti. |
| --- | --- |

2.1.4

Tällä hetkellä 16 jäsenvaltiossa (2) on käytössä auton rekisteröintivero, ja 18 jäsenvaltiossa (3) peritään vuotuista käyttöveroa. Etenkin rekisteröintiveron laskentakriteerit ja veroperusta vaihtelevat valtioittain merkittävästi. Jos auton sylinteritilavuus on esimerkiksi 2 000 cm3, sen rekisteröintivero on Italiassa yksi prosentti ja Tanskassa yli 170 prosenttia auton arvosta. Vuotuinen käyttövero vaihtelee 30 eurosta 500 euroon autoa kohti.

| 2.1.5 | Tätä taustaa vasten Euroopan komissio esitti jo vuonna 2002 tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille henkilöautojen verotuksesta Euroopan unionissa (4). Tiedonannossa esitetään strategia, jonka avulla pyritään tarkistamaan nykyjärjestelmää, edistämään jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen lähentämistä sekä ottamaan huomioon ympäristöä koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

2.1.5

Tätä taustaa vasten Euroopan komissio esitti jo vuonna 2002 tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille henkilöautojen verotuksesta Euroopan unionissa (4). Tiedonannossa esitetään strategia, jonka avulla pyritään tarkistamaan nykyjärjestelmää, edistämään jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen lähentämistä sekä ottamaan huomioon ympäristöä koskevat tavoitteet.

| 2.1.6 | Komissio järjesti edellä mainitun tiedonannon antamisen jälkeen neuvoston ja Euroopan parlamentin sekä teollisuuden ja muiden sidosryhmien kuulemisen, jonka perusteella se esittää tässä tarkasteltavan ehdotuksen direktiiviksi. |
| --- | --- |

2.1.6

Komissio järjesti edellä mainitun tiedonannon antamisen jälkeen neuvoston ja Euroopan parlamentin sekä teollisuuden ja muiden sidosryhmien kuulemisen, jonka perusteella se esittää tässä tarkasteltavan ehdotuksen direktiiviksi.

3.   Komission ehdotus

| 3.1 | On muistettava, että komission ehdotus ei koske arvonlisäveroa eikä polttoaineveroja, eikä sillä pyritä veroasteiden yhdenmukaistamiseen vaan niiden uudistamiseen puuttumatta kokonaisverotuloihin. |
| --- | --- |

3.1

On muistettava, että komission ehdotus ei koske arvonlisäveroa eikä polttoaineveroja, eikä sillä pyritä veroasteiden yhdenmukaistamiseen vaan niiden uudistamiseen puuttumatta kokonaisverotuloihin.

| 3.2 | Ehdotuksessa on kolme keskeistä osatekijää: |
| --- | --- |

3.2

Ehdotuksessa on kolme keskeistä osatekijää:

| 3.2.1 | Rekisteröintiveron poistaminen
  Rekisteröintivero on tarkoitus poistaa asteittain ja lakkauttaa kokonaan kymmenen vuoden kuluttua vuonna 2016. Asteittaisen poistamisen ansiosta rekisteröintiveroa nykyisin periville jäsenvaltioille annetaan asianmukainen siirtymäaika, jotta ne voivat ottaa käyttöön verotulojen menetystä korvaavia toimia myös siirtämällä verotusta vuotuisen käyttöveron suuntaan. |
| --- | --- |

3.2.1

Rekisteröintiveron poistaminen

Rekisteröintivero on tarkoitus poistaa asteittain ja lakkauttaa kokonaan kymmenen vuoden kuluttua vuonna 2016. Asteittaisen poistamisen ansiosta rekisteröintiveroa nykyisin periville jäsenvaltioille annetaan asianmukainen siirtymäaika, jotta ne voivat ottaa käyttöön verotulojen menetystä korvaavia toimia myös siirtämällä verotusta vuotuisen käyttöveron suuntaan.

| 3.2.2 | Rekisteröintiveron ja vuotuisen käyttöveron palautusjärjestelmän luominen |
| --- | --- |

3.2.2

Rekisteröintiveron ja vuotuisen käyttöveron palautusjärjestelmän luominen

| 3.2.2.1 | Direktiivin voimaantulon myötä käyttöön otettavaa uutta järjestelmää sovelletaan henkilöautoihin, jotka on rekisteröity yhdessä jäsenvaltiossa ja jotka myöhemmin viedään tai siirretään pysyvästi toiseen jäsenvaltioon tai unionin ulkopuoliseen maahan. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Direktiivin voimaantulon myötä käyttöön otettavaa uutta järjestelmää sovelletaan henkilöautoihin, jotka on rekisteröity yhdessä jäsenvaltiossa ja jotka myöhemmin viedään tai siirretään pysyvästi toiseen jäsenvaltioon tai unionin ulkopuoliseen maahan.

| 3.2.2.2 | Toimenpiteellä pyritään kahteen tavoitteeseen. Tarkoituksena on välttää auton oston yhteydessä maksetun rekisteröintiveron kaksinkertainen suorittaminen sekä periä käyttöveroa auton todellisen käytön mukaan jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Toimenpiteellä pyritään kahteen tavoitteeseen. Tarkoituksena on välttää auton oston yhteydessä maksetun rekisteröintiveron kaksinkertainen suorittaminen sekä periä käyttöveroa auton todellisen käytön mukaan jäsenvaltiossa.

| 3.2.2.3 | Rekisteröintiveron palautettava määrä on suorassa yhteydessä auton jäännösarvoon, ja se vastaa kyseiseen jäännösarvoon sisältyvää auton rekisteröintiveron jäännösosaa. |
| --- | --- |

3.2.2.3

Rekisteröintiveron palautettava määrä on suorassa yhteydessä auton jäännösarvoon, ja se vastaa kyseiseen jäännösarvoon sisältyvää auton rekisteröintiveron jäännösosaa.

| 3.2.2.4 | Jäsenvaltiot voivat avoimia ja puolueettomia kriteereitä noudattaen päättää vapaasti auton jäännösarvon arviointimenetelmästä rekisteröintiveron palautusta varten. Auton omistajalle on annettava mahdollisuus viedä palautusta koskeva jäsenvaltion päätös riippumattoman viranomaisen käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Jäsenvaltiot voivat avoimia ja puolueettomia kriteereitä noudattaen päättää vapaasti auton jäännösarvon arviointimenetelmästä rekisteröintiveron palautusta varten. Auton omistajalle on annettava mahdollisuus viedä palautusta koskeva jäsenvaltion päätös riippumattoman viranomaisen käsiteltäväksi.

| 3.2.2.5 | Direktiivissä säädetään, että vuotuista käyttöveroa — joka tulisi sitä soveltavissa 18 jäsenvaltiossa hyväksyttyjä verotuskriteereitä ajatellen määritellä pikemminkin omaisuusveroksi — voidaan periä autosta vain sen rekisteröintivaltiossa. Auton rekisteröintivaltiona pidetään sitä jäsenvaltiota, jossa autoa käytetään vakituisesti siksi, että jäsenvaltio on omistajan pysyvä asuinpaikka, tai jossa autoa käytetään yli 185 päivää 12 kuukauden ajanjakson aikana. Tästä seuraa, että jos auto siirretään pysyvästi toiseen, myös unionin ulkopuoliseen valtioon, auton omistajalle on palautettava vuotuisen käyttöveron jäännösosa kuluneeseen aikaan suhteutettuna. |
| --- | --- |

3.2.2.5

Direktiivissä säädetään, että vuotuista käyttöveroa — joka tulisi sitä soveltavissa 18 jäsenvaltiossa hyväksyttyjä verotuskriteereitä ajatellen määritellä pikemminkin omaisuusveroksi — voidaan periä autosta vain sen rekisteröintivaltiossa. Auton rekisteröintivaltiona pidetään sitä jäsenvaltiota, jossa autoa käytetään vakituisesti siksi, että jäsenvaltio on omistajan pysyvä asuinpaikka, tai jossa autoa käytetään yli 185 päivää 12 kuukauden ajanjakson aikana. Tästä seuraa, että jos auto siirretään pysyvästi toiseen, myös unionin ulkopuoliseen valtioon, auton omistajalle on palautettava vuotuisen käyttöveron jäännösosa kuluneeseen aikaan suhteutettuna.

| 3.2.3 | Rekisteröintiveron ja vuotuisen käyttöveron veroperustan uudistaminen, jotta ne saadaan kokonaan tai osittain hiilidioksidiperusteisiksi. |
| --- | --- |

3.2.3

Rekisteröintiveron ja vuotuisen käyttöveron veroperustan uudistaminen, jotta ne saadaan kokonaan tai osittain hiilidioksidiperusteisiksi.

| 3.2.3.1 | Ehdotetussa direktiivissä otetaan käyttöön järjestelmä, jonka avulla määritellään rekisteröintivero ja vuotuinen käyttövero (siirtymäajaksi) ja joka perustuu yhä enemmän hiilidioksidipäästöihin. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Ehdotetussa direktiivissä otetaan käyttöön järjestelmä, jonka avulla määritellään rekisteröintivero ja vuotuinen käyttövero (siirtymäajaksi) ja joka perustuu yhä enemmän hiilidioksidipäästöihin.

| 3.2.3.2 | Kyseinen järjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön asteittain siten, että hiilidioksidiperusteeseen pohjautuvien verotulojen osuuden on oltava vuoteen 2008 mennessä 25 prosenttia ja vuoteen 2010 mennessä 50 prosenttia rekisteröintiverosta ja vuotuisesta käyttöverosta saatavista kokonaisverotuloista. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Kyseinen järjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön asteittain siten, että hiilidioksidiperusteeseen pohjautuvien verotulojen osuuden on oltava vuoteen 2008 mennessä 25 prosenttia ja vuoteen 2010 mennessä 50 prosenttia rekisteröintiverosta ja vuotuisesta käyttöverosta saatavista kokonaisverotuloista.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK on erityisen tyytyväinen Euroopan komission toimiin, joilla pyritään sekä tehostamaan sisämarkkinoiden toimintaa että kannustamaan verotuksen keinoin vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Tässä yhteydessä on korostettava, että ehdotetussa direktiivissä hyödynnetään ensimmäistä kertaa ”kolmatta pilaria” (eli verotusta), joka mainitaan yhteisön strategiassa henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ja polttoaineen taloudellisuuden parantamiseksi (5). |
| --- | --- |

4.1

ETSK on erityisen tyytyväinen Euroopan komission toimiin, joilla pyritään sekä tehostamaan sisämarkkinoiden toimintaa että kannustamaan verotuksen keinoin vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Tässä yhteydessä on korostettava, että ehdotetussa direktiivissä hyödynnetään ensimmäistä kertaa ”kolmatta pilaria” (eli verotusta), joka mainitaan yhteisön strategiassa henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ja polttoaineen taloudellisuuden parantamiseksi (5).

| 4.2 | ETSK kannattaa ehdotusta myös siksi, että se saattaa vaikuttaa myönteisesti niin kuluttajiin (6) kuin Euroopan autoteollisuuteen.
  Ehdotetun direktiivin tavoitteet ovat täysin hyväksyttäviä, sillä niiden avulla pyritään toteuttamaan seuraavat seikat: |
| --- | --- |

4.2

ETSK kannattaa ehdotusta myös siksi, että se saattaa vaikuttaa myönteisesti niin kuluttajiin (6) kuin Euroopan autoteollisuuteen.

Ehdotetun direktiivin tavoitteet ovat täysin hyväksyttäviä, sillä niiden avulla pyritään toteuttamaan seuraavat seikat:

| 4.2.1 | Vähennetään Euroopan unionin kansalaisten vapaan liikkuvuuden esteitä tai jopa poistetaan ne alentamalla huomattavasti jäsenvaltioiden välillä tapahtuvaa auton vientiä tai siirtoa koskevien hallintomenettelyjen kustannuksia sekä hallintomenettelyihin kuluvaa aikaa. |
| --- | --- |

4.2.1

Vähennetään Euroopan unionin kansalaisten vapaan liikkuvuuden esteitä tai jopa poistetaan ne alentamalla huomattavasti jäsenvaltioiden välillä tapahtuvaa auton vientiä tai siirtoa koskevien hallintomenettelyjen kustannuksia sekä hallintomenettelyihin kuluvaa aikaa.

| 4.2.2 | Parannetaan autoteollisuuden kilpailukykyä entistä integroituneimmilla sisämarkkinoilla. Markkinoiden nykyinen pirstaleisuus verotusta ajatellen nostaa huomattavasti autojen kuluttajahintoja, sillä autonvalmistajien on pelkästään verotuksellisista syistä tuotettava ja myytävä saman mallin eri versioita eri maissa voimatta hyödyntää mittakaavaetuja todellisilla loppuunsaatetuilla sisämarkkinoilla. Tilanne ei hyödytä myöskään kuluttajia. Lisäksi korkeat rekisteröintiverot eivät yleensä houkuttele ostamaan uutta autoa, mikä hidastaa autokannan uusiutumista sekä vähemmän saastuttavien ja entistä turvallisempien autojen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

4.2.2

Parannetaan autoteollisuuden kilpailukykyä entistä integroituneimmilla sisämarkkinoilla. Markkinoiden nykyinen pirstaleisuus verotusta ajatellen nostaa huomattavasti autojen kuluttajahintoja, sillä autonvalmistajien on pelkästään verotuksellisista syistä tuotettava ja myytävä saman mallin eri versioita eri maissa voimatta hyödyntää mittakaavaetuja todellisilla loppuunsaatetuilla sisämarkkinoilla. Tilanne ei hyödytä myöskään kuluttajia. Lisäksi korkeat rekisteröintiverot eivät yleensä houkuttele ostamaan uutta autoa, mikä hidastaa autokannan uusiutumista sekä vähemmän saastuttavien ja entistä turvallisempien autojen käyttöönottoa.

| 4.2.3 | Edistetään ympäristön kestävää kehitystä, sillä autot ovat merkittävä hiilidioksidipäästöjen lähde. Tässä yhteydessä on korostettava, että ehdotuksessa mainitut kaksi määräaikaa rekisteröintiveron ja vuotuisen käyttöveron uudistamiseksi hiilidioksidipäästöjen perusteella eivät ole sattumanvaraisia vaan tietyssä määrin symbolisia. Kioton sitoumuskausi nimittäin alkaa vuonna 2008, ja neuvosto ja Euroopan parlamentti pyrkivät siihen, että uusien autojen hiilidioksidipäästöt ovat alle 120 grammaa kilometriä kohti vuonna 2010. |
| --- | --- |

4.2.3

Edistetään ympäristön kestävää kehitystä, sillä autot ovat merkittävä hiilidioksidipäästöjen lähde. Tässä yhteydessä on korostettava, että ehdotuksessa mainitut kaksi määräaikaa rekisteröintiveron ja vuotuisen käyttöveron uudistamiseksi hiilidioksidipäästöjen perusteella eivät ole sattumanvaraisia vaan tietyssä määrin symbolisia. Kioton sitoumuskausi nimittäin alkaa vuonna 2008, ja neuvosto ja Euroopan parlamentti pyrkivät siihen, että uusien autojen hiilidioksidipäästöt ovat alle 120 grammaa kilometriä kohti vuonna 2010.

| 4.3 | ETSK on myös sitä mieltä, että ehdotetun direktiivin tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos jäsenvaltiot tulkitsevat suuntaviivoja ja suosituksia tarkasti ja ilman poikkeamia, jotka voisivat lisätä markkinoiden jo laajaa pirstaleisuutta tai jopa nostaa autojen verotusta. |
| --- | --- |

4.3

ETSK on myös sitä mieltä, että ehdotetun direktiivin tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos jäsenvaltiot tulkitsevat suuntaviivoja ja suosituksia tarkasti ja ilman poikkeamia, jotka voisivat lisätä markkinoiden jo laajaa pirstaleisuutta tai jopa nostaa autojen verotusta.

| 4.4 | Verotus on erittäin arkaluonteinen aihe, joka kuuluu jäsenvaltioiden päätösvaltaan ja johon Euroopan komissio ei ole voinut soveltaa toissijaisuusperiaatetta laajemmin ja sitovammin kuin se on tehnyt tarkasteltavassa ehdotuksessa. |
| --- | --- |

4.4

Verotus on erittäin arkaluonteinen aihe, joka kuuluu jäsenvaltioiden päätösvaltaan ja johon Euroopan komissio ei ole voinut soveltaa toissijaisuusperiaatetta laajemmin ja sitovammin kuin se on tehnyt tarkasteltavassa ehdotuksessa.

| 4.5 | Ehdotetussa direktiivissä säädetään muun muassa verotuksen rakenteellisesta uudistuksesta, joka ei vaikuta verotulojen määrään ja joka ei siis lisää verojen kokonaismäärää. Tämä tarkoittaa, että rekisteröintiveron poistamisella menetetyt verotulot voidaan kompensoida vuotuisen käyttöveron vastaavalla ja samanaikaisella nostamisella ja tarvittaessa muilla verotoimilla energiatuotteiden verotuksesta annetun direktiivin perusteella (7). |
| --- | --- |

4.5

Ehdotetussa direktiivissä säädetään muun muassa verotuksen rakenteellisesta uudistuksesta, joka ei vaikuta verotulojen määrään ja joka ei siis lisää verojen kokonaismäärää. Tämä tarkoittaa, että rekisteröintiveron poistamisella menetetyt verotulot voidaan kompensoida vuotuisen käyttöveron vastaavalla ja samanaikaisella nostamisella ja tarvittaessa muilla verotoimilla energiatuotteiden verotuksesta annetun direktiivin perusteella (7).

| 4.6 | Suoran yhteyden luominen autoverotuksen ja hiilidioksidipäästöjen välille on vain yksi, vaikkakin tärkeä näkökohta, joka on otettava huomioon hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen tähtäävässä kokonaisstrategiassa. Strategiassa on kehitettävä kokonaisvaltainen, ongelmanratkaisuun pyrkivä lähestymistapa, jonka avulla varmistetaan strategian ja muiden yhteisön politiikkojen yhdenmukaisuus. |
| --- | --- |

4.6

Suoran yhteyden luominen autoverotuksen ja hiilidioksidipäästöjen välille on vain yksi, vaikkakin tärkeä näkökohta, joka on otettava huomioon hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen tähtäävässä kokonaisstrategiassa. Strategiassa on kehitettävä kokonaisvaltainen, ongelmanratkaisuun pyrkivä lähestymistapa, jonka avulla varmistetaan strategian ja muiden yhteisön politiikkojen yhdenmukaisuus.

| 4.7 | Edellä esitetyn perusteella ETSK suosittelee, että direktiivin toteuttamista koskevien kansallisten säännösten sekä kyseisten säännösten ja itse direktiivin vastaavuuden tavanomaisen seurannan lisäksi komissio edistää tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden kanssa ja niiden välillä direktiivin soveltamista koskevan kertomuksen antamista varten määriteltyä viiden vuoden jaksoa useammin. |
| --- | --- |

4.7

Edellä esitetyn perusteella ETSK suosittelee, että direktiivin toteuttamista koskevien kansallisten säännösten sekä kyseisten säännösten ja itse direktiivin vastaavuuden tavanomaisen seurannan lisäksi komissio edistää tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden kanssa ja niiden välillä direktiivin soveltamista koskevan kertomuksen antamista varten määriteltyä viiden vuoden jaksoa useammin.

5.   Erityistä

| 5.1 | ETSK:n mielestä ehdotetun direktiivin eräät näkökohdat saattavat osoittautua ongelmallisiksi direktiiviä voimaan saatettaessa, mistä voi aiheutua se vaara, että direktiiviä sovelletaan eri tavoin eri jäsenvaltioissa. Kyse on etenkin seuraavista seikoista: |
| --- | --- |

5.1

ETSK:n mielestä ehdotetun direktiivin eräät näkökohdat saattavat osoittautua ongelmallisiksi direktiiviä voimaan saatettaessa, mistä voi aiheutua se vaara, että direktiiviä sovelletaan eri tavoin eri jäsenvaltioissa. Kyse on etenkin seuraavista seikoista:

| 5.1.1 | Verotuksen muuttaminen asteittain on toteutettava tasapainoisesti sen välttämiseksi, että kansalaisia, jotka ovat ostaneet auton ja maksaneet siitä rekisteröintiveron, rangaistaan yhtäkkiä vuotuisen käyttöveron huomattavalla korotuksella. |
| --- | --- |

5.1.1

Verotuksen muuttaminen asteittain on toteutettava tasapainoisesti sen välttämiseksi, että kansalaisia, jotka ovat ostaneet auton ja maksaneet siitä rekisteröintiveron, rangaistaan yhtäkkiä vuotuisen käyttöveron huomattavalla korotuksella.

| 5.1.2 | Hiilidioksidiperusteen käyttöä verotuksessa on koordinoitava kaikkien jäsenvaltioiden kesken, jotta vältetään markkinoiden pirstaloituminen entisestään. |
| --- | --- |

5.1.2

Hiilidioksidiperusteen käyttöä verotuksessa on koordinoitava kaikkien jäsenvaltioiden kesken, jotta vältetään markkinoiden pirstaloituminen entisestään.

| 5.2 | Komission tulisi tässä yhteydessä esittää jäsenvaltioille mahdollisimman pian asianmukaisia ratkaisuja kahteen ongelmaan, jotka syntyvät, jos ehdotettu direktiivi hyväksytään nykyisessä muodossaan. |
| --- | --- |

5.2

Komission tulisi tässä yhteydessä esittää jäsenvaltioille mahdollisimman pian asianmukaisia ratkaisuja kahteen ongelmaan, jotka syntyvät, jos ehdotettu direktiivi hyväksytään nykyisessä muodossaan.

| 5.2.1 | Ensimmäinen ongelma koskee autoja, jotka on rekisteröity ennen vuoden 2001 tammikuuta. Ongelma on seuraava:






  — | Kaikkien vuoden 1997 tammikuun jälkeen rekisteröityjen autojen grammamääräiset hiilidioksidipäästöt kilometriä kohti ovat tiedossa. Sitä ennen päästöarvoa ei selvitetty. |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Ensimmäinen ongelma koskee autoja, jotka on rekisteröity ennen vuoden 2001 tammikuuta. Ongelma on seuraava:

—

Kaikkien vuoden 1997 tammikuun jälkeen rekisteröityjen autojen grammamääräiset hiilidioksidipäästöt kilometriä kohti ovat tiedossa. Sitä ennen päästöarvoa ei selvitetty.

| — | Vuosien 1997 ja 2000 välillä hiilidioksidipäästöt kartoitettiin eurooppalaisella ajosyklillä, jota muutettiin 1. tammikuuta 2001 jälkeen. Näin ollen kyseisten kahden ajanjakson päästöarvot eivät ole täysin yhdenmukaiset. |
| --- | --- |

—

Vuosien 1997 ja 2000 välillä hiilidioksidipäästöt kartoitettiin eurooppalaisella ajosyklillä, jota muutettiin 1. tammikuuta 2001 jälkeen. Näin ollen kyseisten kahden ajanjakson päästöarvot eivät ole täysin yhdenmukaiset.

| — | Puolueettomaan ja yhdenmukaiseen parametriin perustuvaa verotusta voitaisiin siis soveltaa vain tammikuusta 2001 lähtien rekisteröityihin autoihin. |
| --- | --- |

—

Puolueettomaan ja yhdenmukaiseen parametriin perustuvaa verotusta voitaisiin siis soveltaa vain tammikuusta 2001 lähtien rekisteröityihin autoihin.

| 5.2.2 | Toinen ongelma koskee jäsenvaltioita, joissa vuotuinen käyttövero lasketaan nykyisin kilowatteina ilmaistun moottoritehon perusteella. Tällainen järjestelmä näyttää varmistavan progressiivisuuden paremmin kuin vain hiilidioksidiparametrin huomioon ottava vero. Jos vuotuinen käyttövero perustuisi kyseisissä maissa kokonaan hiilidioksidipäästöihin, pienten autojen verotus nousisi ja suurempien, tehokkaampien ja enemmän saastuttavien autojen verotus laskisi voimakkaasti. Tulos olisi näin ollen paradoksisesti päinvastainen kuin odotettiin. Tämän vuoksi on välittömästi laadittava järjestelmää korjaavia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

5.2.2

Toinen ongelma koskee jäsenvaltioita, joissa vuotuinen käyttövero lasketaan nykyisin kilowatteina ilmaistun moottoritehon perusteella. Tällainen järjestelmä näyttää varmistavan progressiivisuuden paremmin kuin vain hiilidioksidiparametrin huomioon ottava vero. Jos vuotuinen käyttövero perustuisi kyseisissä maissa kokonaan hiilidioksidipäästöihin, pienten autojen verotus nousisi ja suurempien, tehokkaampien ja enemmän saastuttavien autojen verotus laskisi voimakkaasti. Tulos olisi näin ollen paradoksisesti päinvastainen kuin odotettiin. Tämän vuoksi on välittömästi laadittava järjestelmää korjaavia vaihtoehtoja.

| 5.3 | On erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot luovat hiilidioksidipäästöjä vastaavan veron osan sekä kunkin auton hiilidioksidipäästöjen välille selkeän, suoran ja avoimen yhteyden. Näin vältettäisiin erilaisiin teknisiin parametreihin, kuten sylinteritilavuus ja koko, perustuvia mielivaltaisia lisäerittelyjä, jotka aiheuttavat kilpailuvääristymiä. |
| --- | --- |

5.3

On erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot luovat hiilidioksidipäästöjä vastaavan veron osan sekä kunkin auton hiilidioksidipäästöjen välille selkeän, suoran ja avoimen yhteyden. Näin vältettäisiin erilaisiin teknisiin parametreihin, kuten sylinteritilavuus ja koko, perustuvia mielivaltaisia lisäerittelyjä, jotka aiheuttavat kilpailuvääristymiä.

| 5.4 | Direktiivin voimaan saattamisen tulee olla myös teknologisesti puolueetonta siten, että sen yhteydessä otetaan huomioon vain auton hiilidioksidipäästöt suosimatta jotain tiettyä teknologiaa. Tällainen tilanne voisi syntyä, jos uusien säännösten soveltaminen rankaisisi dieselkäyttöisiä autoja, sillä kyseisen teknologian alalla Euroopalla on vielä kilpailuetu Euroopan ulkopuolisiin valmistajiin nähden. Komitea ihmetteleekin tässä yhteydessä sitä, että Euroopan komissio rohkaisee jäsenvaltioita mukauttamaan autojen dieselveroja bensiiniveroihin ottamatta huomioon sitä, että dieselkäyttöisten autojen hiilidioksidipäästöt ovat bensiinikäyttöisten autojen päästöjä alhaisemmat. |
| --- | --- |

5.4

Direktiivin voimaan saattamisen tulee olla myös teknologisesti puolueetonta siten, että sen yhteydessä otetaan huomioon vain auton hiilidioksidipäästöt suosimatta jotain tiettyä teknologiaa. Tällainen tilanne voisi syntyä, jos uusien säännösten soveltaminen rankaisisi dieselkäyttöisiä autoja, sillä kyseisen teknologian alalla Euroopalla on vielä kilpailuetu Euroopan ulkopuolisiin valmistajiin nähden. Komitea ihmetteleekin tässä yhteydessä sitä, että Euroopan komissio rohkaisee jäsenvaltioita mukauttamaan autojen dieselveroja bensiiniveroihin ottamatta huomioon sitä, että dieselkäyttöisten autojen hiilidioksidipäästöt ovat bensiinikäyttöisten autojen päästöjä alhaisemmat.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Vuoden 2003 tiedot. Käytettävissä ei ole 25 jäsenvaltion unionia koskevia täydellisiä ja tuoreimpia tietoja.

1

(2)  Rekisteröintivero ei ole käytössä seuraavissa jäsenvaltioissa: Tšekki, Viro, Ranska (jossa on kuitenkin käytössä rekisteröintiveroa vastaava
  carte grise
  ), Saksa, Liettua, Luxemburg, Ruotsi, Slovakia ja Yhdistynyt kuningaskunta.

2

carte grise

(3)  Vuotuinen käyttövero ei ole käytössä seuraavissa jäsenvaltioissa: Tšekki, Viro, Ranska, Liettua, Puola, Slovenia ja Slovakia.

3

(4)  KOM(2002) 431 lopullinen, 6.9.2002.

4

(5)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, KOM(95) 689 lopullinen, sekä neuvoston päätelmät 25.6.1996.

5

(6)  Komissio on arvioinut, rekisteröintiveron alentaminen 50 prosentilla jäsenvaltioissa, joissa rekisteröintivero on korkea, saattaa alentaa autojen hintaa 10—25 prosenttia.

6

(7)  EYVL L 283, 31.10.2003, s. 51.

7

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/84

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ilmanlaadusta ja sen parantamisesta Euroopassa”

KOM(2005) 447 lopullinen — 2005/0183 COD

(2006/C 195/22)

Neuvosto päätti 2. joulukuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 26. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli Stéphane BUFFETAUT.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 72 ääntä puolesta ja 5 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositus

| 1.1 | ETSK hyväksyy ilmansaasteita koskevan teemakohtaisen strategian yleistavoitteet ja ehdotetun direktiivin, jossa strategia muutetaan lainsäädännön muotoon. |
| --- | --- |

1.1

ETSK hyväksyy ilmansaasteita koskevan teemakohtaisen strategian yleistavoitteet ja ehdotetun direktiivin, jossa strategia muutetaan lainsäädännön muotoon.

| 1.2 | Teemakohtainen strategia on kiinteä osa lainsäädäntöehdotusta, kuten strategian 4.1.1 kohdassa selkeästi todetaan. Strategiaan liittyen komitea






  — | hyväksyy täysin halun integroida ilmanlaatua koskevat tavoitteet horisontaalisesti yhteisön muihin politiikkoihin |
| --- | --- | --- |

1.2

Teemakohtainen strategia on kiinteä osa lainsäädäntöehdotusta, kuten strategian 4.1.1 kohdassa selkeästi todetaan. Strategiaan liittyen komitea

—

hyväksyy täysin halun integroida ilmanlaatua koskevat tavoitteet horisontaalisesti yhteisön muihin politiikkoihin

| — | kehottaa komissiota tarkistamaan PRIMES-mallissa kehitettyjä energiapolitiikan hahmotelmia, joissa tuntuu olevan virheitä. Tarkistuksen seurauksena CAFE (Clean Air For Europe) -ennuste luultavasti muuttuu. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota tarkistamaan PRIMES-mallissa kehitettyjä energiapolitiikan hahmotelmia, joissa tuntuu olevan virheitä. Tarkistuksen seurauksena CAFE (Clean Air For Europe) -ennuste luultavasti muuttuu.

| 1.3 | Direktiiviehdotuksen osalta komitea






  — | tukee täysin pyrkimystä yksinkertaistaa, selkeyttää ja kodifioida ilmanlaatuun liittyvää lainsäädäntöä |
| --- | --- | --- |

1.3

Direktiiviehdotuksen osalta komitea

—

tukee täysin pyrkimystä yksinkertaistaa, selkeyttää ja kodifioida ilmanlaatuun liittyvää lainsäädäntöä

| — | hyväksyy pyrkimyksen varmistaa, että jäsenvaltiot toteuttavat voimassaolevaa lainsäädäntöä tehokkaasti |
| --- | --- |

—

hyväksyy pyrkimyksen varmistaa, että jäsenvaltiot toteuttavat voimassaolevaa lainsäädäntöä tehokkaasti

| — | ehdottaa, että direktiivin vaatimuksiin sopeutumisen määräaikaa siirrettäisiin PM2,5:n pitoisuuskattojen osalta vuodesta 2010 vuoteen 2015 ja ihmisten altistumisen vähentämisen osalta vuodesta 2015 vuoteen 2020, jotta saataisiin riittävästi aikaa saattaa lainsäädäntäprosessi päätökseen ja rakentaa jäsenvaltioihin mittausasemia sekä kattaa tarvittavista investoinneista aiheutuvat kulut |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että direktiivin vaatimuksiin sopeutumisen määräaikaa siirrettäisiin PM2,5:n pitoisuuskattojen osalta vuodesta 2010 vuoteen 2015 ja ihmisten altistumisen vähentämisen osalta vuodesta 2015 vuoteen 2020, jotta saataisiin riittävästi aikaa saattaa lainsäädäntäprosessi päätökseen ja rakentaa jäsenvaltioihin mittausasemia sekä kattaa tarvittavista investoinneista aiheutuvat kulut

| — | katsoo, että olisi ollut hyödyllistä määrätä siirtymäaika, jonka aikana jäsenvaltioiden pitäisi päästä lähemmäs pitoisuuksien ”tavoitearvoja”, ennen sitovien kattojen määrittelyä |
| --- | --- |

—

katsoo, että olisi ollut hyödyllistä määrätä siirtymäaika, jonka aikana jäsenvaltioiden pitäisi päästä lähemmäs pitoisuuksien ”tavoitearvoja”, ennen sitovien kattojen määrittelyä

| — | vaatii, että luonnollista alkuperää olevat pienhiukkaset jätettäisiin direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

—

vaatii, että luonnollista alkuperää olevat pienhiukkaset jätettäisiin direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.

2.   Johdanto

| 2.1 | Teemakohtainen strategia ja direktiiviehdotus perustuvat kuudenteen ympäristöä koskevaan yhteisön toimintaohjelmaan (julkaistu 10.9.2002 (1)) ja ”Puhdasta ilmaa Eurooppaan” -tiedonantoon (Clean air for Europe, CAFE vuodelta 2001). Kuudennessa ympäristöä koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa asetetaan kunnianhimoiseksi tavoitteeksi saavuttaa ”sellainen ilmanlaatu, että siitä ei aiheudu merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tai riskejä ihmisten terveydelle ja ympäristölle”.
  Strategian 4.1.1 kohdassa todetaan, että ”strategiaan liittyy lainsäädäntöehdotus”. On siis selvää, että tekstit liittyvät toisiinsa. Annettaessa lausuntoa direktiiviehdotuksesta on näin ollen syytä tutkia strategiaa, joka on tavallaan direktiivin viitekehys, jossa määritellään ilmanlaatua koskevat komission strategiset tavoitteet. |
| --- | --- |

2.1

Teemakohtainen strategia ja direktiiviehdotus perustuvat kuudenteen ympäristöä koskevaan yhteisön toimintaohjelmaan (julkaistu 10.9.2002 (1)) ja ”Puhdasta ilmaa Eurooppaan” -tiedonantoon (Clean air for Europe, CAFE vuodelta 2001). Kuudennessa ympäristöä koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa asetetaan kunnianhimoiseksi tavoitteeksi saavuttaa ”sellainen ilmanlaatu, että siitä ei aiheudu merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tai riskejä ihmisten terveydelle ja ympäristölle”.

Strategian 4.1.1 kohdassa todetaan, että ”strategiaan liittyy lainsäädäntöehdotus”. On siis selvää, että tekstit liittyvät toisiinsa. Annettaessa lausuntoa direktiiviehdotuksesta on näin ollen syytä tutkia strategiaa, joka on tavallaan direktiivin viitekehys, jossa määritellään ilmanlaatua koskevat komission strategiset tavoitteet.

2.2   Teemakohtainen strategia

| 2.2.1 | Käsiteltävänä olevassa teemakohtaisessa strategiassa asetetaan ilmanlaadun välitavoitteet. Strategiassa esitetään, että tämänhetkistä lainsäädäntöä uudenaikaistettaisiin ja kohdistettaisiin paremmin kaikkein haitallisimpiin epäpuhtauksiin ja että ympäristönäkökohdat otettaisiin aiempaa paremmin huomioon muissa politiikoissa ja ohjelmissa. |
| --- | --- |

2.2.1

Käsiteltävänä olevassa teemakohtaisessa strategiassa asetetaan ilmanlaadun välitavoitteet. Strategiassa esitetään, että tämänhetkistä lainsäädäntöä uudenaikaistettaisiin ja kohdistettaisiin paremmin kaikkein haitallisimpiin epäpuhtauksiin ja että ympäristönäkökohdat otettaisiin aiempaa paremmin huomioon muissa politiikoissa ja ohjelmissa.

| 2.2.2 | Vaikka merkittävimpiä ilman epäpuhtauksia on jo pystytty vähentämään ja vaikka nyt voimassa olevat lait pantaisiin kaikilta osin täytäntöön, ympäristö- ja terveysongelmia ei kuitenkaan voida ratkaista vuoteen 2020 mennessä, ellei lisätoimiin ryhdytä. |
| --- | --- |

2.2.2

Vaikka merkittävimpiä ilman epäpuhtauksia on jo pystytty vähentämään ja vaikka nyt voimassa olevat lait pantaisiin kaikilta osin täytäntöön, ympäristö- ja terveysongelmia ei kuitenkaan voida ratkaista vuoteen 2020 mennessä, ellei lisätoimiin ryhdytä.

| 2.2.3 | Edellä mainituista syistä Euroopan komissio ehdottaa, että






  — | yhdenmukaistetaan voimassa olevia säännöksiä ja yhdistetään puitedirektiivi (1996), ensimmäinen, toinen ja kolmas johdannaisdirektiivi (1999, 2000 ja 2003) sekä päätös tietojenvaihtojärjestelmän käyttöönotosta (1997). Vuonna 2004 annettu neljäs johdannaisdirektiivi liitettäisiin myöhemmin kodifioinnin kautta. |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Edellä mainituista syistä Euroopan komissio ehdottaa, että

—

yhdenmukaistetaan voimassa olevia säännöksiä ja yhdistetään puitedirektiivi (1996), ensimmäinen, toinen ja kolmas johdannaisdirektiivi (1999, 2000 ja 2003) sekä päätös tietojenvaihtojärjestelmän käyttöönotosta (1997). Vuonna 2004 annettu neljäs johdannaisdirektiivi liitettäisiin myöhemmin kodifioinnin kautta.

| — | asetetaan uusia ilmanlaatunormeja ilmassa oleville pienhiukkasille (PM2,5) |
| --- | --- |

—

asetetaan uusia ilmanlaatunormeja ilmassa oleville pienhiukkasille (PM2,5)

| — | tarkistetaan kansallisia päästörajoja koskeva direktiivi (vuodelta 2002). |
| --- | --- |

—

tarkistetaan kansallisia päästörajoja koskeva direktiivi (vuodelta 2002).

Toimien tarkoituksena on vastata tarpeeseen yksinkertaistaa ja selkeyttää lainsäädäntöä, jotta sitä voitaisiin soveltaa paremmin.

| 2.2.4 | Strategian toinen puoli koostuu ilmanlaatuun liittyvien asioiden nivomisesta entistä paremmin osaksi muita yhteisön politiikkoja. Huomiota olisi kiinnitettävä muun muassa energiaan, pieniin polttolaitoksiin, maa-, lento- ja meriliikenteeseen, maatalouteen ja rakennerahastoihin. |
| --- | --- |

2.2.4

Strategian toinen puoli koostuu ilmanlaatuun liittyvien asioiden nivomisesta entistä paremmin osaksi muita yhteisön politiikkoja. Huomiota olisi kiinnitettävä muun muassa energiaan, pieniin polttolaitoksiin, maa-, lento- ja meriliikenteeseen, maatalouteen ja rakennerahastoihin.

| 2.2.5 | Strategiaa tarkistetaan vuonna 2010 ja tulokset otetaan huomioon ympäristöalan kuudennen toimintaohjelman loppuarvioinnissa |
| --- | --- |

2.2.5

Strategiaa tarkistetaan vuonna 2010 ja tulokset otetaan huomioon ympäristöalan kuudennen toimintaohjelman loppuarvioinnissa

3.   Ehdotus direktiiviksi ilmanlaadusta ja sen parantamisesta Euroopassa

| 3.1 | Ehdotuksen tarkoituksena on panna strategian lainsäädännöllinen osa täytäntöön käytännöllisellä tavalla eli yhdistämällä edellä mainitut säädökset yhdeksi direktiiviksi. |
| --- | --- |

3.1

Ehdotuksen tarkoituksena on panna strategian lainsäädännöllinen osa täytäntöön käytännöllisellä tavalla eli yhdistämällä edellä mainitut säädökset yhdeksi direktiiviksi.

| 3.2 | Ilmanlaadun hallintaa koskevassa III luvussa ovat merkittävimmät lainsäädäntöön tehtävät muutokset. Ilmanlaadun raja-arvoja ei ehdoteta muutettaviksi, vaan tarkoituksena on vahvistaa voimassaolevia säännöksiä siten, että jäsenvaltioiden on valmisteltava ja pantava täytäntöön suunnitelmia raja-arvojen noudattamatta jättämisen lopettamiseksi. |
| --- | --- |

3.2

Ilmanlaadun hallintaa koskevassa III luvussa ovat merkittävimmät lainsäädäntöön tehtävät muutokset. Ilmanlaadun raja-arvoja ei ehdoteta muutettaviksi, vaan tarkoituksena on vahvistaa voimassaolevia säännöksiä siten, että jäsenvaltioiden on valmisteltava ja pantava täytäntöön suunnitelmia raja-arvojen noudattamatta jättämisen lopettamiseksi.

| 3.3 | Toinen merkittävä kohta koskee pieniä hiukkasia (PM2,5), jotka ovat vaarallisempia kuin suuremmat hiukkaset. Sen vuoksi nykyistä PM10-hiukkasten valvontajärjestelmää on täydennettävä uudella PM2,5-hiukkasten valvontajärjestelmällä. |
| --- | --- |

3.3

Toinen merkittävä kohta koskee pieniä hiukkasia (PM2,5), jotka ovat vaarallisempia kuin suuremmat hiukkaset. Sen vuoksi nykyistä PM10-hiukkasten valvontajärjestelmää on täydennettävä uudella PM2,5-hiukkasten valvontajärjestelmällä.

| 3.4 | Komissio ehdottaa, että määriteltäisiin ilmassa oleville PM2,5-hiukkasille raja-arvo väestölle aiheutuvien epätavallisen korkeiden riskien välttämiseksi. Pitoisuuskatto olisi saavutettava vuoteen 2010 mennessä. Tätä toimea täydennettäisiin asettamalla oikeudellisesti sitomattomia tavoitteita, joiden tarkoituksena olisi kussakin jäsenvaltiossa vähentää yleisesti ihmisten altistumista pienille hiukkasille vuosina 2010—2020. |
| --- | --- |

3.4

Komissio ehdottaa, että määriteltäisiin ilmassa oleville PM2,5-hiukkasille raja-arvo väestölle aiheutuvien epätavallisen korkeiden riskien välttämiseksi. Pitoisuuskatto olisi saavutettava vuoteen 2010 mennessä. Tätä toimea täydennettäisiin asettamalla oikeudellisesti sitomattomia tavoitteita, joiden tarkoituksena olisi kussakin jäsenvaltiossa vähentää yleisesti ihmisten altistumista pienille hiukkasille vuosina 2010—2020.

| 3.5 | Ehdotetun direktiivin V luvussa säädetään, että jäsenvaltioiden on huolehdittava tiedonjakamisesta yleisölle ja niille järjestöille ja elimille, joita ilmanlaatu koskee. Näin noudatetaan Århusin yleissopimuksen vaatimuksia. Jäsenvaltioiden on luonnollisesti huolehdittava myös siitä, että tarvittavat tiedot toimitetaan komissiolle. Tietojen siirtämisen helpottamiseksi komissio ehdottaa, että otettaisiin käyttöön Inspire-infrastruktuurin mukaiseen yhteiseen tietojärjestelmään perustuva sähköinen raportointi. |
| --- | --- |

3.5

Ehdotetun direktiivin V luvussa säädetään, että jäsenvaltioiden on huolehdittava tiedonjakamisesta yleisölle ja niille järjestöille ja elimille, joita ilmanlaatu koskee. Näin noudatetaan Århusin yleissopimuksen vaatimuksia. Jäsenvaltioiden on luonnollisesti huolehdittava myös siitä, että tarvittavat tiedot toimitetaan komissiolle. Tietojen siirtämisen helpottamiseksi komissio ehdottaa, että otettaisiin käyttöön Inspire-infrastruktuurin mukaiseen yhteiseen tietojärjestelmään perustuva sähköinen raportointi.

| 3.6 | Jotta kerätyt tiedot olisivat riittävän edustavia ja vertailukelpoisia, ilmanlaadun arvioinnissa on tarkoitus käyttää standardoituja mittaustekniikkoja ja mittausasemien määrän ja sijainnin määrittelyssä yhteisiä perusteita. |
| --- | --- |

3.6

Jotta kerätyt tiedot olisivat riittävän edustavia ja vertailukelpoisia, ilmanlaadun arvioinnissa on tarkoitus käyttää standardoituja mittaustekniikkoja ja mittausasemien määrän ja sijainnin määrittelyssä yhteisiä perusteita.

4.   Yleistä

A)   Teemakohtainen strategia

| 4.1 | ETSK kannattaa strategian ja direktiiviehdotuksen yleistavoitteita. Kiitettävistä tavoitteista huolimatta todellinen kysymys koskee kustannustehokkuutta, suositeltujen toimien toteutettavuutta — suhteellisen helppoa, kun on kyse pistekuormituslähteistä, mutta paljon monimutkaisempaa, kun käsitellään hajakuormituslähteitä — ja niiden todellisia vaikutuksia sekä ilmanlaadun parantamisessa että taloudellisesti. |
| --- | --- |

4.1

ETSK kannattaa strategian ja direktiiviehdotuksen yleistavoitteita. Kiitettävistä tavoitteista huolimatta todellinen kysymys koskee kustannustehokkuutta, suositeltujen toimien toteutettavuutta — suhteellisen helppoa, kun on kyse pistekuormituslähteistä, mutta paljon monimutkaisempaa, kun käsitellään hajakuormituslähteitä — ja niiden todellisia vaikutuksia sekä ilmanlaadun parantamisessa että taloudellisesti.

| 4.2 | Komissio arvioi, että strategian tavoitteiden saavuttaminen maksaisi noin 7,1 miljardia euroa vuodessa. Summa lisättäisiin ilman pilaantumisen torjuntaan varattuihin menoihin (noin 60 miljardia euroa vuodessa). Terveydenhoitokuluissa säästettäisiin kuitenkin 42 miljardia euroa vuodessa. Makrotaloudellinen vaikutus olisi näin ollen hyvin positiivinen, mutta talouden jokapäiväinen todellisuus ilmenee mikrotalouden tasolla. Komissio kuitenkin arvioi, että vaikka hyödynnettäisiin kaikkia käytettävissä olevia tekniikoita, hyöty olisi kuluja suurempi. Vaikeuksia syntyy siitä, että vaikka kulut onkin suhteellisen helppo ennakoida, odotettavissa olevia hyötyjä on selvästi vaikeampi arvioida. Ongelmallista on myös se, että kansanterveyden kannalta kertyvien säästöjen laskutavat eivät ole kovin selkeät. Komissio kuitenkin korostaa, että amerikkalaisen sääntelyn kulut ovat suuremmat kuin eurooppalaisesta sääntelystä aiheutuvat kulut. |
| --- | --- |

4.2

Komissio arvioi, että strategian tavoitteiden saavuttaminen maksaisi noin 7,1 miljardia euroa vuodessa. Summa lisättäisiin ilman pilaantumisen torjuntaan varattuihin menoihin (noin 60 miljardia euroa vuodessa). Terveydenhoitokuluissa säästettäisiin kuitenkin 42 miljardia euroa vuodessa. Makrotaloudellinen vaikutus olisi näin ollen hyvin positiivinen, mutta talouden jokapäiväinen todellisuus ilmenee mikrotalouden tasolla. Komissio kuitenkin arvioi, että vaikka hyödynnettäisiin kaikkia käytettävissä olevia tekniikoita, hyöty olisi kuluja suurempi. Vaikeuksia syntyy siitä, että vaikka kulut onkin suhteellisen helppo ennakoida, odotettavissa olevia hyötyjä on selvästi vaikeampi arvioida. Ongelmallista on myös se, että kansanterveyden kannalta kertyvien säästöjen laskutavat eivät ole kovin selkeät. Komissio kuitenkin korostaa, että amerikkalaisen sääntelyn kulut ovat suuremmat kuin eurooppalaisesta sääntelystä aiheutuvat kulut.

| 4.3 | Pyrkimys yksinkertaistaa, selkeyttää ja kodifioida lainsäädäntöä on myönteinen suuntaus. Itse asiassa tiettyjen lakien monimutkaisuus ja epäselvyys aiheuttaa väistämättä sen, että soveltamisessa on eroja, kilpailu vääristyy ja Euroopan ilmanlaadusta on mahdotonta saada todellista tietoa. |
| --- | --- |

4.3

Pyrkimys yksinkertaistaa, selkeyttää ja kodifioida lainsäädäntöä on myönteinen suuntaus. Itse asiassa tiettyjen lakien monimutkaisuus ja epäselvyys aiheuttaa väistämättä sen, että soveltamisessa on eroja, kilpailu vääristyy ja Euroopan ilmanlaadusta on mahdotonta saada todellista tietoa.

| 4.4 | Ehdotettua lainsäädäntätoimea on siis tuettava. |
| --- | --- |

4.4

Ehdotettua lainsäädäntätoimea on siis tuettava.

| 4.5 | On kuitenkin valitettavaa, ettei komissio ole huomioinut paikallisyhteisöjen ja erityisesti kaupunkien roolia liikenteeseen liittyvissä asioissa (esim. vaihtoehtoiset liikennemuodot, julkinen liikenne, raskaan liikenteen reittien muuttaminen). Lisäksi paikallisyhteisöillä ja erityisesti kunnilla on ratkaiseva rooli Euroopan tasolla annettujen säädösten täytäntöönpanossa etenkin toteutettavien toimien osalta. |
| --- | --- |

4.5

On kuitenkin valitettavaa, ettei komissio ole huomioinut paikallisyhteisöjen ja erityisesti kaupunkien roolia liikenteeseen liittyvissä asioissa (esim. vaihtoehtoiset liikennemuodot, julkinen liikenne, raskaan liikenteen reittien muuttaminen). Lisäksi paikallisyhteisöillä ja erityisesti kunnilla on ratkaiseva rooli Euroopan tasolla annettujen säädösten täytäntöönpanossa etenkin toteutettavien toimien osalta.

| 4.6 | Samassa hengessä olisi hyvä korostaa ympäristöjärjestöjen, tiettyjen terveys- ja sosiaalialaan erikoistuneiden organisaatioiden sekä laajemmin katsottuna järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan mahdollista merkitystä kansanterveyden ja työterveyden haasteita koskevan tietoisuuden lisäämisessä. |
| --- | --- |

4.6

Samassa hengessä olisi hyvä korostaa ympäristöjärjestöjen, tiettyjen terveys- ja sosiaalialaan erikoistuneiden organisaatioiden sekä laajemmin katsottuna järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan mahdollista merkitystä kansanterveyden ja työterveyden haasteita koskevan tietoisuuden lisäämisessä.

| 4.7 | Ekosysteemeiden suojelun alalla on jo tapahtunut edistystä typpioksidin, rikkidioksidin ja ammoniakin osalta. Tuloksia voitaneen parantaa yksinkertaistamalla lainsäädäntöä ja soveltamalla sitä paremmin. |
| --- | --- |

4.7

Ekosysteemeiden suojelun alalla on jo tapahtunut edistystä typpioksidin, rikkidioksidin ja ammoniakin osalta. Tuloksia voitaneen parantaa yksinkertaistamalla lainsäädäntöä ja soveltamalla sitä paremmin.

B)   Ehdotus direktiiviksi

| 4.8 | On ymmärrettävää, että ilman pienten hiukkasten määrää halutaan valvoa, sillä ne vaikuttavat ihmisten terveyteen. Raja-arvojen asettamisessa syntyi kuitenkin periaatteellinen ongelma, sillä WHO ei pystynyt määrittelemään terveyden suojelun kynnystä (2). Lisäksi suurta epävarmuutta aiheuttavat PM-hiukkasten mittaus sekä niiden hiukkasten koostumus, jotka tekevät PM-hiukkasista enemmän tai vähemmän terveydelle haitallisia. Näitä seikkoja ei voida selvittää nykyisin käytössä olevien tekniikoiden avulla. |
| --- | --- |

4.8

On ymmärrettävää, että ilman pienten hiukkasten määrää halutaan valvoa, sillä ne vaikuttavat ihmisten terveyteen. Raja-arvojen asettamisessa syntyi kuitenkin periaatteellinen ongelma, sillä WHO ei pystynyt määrittelemään terveyden suojelun kynnystä (2). Lisäksi suurta epävarmuutta aiheuttavat PM-hiukkasten mittaus sekä niiden hiukkasten koostumus, jotka tekevät PM-hiukkasista enemmän tai vähemmän terveydelle haitallisia. Näitä seikkoja ei voida selvittää nykyisin käytössä olevien tekniikoiden avulla.

| 4.9 | Voidaan siis pohtia, olisiko ollut hyödyllisempää määritellä kohdearvot raja-arvojen sijasta. Lisäksi asetettu määräaika (2010) vaikuttaa melko lyhyeltä, kun otetaan huomioon, että lainsäädäntömenettely alkoi vasta vuoden 2005 lopussa. Koska lainsäädäntäprosessi on hidas, jäsenvaltioille jää hyvin vähän aikaa sopeutua uusiin säännöksiin. |
| --- | --- |

4.9

Voidaan siis pohtia, olisiko ollut hyödyllisempää määritellä kohdearvot raja-arvojen sijasta. Lisäksi asetettu määräaika (2010) vaikuttaa melko lyhyeltä, kun otetaan huomioon, että lainsäädäntömenettely alkoi vasta vuoden 2005 lopussa. Koska lainsäädäntäprosessi on hidas, jäsenvaltioille jää hyvin vähän aikaa sopeutua uusiin säännöksiin.

5.   Erityistä

5.1   Teemakohtainen strategia

| 5.1.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on kuullut asiaan liittyviä tahoja laajasti, ja hyväksyy täysin pyrkimyksen integroida ilmanlaatua koskevat tavoitteet horisontaalisesti yhteisön muihin politiikkoihin. Aikataulun kireys on kuitenkin vaikuttanut työskentelyyn, eikä tiedoista ole ehditty tehdä kaikkia tarpeellisia tarkistuksia. Tämä on erityisen tärkeää huomata strategisten hahmotelmien osalta. |
| --- | --- |

5.1.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on kuullut asiaan liittyviä tahoja laajasti, ja hyväksyy täysin pyrkimyksen integroida ilmanlaatua koskevat tavoitteet horisontaalisesti yhteisön muihin politiikkoihin. Aikataulun kireys on kuitenkin vaikuttanut työskentelyyn, eikä tiedoista ole ehditty tehdä kaikkia tarpeellisia tarkistuksia. Tämä on erityisen tärkeää huomata strategisten hahmotelmien osalta.

| 5.1.2 | Hahmotelmat on kehitetty PRIMES-mallissa. Niissä on kuitenkin jonkin verran virheitä, jotka liittyvät kasvuennusteisiin, kaasun käytön lisääntymiseen suhteessa hiileen sekä jäsenvaltioiden välisen sähköenergian tuonnin ja viennin epätasapainoon. |
| --- | --- |

5.1.2

Hahmotelmat on kehitetty PRIMES-mallissa. Niissä on kuitenkin jonkin verran virheitä, jotka liittyvät kasvuennusteisiin, kaasun käytön lisääntymiseen suhteessa hiileen sekä jäsenvaltioiden välisen sähköenergian tuonnin ja viennin epätasapainoon.

| 5.1.3 | Euroopan komissio on itse asiassa todennut tämän ja pyytänyt IIASA:ta järjestämään kaikkien jäsenvaltioiden kanssa kahdenvälisiä kuulemisia huhti–syyskuussa 2005 erityisesti energiapolitiikan hahmotelmien parantamiseksi juuri aloitetun kansallisia päästörajoja koskevan direktiivin tarkistuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

5.1.3

Euroopan komissio on itse asiassa todennut tämän ja pyytänyt IIASA:ta järjestämään kaikkien jäsenvaltioiden kanssa kahdenvälisiä kuulemisia huhti–syyskuussa 2005 erityisesti energiapolitiikan hahmotelmien parantamiseksi juuri aloitetun kansallisia päästörajoja koskevan direktiivin tarkistuksen yhteydessä.

| 5.1.4 | PRIMES-mallin energiapolitiikan hahmotelmiin tehdään parhaillaan tärkeää päivitystä. Merkittävimmät muutokset koskevat seuraavia asioita:






  — | ennakoitua vähäisempi kaasun käytön leviäminen ja hiilen osuuden kasvu |
| --- | --- | --- |

5.1.4

PRIMES-mallin energiapolitiikan hahmotelmiin tehdään parhaillaan tärkeää päivitystä. Merkittävimmät muutokset koskevat seuraavia asioita:

—

ennakoitua vähäisempi kaasun käytön leviäminen ja hiilen osuuden kasvu

| — | jäsenvaltioiden välisen sähkön tuonnin ja viennin yhdenmukaisuuden lisääminen |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden välisen sähkön tuonnin ja viennin yhdenmukaisuuden lisääminen

| — | suuremman osan varaaminen ydinvoimalle sähköntuotannossa |
| --- | --- |

—

suuremman osan varaaminen ydinvoimalle sähköntuotannossa

| — | polttoaineen hintoja ja talouskasvun kehitystä koskevien ennusteiden tarkistaminen. |
| --- | --- |

—

polttoaineen hintoja ja talouskasvun kehitystä koskevien ennusteiden tarkistaminen.

| 5.1.5 | CAFE:n energiahahmotelmia olisi siis tarkistettava, minkä seurauksena CAFE-ennustetta ja asetettuja tavoitetasoja olisi muutettava. |
| --- | --- |

5.1.5

CAFE:n energiahahmotelmia olisi siis tarkistettava, minkä seurauksena CAFE-ennustetta ja asetettuja tavoitetasoja olisi muutettava.

| 5.1.6 | Lisäksi olisi syytä varmistua strategian ja yhteisön muiden politiikkojen yhtenäisyydestä. Niinpä komissio esimerkiksi suosittelee puun käyttöä vaihtoehtoisena energialähteenä vaikka puun polttaminen kotona päästääkin ilmaan PM2,5-hiukkasia. Tämän vuoksi olisikin syytä ottaa käyttöön savunsuodatustekniikkoja. Tässä yhteydessä esimerkkinä voitaisiin mainita myös hiili. |
| --- | --- |

5.1.6

Lisäksi olisi syytä varmistua strategian ja yhteisön muiden politiikkojen yhtenäisyydestä. Niinpä komissio esimerkiksi suosittelee puun käyttöä vaihtoehtoisena energialähteenä vaikka puun polttaminen kotona päästääkin ilmaan PM2,5-hiukkasia. Tämän vuoksi olisikin syytä ottaa käyttöön savunsuodatustekniikkoja. Tässä yhteydessä esimerkkinä voitaisiin mainita myös hiili.

| 5.1.7 | Teemakohtaisen strategian kunniaksi on sanottava, että siinä on otettu huomioon usein unohdetut alat, kuten maatalous ja merenkulku. On kuitenkin yllättävää, ettei siinä ole käsitelty ilmakuljetuksia nousun ja laskeutumisen aiheuttamien päästöjen osalta. Täytäntöönpanossa on varauduttava poliittisiin vaikeuksiin. Esimerkiksi laivoista peräisin olevien SO2- ja NOx-päästöjen vähentäminen edellyttää pitkiä ja vaikeita kansainvälisiä neuvotteluja. On myös valvottava, etteivät tavoitteiden saavuttamisessa joillain aloilla ilmenevät ongelmat (esimerkiksi maataloudessa typen ja ammoniakin osalta) kasvata paineita helpommin tunnistettavissa kohteissa, esimerkiksi teollisuusalueilla. |
| --- | --- |

5.1.7

Teemakohtaisen strategian kunniaksi on sanottava, että siinä on otettu huomioon usein unohdetut alat, kuten maatalous ja merenkulku. On kuitenkin yllättävää, ettei siinä ole käsitelty ilmakuljetuksia nousun ja laskeutumisen aiheuttamien päästöjen osalta. Täytäntöönpanossa on varauduttava poliittisiin vaikeuksiin. Esimerkiksi laivoista peräisin olevien SO2- ja NOx-päästöjen vähentäminen edellyttää pitkiä ja vaikeita kansainvälisiä neuvotteluja. On myös valvottava, etteivät tavoitteiden saavuttamisessa joillain aloilla ilmenevät ongelmat (esimerkiksi maataloudessa typen ja ammoniakin osalta) kasvata paineita helpommin tunnistettavissa kohteissa, esimerkiksi teollisuusalueilla.

5.2   Ehdotettu direktiivi

| 5.2.1 | ETSK hyväksyy sen, että yhdenmukaistetaan voimassa olevat säännökset ja yhdistetään puitedirektiivi (1996), ensimmäinen, toinen ja kolmas johdannaisdirektiivi sekä päätös tietojenvaihtojärjestelmän käyttöönotosta. Liian kirjava lainsäädäntö hankaloittaa lakien tehokasta täytäntöönpanoa. Niinpä viiden säädöksen korvaaminen yhdellä direktiivillä on hyödyllinen aloite. |
| --- | --- |

5.2.1

ETSK hyväksyy sen, että yhdenmukaistetaan voimassa olevat säännökset ja yhdistetään puitedirektiivi (1996), ensimmäinen, toinen ja kolmas johdannaisdirektiivi sekä päätös tietojenvaihtojärjestelmän käyttöönotosta. Liian kirjava lainsäädäntö hankaloittaa lakien tehokasta täytäntöönpanoa. Niinpä viiden säädöksen korvaaminen yhdellä direktiivillä on hyödyllinen aloite.

| 5.2.2 | ETSK hyväksyy myös pyrkimyksen käyttää standardoituja mittaustekniikkoja ja yhteisiä perusteita mittausasemien määrän ja sijainnin määrittelyssä (II luku). On kuitenkin käynyt ilmi, että eräät paikallisyhteisöt ovat huolissaan näiden mittausvälineiden käyttöönoton kustannuksista. |
| --- | --- |

5.2.2

ETSK hyväksyy myös pyrkimyksen käyttää standardoituja mittaustekniikkoja ja yhteisiä perusteita mittausasemien määrän ja sijainnin määrittelyssä (II luku). On kuitenkin käynyt ilmi, että eräät paikallisyhteisöt ovat huolissaan näiden mittausvälineiden käyttöönoton kustannuksista.

| 5.2.3 | ETSK tukee myös Euroopan komission ehdotusta, jonka mukaan ilmanlaadun raja-arvoja ei muuteta, vaan pyritään vahvistamaan voimassaolevia säännöksiä siten, että jäsenvaltioiden on valmisteltava ja pantava täytäntöön toimintasuunnitelmia raja-arvojen tehokkaan noudattamisen varmistamiseksi (13 art.). Nykyisten normien tehokas noudattaminen on ensisijainen tavoite, ja siitä on merkittävää hyötyä ilmanlaadun ja ihmisten terveyden suojelun kannalta. |
| --- | --- |

5.2.3

ETSK tukee myös Euroopan komission ehdotusta, jonka mukaan ilmanlaadun raja-arvoja ei muuteta, vaan pyritään vahvistamaan voimassaolevia säännöksiä siten, että jäsenvaltioiden on valmisteltava ja pantava täytäntöön toimintasuunnitelmia raja-arvojen tehokkaan noudattamisen varmistamiseksi (13 art.). Nykyisten normien tehokas noudattaminen on ensisijainen tavoite, ja siitä on merkittävää hyötyä ilmanlaadun ja ihmisten terveyden suojelun kannalta.

| 5.2.4 | ETSK korostaa, että ehdotetun direktiivin keskeisin asia on vuoteen 2010 mennessä saavutettavan pitoisuuskaton asettaminen ilman pienille hiukkasille (PM2,5). Tätä säännöstä on täydennetty asettamalla oikeudellisesti sitomattomia tavoitteita, joiden tarkoituksena olisi vähentää (20 prosentilla) ihmisten altistumista pienille hiukkasille vuosina 2010–2020. |
| --- | --- |

5.2.4

ETSK korostaa, että ehdotetun direktiivin keskeisin asia on vuoteen 2010 mennessä saavutettavan pitoisuuskaton asettaminen ilman pienille hiukkasille (PM2,5). Tätä säännöstä on täydennetty asettamalla oikeudellisesti sitomattomia tavoitteita, joiden tarkoituksena olisi vähentää (20 prosentilla) ihmisten altistumista pienille hiukkasille vuosina 2010–2020.

| 5.2.5 | Näyttää siltä, että pieniä hiukkasia ja niiden vaikutuksia koskevat tiedot ovat vähäisiä ja epävarmoja. WHO myöntää, että on mahdotonta määritellä asianmukaista terveyden suojelun kynnystä, ja terveyttä ja ympäristöuhkia käsittelevä tiedekomitea toteaa, ettei tällä hetkellä ole saatavilla tarpeeksi tietoa pienistä hiukkasista ja niiden pitkän aikavälin terveysvaikutuksista. |
| --- | --- |

5.2.5

Näyttää siltä, että pieniä hiukkasia ja niiden vaikutuksia koskevat tiedot ovat vähäisiä ja epävarmoja. WHO myöntää, että on mahdotonta määritellä asianmukaista terveyden suojelun kynnystä, ja terveyttä ja ympäristöuhkia käsittelevä tiedekomitea toteaa, ettei tällä hetkellä ole saatavilla tarpeeksi tietoa pienistä hiukkasista ja niiden pitkän aikavälin terveysvaikutuksista.

| 5.2.6 | ETSK:n mielestä olisikin hyödyllisempää määritellä ensimmäisessä vaiheessa kohdearvot pitoisuuskaton sijasta. ETSK pelkää, että muuten komission asettamat aikarajat osoittautuvat liian lyhyiksi siihen nähden, että lainsäädäntäprosessi alkoi vasta vuoden 2005 lopussa. Jäsenvaltioille saattaisi siis jäädä vain hyvin vähän aikaa sopeutua uusiin säännöksiin, kun muutamilla jäsenvaltioilla on vaikeuksia noudattaa nykyisiäkin normeja osittain siitä syystä, että ne ovat viivästelleet täytäntöönpanossa. Lisäksi komitea toteaa, että pienten jäsenvaltioiden on vaikeampi noudattaa pitoisuuskattoja, sillä ne ovat epäsuotuisassa asemassa sen vuoksi, että ilman epäpuhtaudet jakaantuvat muita maita pienemmälle alueelle. Komitea ehdottaakin, pitoisuuskattojen sijasta määritettäisiin tavoitearvot. Ehdotetut normit vaatisivat jäsenvaltioilta tai paikallisyhteisöiltä valtavasti työtä, sillä näiden olisi rakennettava mittausasemia, mikä veisi aikaa ja edellyttäisi suuria investointeja. PM10-hiukkaspitoisuuksia on helppo mitata ja pitoisuudet ovat hyvin tiedossa. Lisäksi PM10-hiukkaset laskeutuvat nopeasti. Mittaustuloksia tulisi kuitenkin arvioida sen selvittämiseksi, voidaanko niitä noudattaa jäsenvaltioissa. PM2,5 -hiukkasia on sen sijaan erittäin hankala mitata ja ne haihtuvat hyvin helposti. Näin ollen ne siirtyvät helposti ilmakehässä ja ovat siten rajatylittäviä saasteita. Olemassa on myös luonnollista alkuperää olevia pienhiukkasia, esimerkiksi merisuola, jotka olisi loogista jättää tässä yhteydessä käsittelyn ulkopuolelle. |
| --- | --- |

5.2.6

ETSK:n mielestä olisikin hyödyllisempää määritellä ensimmäisessä vaiheessa kohdearvot pitoisuuskaton sijasta. ETSK pelkää, että muuten komission asettamat aikarajat osoittautuvat liian lyhyiksi siihen nähden, että lainsäädäntäprosessi alkoi vasta vuoden 2005 lopussa. Jäsenvaltioille saattaisi siis jäädä vain hyvin vähän aikaa sopeutua uusiin säännöksiin, kun muutamilla jäsenvaltioilla on vaikeuksia noudattaa nykyisiäkin normeja osittain siitä syystä, että ne ovat viivästelleet täytäntöönpanossa. Lisäksi komitea toteaa, että pienten jäsenvaltioiden on vaikeampi noudattaa pitoisuuskattoja, sillä ne ovat epäsuotuisassa asemassa sen vuoksi, että ilman epäpuhtaudet jakaantuvat muita maita pienemmälle alueelle. Komitea ehdottaakin, pitoisuuskattojen sijasta määritettäisiin tavoitearvot. Ehdotetut normit vaatisivat jäsenvaltioilta tai paikallisyhteisöiltä valtavasti työtä, sillä näiden olisi rakennettava mittausasemia, mikä veisi aikaa ja edellyttäisi suuria investointeja. PM10-hiukkaspitoisuuksia on helppo mitata ja pitoisuudet ovat hyvin tiedossa. Lisäksi PM10-hiukkaset laskeutuvat nopeasti. Mittaustuloksia tulisi kuitenkin arvioida sen selvittämiseksi, voidaanko niitä noudattaa jäsenvaltioissa. PM2,5 -hiukkasia on sen sijaan erittäin hankala mitata ja ne haihtuvat hyvin helposti. Näin ollen ne siirtyvät helposti ilmakehässä ja ovat siten rajatylittäviä saasteita. Olemassa on myös luonnollista alkuperää olevia pienhiukkasia, esimerkiksi merisuola, jotka olisi loogista jättää tässä yhteydessä käsittelyn ulkopuolelle.

| 5.2.7 | PM2,5-hiukkasten mittausta ei ole vielä yhtenäistetty Euroopassa. Itse asiassa ensimmäisessä johdannaisdirektiivissä suositellaan gravimetrista vertailumenetelmää PM-hiukkasten mittaukseen. Koska kyseisen menetelmän käyttö on aikaa vievää ja monimutkaista, direktiivissä sallitaan myös vaihtoehtoisten mittausmenetelmien käyttö sillä edellytyksellä, että ne vastaavat aidosti komission julkaisemia menetelmiä. Käytännössä menetelmät poikkeavat järjestelmällisesti vertailumenetelmästä, ja jäsenvaltioiden käyttämät korjauskertoimet ovat erilaisia tai niitä ei käytetä lainkaan. Näin ollen on oikeutettua kysyä, onko järkevää sitoutua niin nopeasti oikeudellisesti sitoviin raja-arvoihin, vaikka mittausmenetelmiin liittyy tällaisia epävarmuustekijöitä. |
| --- | --- |

5.2.7

PM2,5-hiukkasten mittausta ei ole vielä yhtenäistetty Euroopassa. Itse asiassa ensimmäisessä johdannaisdirektiivissä suositellaan gravimetrista vertailumenetelmää PM-hiukkasten mittaukseen. Koska kyseisen menetelmän käyttö on aikaa vievää ja monimutkaista, direktiivissä sallitaan myös vaihtoehtoisten mittausmenetelmien käyttö sillä edellytyksellä, että ne vastaavat aidosti komission julkaisemia menetelmiä. Käytännössä menetelmät poikkeavat järjestelmällisesti vertailumenetelmästä, ja jäsenvaltioiden käyttämät korjauskertoimet ovat erilaisia tai niitä ei käytetä lainkaan. Näin ollen on oikeutettua kysyä, onko järkevää sitoutua niin nopeasti oikeudellisesti sitoviin raja-arvoihin, vaikka mittausmenetelmiin liittyy tällaisia epävarmuustekijöitä.

| 5.2.8 | Lopuksi ETSK toteaa, että ehdotettujen toimien kustannustehokkuutta on vaikea arvioida, jos halutaan verrata varmoja kuluja ja kansanterveydelle koituvia hyötyjä, joita on hankala mitata tarkasti. Ehdotettujen säännösten vähimmäiskustannukset saattavat siksi olla korkeat vaikka todellinen hyöty olisikin rajallinen. Tämä aiheuttaa ongelmia määrärahojen tarkoituksenmukaisesta jaosta päätettäessä. |
| --- | --- |

5.2.8

Lopuksi ETSK toteaa, että ehdotettujen toimien kustannustehokkuutta on vaikea arvioida, jos halutaan verrata varmoja kuluja ja kansanterveydelle koituvia hyötyjä, joita on hankala mitata tarkasti. Ehdotettujen säännösten vähimmäiskustannukset saattavat siksi olla korkeat vaikka todellinen hyöty olisikin rajallinen. Tämä aiheuttaa ongelmia määrärahojen tarkoituksenmukaisesta jaosta päätettäessä.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EYVL L 242, 10.9.2002.

1

(2)  WHO on ehdotanut, että ihmisten PM2,5-altistuksen rajaksi asetettaisiin 10 μg/m3.

2

2,5

3

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/88

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan tilanne Länsi-Balkanilla”

(2006/C 195/23)

Euroopan komission varapuheenjohtaja Margot Wallström pyysi 14. kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon Kansalaisyhteiskunnan tilanne Länsi-Balkanilla.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 27. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Dimitrios DIMITRIADIS.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 95 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

Tämä lausunto on Euroopan komission ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean välisen yhteistyöpöytäkirjan 9 artiklan mukainen vastaus komission varapuheenjohtajan Margot Wallströmin esittämään pyyntöön, että komitea laatii lausunnon kansalaisyhteiskunnan tilanteesta Länsi-Balkanilla. Lausunnon tarkoituksena on tukea komission strategisia linjauksia vakautus- ja assosiaatioprosessin yhteydessä.

Lausunnolla pyritään

| — | auttamaan parhaalla mahdollisella tavalla komissiota ja neuvostoa laatimaan ja soveltamaan vakaalla pohjalla olevia poliittisia toimia, joilla on realistiset ja mitattavissa olevat tavoitteet. |
| --- | --- |

—

auttamaan parhaalla mahdollisella tavalla komissiota ja neuvostoa laatimaan ja soveltamaan vakaalla pohjalla olevia poliittisia toimia, joilla on realistiset ja mitattavissa olevat tavoitteet.

| — | tarjoamaan unionin kansalaisille mahdollisuus ymmärtää kyseiset poliittiset toimet entistä paremmin, jotta he käsittäisivät EU:n poliittisen toiminnan sisällön ja tukisivat sitä tietoisesti. |
| --- | --- |

—

tarjoamaan unionin kansalaisille mahdollisuus ymmärtää kyseiset poliittiset toimet entistä paremmin, jotta he käsittäisivät EU:n poliittisen toiminnan sisällön ja tukisivat sitä tietoisesti.

| — | helpottamaan sovellettavien poliittisten toimien mahdollista arviointia, parantamista ja tarkistamista siinä määrin kun kyseisillä toimilla on selvät tavoitteet, joita etenkään niiden välittömät kohderyhmät eivät aseta kyseenalaisiksi. |
| --- | --- |

—

helpottamaan sovellettavien poliittisten toimien mahdollista arviointia, parantamista ja tarkistamista siinä määrin kun kyseisillä toimilla on selvät tavoitteet, joita etenkään niiden välittömät kohderyhmät eivät aseta kyseenalaisiksi.

| — | parantamaan EU:n imagoa ja lisäämän sen arvovaltaa kansainvälisellä tasolla ja erityisesti Länsi-Balkanin alueella osoittamalla, että unioni ottaa huomioon alueen kansojen akuutit ja keskeiset tarpeet sekä tarjoaa niille tietoa, joka auttaa niitä lisäämään hyvinvointiaan. |
| --- | --- |

—

parantamaan EU:n imagoa ja lisäämän sen arvovaltaa kansainvälisellä tasolla ja erityisesti Länsi-Balkanin alueella osoittamalla, että unioni ottaa huomioon alueen kansojen akuutit ja keskeiset tarpeet sekä tarjoaa niille tietoa, joka auttaa niitä lisäämään hyvinvointiaan.

| — | osoittamaan, että ETSK voi toimia alueella siltana eurooppalaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja vastaavien paikallisten organisaatioiden välillä. |
| --- | --- |

—

osoittamaan, että ETSK voi toimia alueella siltana eurooppalaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja vastaavien paikallisten organisaatioiden välillä.

1   Tiivistelmä

1.1   ETSK:n huomiot

| — | Jugoslavian kriisin aikana EU menetti kansainvälisellä ja paikallisella tasolla huomattavan osan uskottavuudestaan sillä seurauksella, että unionia pidetään Länsi-Balkanin alueella poliittisesti heikkona kansainvälisenä toimijana, joka ei edelleenkään ymmärrä täysin alueen todellista tilannetta eikä kykene koordinoimaan eri tahojen toimintaa. |
| --- | --- |

—

Jugoslavian kriisin aikana EU menetti kansainvälisellä ja paikallisella tasolla huomattavan osan uskottavuudestaan sillä seurauksella, että unionia pidetään Länsi-Balkanin alueella poliittisesti heikkona kansainvälisenä toimijana, joka ei edelleenkään ymmärrä täysin alueen todellista tilannetta eikä kykene koordinoimaan eri tahojen toimintaa.

| — | Useilla Länsi-Balkanin alueilla — erityisesti Kosovossa — turvallisuudentunne ja rauhantila eivät ole vieläkään vakiintuneet, ja etniset kiistat voivat milloin hyvänsä kiristää huomattavasti alueen tilannetta. |
| --- | --- |

—

Useilla Länsi-Balkanin alueilla — erityisesti Kosovossa — turvallisuudentunne ja rauhantila eivät ole vieläkään vakiintuneet, ja etniset kiistat voivat milloin hyvänsä kiristää huomattavasti alueen tilannetta.

| — | Odotukset siitä, että Serbian ja Montenegron liitosta kehittyisi demokraattinen valtioliitto, eivät ole toteutuneet riittävän hyvin. |
| --- | --- |

—

Odotukset siitä, että Serbian ja Montenegron liitosta kehittyisi demokraattinen valtioliitto, eivät ole toteutuneet riittävän hyvin.

| — | Bosnia ja Hertsegovina ja Kosovo ovat kansainvälisten organisaatioiden luomia valtiorakennelmia, joiden pidempiaikainen säilyminen on epävarmaa. |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegovina ja Kosovo ovat kansainvälisten organisaatioiden luomia valtiorakennelmia, joiden pidempiaikainen säilyminen on epävarmaa.

| — | Kööpenhaminan kriteereitä on pidettävä peruskriteereinä, joista ei neuvotella. |
| --- | --- |

—

Kööpenhaminan kriteereitä on pidettävä peruskriteereinä, joista ei neuvotella.

| — | Paras tapa luoda asiaa koskeva integroitu eurooppalainen strategia on turvautua kansalaisyhteiskunnan ja sen organisaatioiden apuun, kun otetaan huomioon, että kansalaisyhteiskunta on varovasti alkanut hoitaa sille kuuluvia tehtäviä. |
| --- | --- |

—

Paras tapa luoda asiaa koskeva integroitu eurooppalainen strategia on turvautua kansalaisyhteiskunnan ja sen organisaatioiden apuun, kun otetaan huomioon, että kansalaisyhteiskunta on varovasti alkanut hoitaa sille kuuluvia tehtäviä.

| — | Länsi-Balkanin maat tarvitsevat jatkuvaa, välitöntä ja merkittävää asiantuntija-apua sekä taloudellista tukea (suorien ja epäsuorien ulkomaisten investointien tukeminen). |
| --- | --- |

—

Länsi-Balkanin maat tarvitsevat jatkuvaa, välitöntä ja merkittävää asiantuntija-apua sekä taloudellista tukea (suorien ja epäsuorien ulkomaisten investointien tukeminen).

| — | Moniäänistä ja monenkeskistä vuoropuhelua on vahvistettava sekä luotava demokraattiset oikeudelliset puitteet kansalaisyhteiskunnan toiminnalle. |
| --- | --- |

—

Moniäänistä ja monenkeskistä vuoropuhelua on vahvistettava sekä luotava demokraattiset oikeudelliset puitteet kansalaisyhteiskunnan toiminnalle.

| — | Ensisijaisena välittömänä tavoitteena on korruption torjunta sekä oikeuslaitoksen kehittämien siten, että se voi toimia yhteiskunnan tukipilarina. |
| --- | --- |

—

Ensisijaisena välittömänä tavoitteena on korruption torjunta sekä oikeuslaitoksen kehittämien siten, että se voi toimia yhteiskunnan tukipilarina.

| — | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toiminnan rahoitus on varmistettava. |
| --- | --- |

—

Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toiminnan rahoitus on varmistettava.

| — | ETSK:n mielestä on välttämätöntä perustaa neuvoa-antavat sekakomiteat kaikkien Länsi-Balkanin alueen maiden kanssa heti kun olosuhteet sen sallivat. |
| --- | --- |

—

ETSK:n mielestä on välttämätöntä perustaa neuvoa-antavat sekakomiteat kaikkien Länsi-Balkanin alueen maiden kanssa heti kun olosuhteet sen sallivat.

1.2   ETSK:n rooli ja vastuut

| — | Merkittävän osaamisensa ja huomattavien henkilöresurssiensa vuoksi ETSK katsoo, että sillä on erityisen hyvät mahdollisuudet osallistua aikaisempaa aktiivisemmin edellä mainittujen politiikkojen kehittämiseen. Osoituksena siitä on komitean tekemä merkittävä aloite, jonka mukaan komitean tiloissa järjestetään vuonna 2006 keskustelufoorumi, johon osallistuu Länsi-Balkanin maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. |
| --- | --- |

—

Merkittävän osaamisensa ja huomattavien henkilöresurssiensa vuoksi ETSK katsoo, että sillä on erityisen hyvät mahdollisuudet osallistua aikaisempaa aktiivisemmin edellä mainittujen politiikkojen kehittämiseen. Osoituksena siitä on komitean tekemä merkittävä aloite, jonka mukaan komitean tiloissa järjestetään vuonna 2006 keskustelufoorumi, johon osallistuu Länsi-Balkanin maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioita.

| — | Komitea on pyydettäessä valmis tarjoamaan asianmukaisia palveluitaan yhteyksien luomiseksi Länsi-Balkanin alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja vastaavien eurooppalaisten organisaatioiden välille. |
| --- | --- |

—

Komitea on pyydettäessä valmis tarjoamaan asianmukaisia palveluitaan yhteyksien luomiseksi Länsi-Balkanin alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja vastaavien eurooppalaisten organisaatioiden välille.

| — | Komissio voi hyödyntää ETSK:n osaamista paikallisten tiedotustilaisuuksien järjestämiseksi yhdessä kansalaisyhteiskunnan kanssa erityisen kiinnostavista kysymyksistä. Lisäksi komitea voi toimia sillanrakentajana kansalaisyhteiskunnan ja sellaisten kansainvälisten organisaatioiden kuin Kansainvälisen valuuttarahaston, Maailmanpankin ja Euroopan investointipankin välillä. |
| --- | --- |

—

Komissio voi hyödyntää ETSK:n osaamista paikallisten tiedotustilaisuuksien järjestämiseksi yhdessä kansalaisyhteiskunnan kanssa erityisen kiinnostavista kysymyksistä. Lisäksi komitea voi toimia sillanrakentajana kansalaisyhteiskunnan ja sellaisten kansainvälisten organisaatioiden kuin Kansainvälisen valuuttarahaston, Maailmanpankin ja Euroopan investointipankin välillä.

| — | Euroopan komission ja ETSK:n on laadittava järjestelmällisiä analyysejä ja tutkimuksia Länsi-Balkanin maiden yhteiskunnallisesta tilanteesta ja kansalaisyhteiskunnan tilanteen kehittymisestä sekä kannustettava ja tuettava tällaisten tutkimusten tekemistä. |
| --- | --- |

—

Euroopan komission ja ETSK:n on laadittava järjestelmällisiä analyysejä ja tutkimuksia Länsi-Balkanin maiden yhteiskunnallisesta tilanteesta ja kansalaisyhteiskunnan tilanteen kehittymisestä sekä kannustettava ja tuettava tällaisten tutkimusten tekemistä.

1.3   ETSK:n suositukset ja ehdotukset

| A) | Suositukset Länsi-Balkanin maiden valtakunnallisille ja alueellisille poliittisille toimijoille






  — | ETSK suosittaa, että Länsi-Balkanin maat tehostavat yhteisön säännöstön käyttöönottoa ja että niiden hallitukset nopeuttavat demokratisoimispyrkimyksiään. |
| --- | --- | --- |

A)

Suositukset Länsi-Balkanin maiden valtakunnallisille ja alueellisille poliittisille toimijoille

—

ETSK suosittaa, että Länsi-Balkanin maat tehostavat yhteisön säännöstön käyttöönottoa ja että niiden hallitukset nopeuttavat demokratisoimispyrkimyksiään.

| — | Kaikkien asianomaisten tahojen olisi osoitettava erityistä kunnioitusta kansallisia ja uskonnollisia vähemmistöjä kohtaan. |
| --- | --- |

—

Kaikkien asianomaisten tahojen olisi osoitettava erityistä kunnioitusta kansallisia ja uskonnollisia vähemmistöjä kohtaan.

| B) | Suositukset EU:n poliittisille elimille |
| --- | --- |

B)

Suositukset EU:n poliittisille elimille

| — | Komission olisi tehostettava pyrkimyksiään toteuttaa vakautus- ja assosiaatiosopimuksiin liittyvät menettelyt alueen muiden valtioiden kanssa. Lisäksi sen olisi osoitettava nykyistä voimakkaampaa poliittista tahtoa sekä parannettava poliittisten ja neuvoa-antavien elintensä koordinointia kaikkien Thessalonikin toimintasuunnitelman piiriin kuuluvien kysymysten edistämiseksi. |
| --- | --- |

—

Komission olisi tehostettava pyrkimyksiään toteuttaa vakautus- ja assosiaatiosopimuksiin liittyvät menettelyt alueen muiden valtioiden kanssa. Lisäksi sen olisi osoitettava nykyistä voimakkaampaa poliittista tahtoa sekä parannettava poliittisten ja neuvoa-antavien elintensä koordinointia kaikkien Thessalonikin toimintasuunnitelman piiriin kuuluvien kysymysten edistämiseksi.

| — | ETSK:n mielestä koulutus on tärkein ala, jolla Länsi-Balkanin maiden yhteiskuntia voidaan tukea ja kehittää. |
| --- | --- |

—

ETSK:n mielestä koulutus on tärkein ala, jolla Länsi-Balkanin maiden yhteiskuntia voidaan tukea ja kehittää.

| — | Kosovon lopullisen valtiollisen aseman määrittäminen on elintärkeää alueen turvallisuudelle, rauhalle ja vakaudelle. |
| --- | --- |

—

Kosovon lopullisen valtiollisen aseman määrittäminen on elintärkeää alueen turvallisuudelle, rauhalle ja vakaudelle.

| — | EU:n on ryhdyttävä arvioimaan työmarkkinajärjestöjen perussääntöjä ja tavoitteita. |
| --- | --- |

—

EU:n on ryhdyttävä arvioimaan työmarkkinajärjestöjen perussääntöjä ja tavoitteita.

| C) | Suositukset Länsi-Balkanin maiden EU:hun kuuluville naapurivaltioille sekä eurooppalaisille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille






  — | EU:n jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi. |
| --- | --- | --- |

C)

Suositukset Länsi-Balkanin maiden EU:hun kuuluville naapurivaltioille sekä eurooppalaisille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille

—

EU:n jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi.

2   Historiallinen katsaus kansalaisyhteiskunnan tilanteeseen Länsi-Balkanilla

| 2.1 | Tässä kansalaisyhteiskunnan (1) tilannetta Balkanin alueella käsittelevässä lausunnossa keskitytään seuraaviin maihin: Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia sekä Serbia ja Montenegro, johon kuuluu Kosovo Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1

Tässä kansalaisyhteiskunnan (1) tilannetta Balkanin alueella käsittelevässä lausunnossa keskitytään seuraaviin maihin: Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia sekä Serbia ja Montenegro, johon kuuluu Kosovo Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisesti.

| 2.2 | Thessalonikin huippukokouksessa kesäkuussa 2003 EU vahvisti sitoutuneensa siihen, että Länsi-Balkanin maat voivat liittyä unioniin kun tilanne sen sallii (2). Vakautus- ja assosiaatioprosessia (Stabilisation and Association Process — SAP) täydennettiin uusilla välineillä uudistusprosessin tukemiseksi. Samalla määritettiin lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteet, ja ensimmäiset Eurooppa-kumppanuudet hyväksyttiin vuonna 2004. |
| --- | --- |

2.2

Thessalonikin huippukokouksessa kesäkuussa 2003 EU vahvisti sitoutuneensa siihen, että Länsi-Balkanin maat voivat liittyä unioniin kun tilanne sen sallii (2). Vakautus- ja assosiaatioprosessia (Stabilisation and Association Process — SAP) täydennettiin uusilla välineillä uudistusprosessin tukemiseksi. Samalla määritettiin lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteet, ja ensimmäiset Eurooppa-kumppanuudet hyväksyttiin vuonna 2004.

| 2.3 | Alueen poliittiset olot ovat kuitenkin edelleen epävakaat. Epävakaudesta ovat osoituksena se, ettei Kosovon lopullista asemaa ole vieläkään ratkaistu, Serbian ja Montenegron suhteiden epävarmuus sekä Bosnia ja Hertsegovinan tilanteen hidas edistyminen, joka voi keskeytyä milloin tahansa. |
| --- | --- |

2.3

Alueen poliittiset olot ovat kuitenkin edelleen epävakaat. Epävakaudesta ovat osoituksena se, ettei Kosovon lopullista asemaa ole vieläkään ratkaistu, Serbian ja Montenegron suhteiden epävarmuus sekä Bosnia ja Hertsegovinan tilanteen hidas edistyminen, joka voi keskeytyä milloin tahansa.

| 2.4 | ETSK:n yhteysryhmän vierailut Kroatiaan, Bosnia ja Hertsegovinaan (21.—22. maaliskuuta 2005), Serbia ja Montenegroon (26. toukokuuta 2005), entisen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan sekä Albaniaan osoittivat, että kyseisissä maissa suhtaudutaan myönteisesti komitean järjestämään kansalaisyhteiskunnan foorumiin. Samalla kuitenkin korostui, että rakentavan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vuoropuhelun järjestäminen on vaikeaa, koska vuoropuheluun osallistuvat työmarkkinaosapuolet eivät ole aidosti edustavia ja koska eräiden kansalaisyhteiskunnan edustajina esiintyvien järjestöjen uskottavuudesta ja luotettavuudesta ei ole varmuutta (3). Vaikka hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan keskinäinen vuorovaikutus on asteittain lisääntynyt, vielä ei ole saavutettu tarvittavaa toiminnallista tasoa, jotta syntyisi todellisia tuloksia ja yhteisvaikutuksia. |
| --- | --- |

2.4

ETSK:n yhteysryhmän vierailut Kroatiaan, Bosnia ja Hertsegovinaan (21.—22. maaliskuuta 2005), Serbia ja Montenegroon (26. toukokuuta 2005), entisen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan sekä Albaniaan osoittivat, että kyseisissä maissa suhtaudutaan myönteisesti komitean järjestämään kansalaisyhteiskunnan foorumiin. Samalla kuitenkin korostui, että rakentavan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vuoropuhelun järjestäminen on vaikeaa, koska vuoropuheluun osallistuvat työmarkkinaosapuolet eivät ole aidosti edustavia ja koska eräiden kansalaisyhteiskunnan edustajina esiintyvien järjestöjen uskottavuudesta ja luotettavuudesta ei ole varmuutta (3). Vaikka hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan keskinäinen vuorovaikutus on asteittain lisääntynyt, vielä ei ole saavutettu tarvittavaa toiminnallista tasoa, jotta syntyisi todellisia tuloksia ja yhteisvaikutuksia.

| 2.5 | Demokraattisten instituutioiden heikkous, poliittiset olot ja turvallisuustilanne eivät toistaiseksi ole mahdollistaneet riippumattomien ja edustavien työmarkkinaosapuolten välistä järjestelmällistä vuoropuhelua. Paikallisyhteisöjen on ensin pohdittava asiaa omassa keskuudessaan, minkä jälkeen EU:n on tuettava prosessia, sillä unionilla on runsaasti kokemuksia ja teknistä tietämystä asiasta. |
| --- | --- |

2.5

Demokraattisten instituutioiden heikkous, poliittiset olot ja turvallisuustilanne eivät toistaiseksi ole mahdollistaneet riippumattomien ja edustavien työmarkkinaosapuolten välistä järjestelmällistä vuoropuhelua. Paikallisyhteisöjen on ensin pohdittava asiaa omassa keskuudessaan, minkä jälkeen EU:n on tuettava prosessia, sillä unionilla on runsaasti kokemuksia ja teknistä tietämystä asiasta.

| 2.6 | Tämä lausunto perustuu Zagrebissa pidetyn huippukokouksen loppujulistukseen (marraskuu 2000), Thessalonikin toimintasuunnitelmaan (kesäkuu 2003) sekä kaikkiin muihin EU:n toimielinten tekemiin, Balkanin aluetta koskeviin aloitteisin. Erityishuomiota kiinnitetään taloudellisiin, poliittisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin kysymyksiin. |
| --- | --- |

2.6

Tämä lausunto perustuu Zagrebissa pidetyn huippukokouksen loppujulistukseen (marraskuu 2000), Thessalonikin toimintasuunnitelmaan (kesäkuu 2003) sekä kaikkiin muihin EU:n toimielinten tekemiin, Balkanin aluetta koskeviin aloitteisin. Erityishuomiota kiinnitetään taloudellisiin, poliittisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin kysymyksiin.

| 2.7 | Asianomaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden nykyinen tilanne ei juuri poikkea siitä, minkälaiseksi se kuvattiin ETSK:n edellisessä asiaa käsitelleessä lausunnossa, jonka aiheena oli ”Kansalaisyhteiskunnan rooli unionin uudessa Länsi-Balkanin strategiassa” (4). Niiden tilannetta voidaan kuvata pääpiirteittäin seuraavasti:






  — | Ammattijärjestöt pyrkivät jatkuvasti ja päättäväisesti täyttämään uudet tehtävänsä vapaassa talousjärjestelmässä ja yhteiskunnassa, jossa yksityissektorin tehtävänä on turvata moderni kehitys. |
| --- | --- | --- |

2.7

Asianomaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden nykyinen tilanne ei juuri poikkea siitä, minkälaiseksi se kuvattiin ETSK:n edellisessä asiaa käsitelleessä lausunnossa, jonka aiheena oli ”Kansalaisyhteiskunnan rooli unionin uudessa Länsi-Balkanin strategiassa” (4). Niiden tilannetta voidaan kuvata pääpiirteittäin seuraavasti:

—

Ammattijärjestöt pyrkivät jatkuvasti ja päättäväisesti täyttämään uudet tehtävänsä vapaassa talousjärjestelmässä ja yhteiskunnassa, jossa yksityissektorin tehtävänä on turvata moderni kehitys.

| — | Työnantajajärjestöt pyrkivät vapautumaan valtiovallan holhouksesta, johon ne valtion omistaja-aseman vuoksi aikaisemmin joutuivat. Nykyisessä uudessa tilanteessa yritetään päästä eroon siitä erityisroolista, joka valtiovallalla on aikaisempien järjestelmien romahtamisen jälkeen ollut yritysten perustamisessa ja uuden yrittäjyyden luomisessa, kun kansainväliset rahoittajat ovat rahoittaneet kyseistä toimintaa avokätisesti. |
| --- | --- |

—

Työnantajajärjestöt pyrkivät vapautumaan valtiovallan holhouksesta, johon ne valtion omistaja-aseman vuoksi aikaisemmin joutuivat. Nykyisessä uudessa tilanteessa yritetään päästä eroon siitä erityisroolista, joka valtiovallalla on aikaisempien järjestelmien romahtamisen jälkeen ollut yritysten perustamisessa ja uuden yrittäjyyden luomisessa, kun kansainväliset rahoittajat ovat rahoittaneet kyseistä toimintaa avokätisesti.

| — | Kansalaisjärjestöjen toiminta on monipuolista mutta usein tehotonta. Sen vuoksi niiden yhteistyön koordinointia olisi parannettava. |
| --- | --- |

—

Kansalaisjärjestöjen toiminta on monipuolista mutta usein tehotonta. Sen vuoksi niiden yhteistyön koordinointia olisi parannettava.

| 2.8 | Alueen yleinen yhteiskunnallinen tilanne on edelleen ongelmallinen. Edistysaskeleista huolimatta yhteiskunnallisia ja poliittisia instituutioita ja rakenteita ei vielä ole onnistuttu vahvistamaan. Sota synnytti erittäin jyrkkiä jakolinjoja, joita ei toistaiseksi ole onnistuttu ylittämään. Näin ollen kansainvälisten ja eurooppalaisten organisaatioiden pyrkimykset tilanteen parantamiseksi eivät ole johtaneet odotettuihin tuloksiin muun muassa siksi, että puuttuu yhtenäinen työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelua koskeva malli, jossa kansalaisyhteiskunnan eri ryhmien ja organisaatioiden oikeudet, toimivaltuudet ja velvollisuudet määriteltäisiin täysin selvästi. |
| --- | --- |

2.8

Alueen yleinen yhteiskunnallinen tilanne on edelleen ongelmallinen. Edistysaskeleista huolimatta yhteiskunnallisia ja poliittisia instituutioita ja rakenteita ei vielä ole onnistuttu vahvistamaan. Sota synnytti erittäin jyrkkiä jakolinjoja, joita ei toistaiseksi ole onnistuttu ylittämään. Näin ollen kansainvälisten ja eurooppalaisten organisaatioiden pyrkimykset tilanteen parantamiseksi eivät ole johtaneet odotettuihin tuloksiin muun muassa siksi, että puuttuu yhtenäinen työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelua koskeva malli, jossa kansalaisyhteiskunnan eri ryhmien ja organisaatioiden oikeudet, toimivaltuudet ja velvollisuudet määriteltäisiin täysin selvästi.

3   Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yleinen tilanne

3.1   Työmarkkinaosapuolet

Länsi-Balkanin alueella solmittavien vapaakauppasopimusten yhteydessä olisi varmistettava alueen maiden työmarkkinaosapuolten virallinen edustus sekä luotava samalla yhtenäiset kansallisen tason edustusrakenteet.

Perusrakenteiden kehittämiseen tähtäävät unionin ohjelmat (5) ovat erittäin tärkeitä erityisesti alueella toimiville työntekijä- ja työnantajajärjestöille. Alueiden välisessä yhteistyössä on välttämätöntä soveltaa parhaita käytäntöjä, kun otetaan huomioon, että työmarkkinaosapuolten on ryhdyttävä käsittelemään alueellisia ongelmia yhteistyössä, kun vuoden 2006 aikana siirrytään soveltamaan yhtä ainoaa vapaakauppasopimusta.

Julkisen sektorin saaminen mukaan vaatii Länsi-Balkanin maissa usein suuria ponnistuksia. Sen vuoksi on varmistettava yksityisen ja julkisen sektorin välinen vuoropuhelu ja sitä on edistettävä.

3.2   Muut organisaatiot

Länsi-Balkanin maissa jo toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voidaan jakaa seuraaviin neljään yleiseen kategoriaan: a) aikaisempia yhteiskuntajärjestelmiä vastustamaan perustetut organisaatiot, b) kansalaisjärjestöt, joiden toiminta on pelkästään lahjoitusten varassa ja jotka on perustettu toteuttamaan kansainvälisiä kehitysyhteistyöohjelmia, c) erittäin pitkälle erikoistuneet organisaatiot, joiden toiminnan kohteina ovat tavallisesti kaikkein vaikeimmassa asemassa olevat ryhmät sekä d) maatalousjärjestöt.

Kyseisten organisaatioiden elinkelpoisuus sekä niiden riippumattomuus lahjoittajista ovat tärkeimpiä kysymyksiä, joihin on löydettävä ratkaisu lähitulevaisuudessa. Suurin osa pidempään toimineista, poliittiseen vuoropuheluun osallistuvista valtiovallasta riippumattomista organisaatioista kuuluu ensimmäiseen kategoriaan. Siihen kuuluu laajasti tunnetuttuja organisaatioita, joilla on kuitenkin suuria ongelmia säilyttää taloudellinen elinkelpoisuutensa. Toiseen kategoriaan kuuluu lukuisia paljon vähemmän tunnettuja organisaatioita, ja näyttää siltä, että ne on perustettu siksi että voitaisiin vastata lahjoittajayhteisön esittämiin toiveisiin. Onkin ilmeistä, että ilman lahjoittajia suurin osan näistä organisaatioista katoaisi.

Valmiuksien parantaminen sekä yhteistyön kehittäminen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä ja aluetasolla ovat kysymyksiä, joihin on löydettävä ratkaisu. Tärkein kysymys on kuitenkin se, miten täytetään valtava aukko, joka syntyy, kun kansainvälinen rahoitus vähenee eikä kansallisia rahoituslähteitä vielä ole käytettävissä. Todellisena vaarana on, että suuri osa kansalaisyhteiskunnan toiminnan ansiosta syntyneestä sosiaalisesta pääomasta menetetään ja palataan väkivallan käyttöön.

4   Alueen rakenteelliset ongelmat ja niiden vaikutus järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kehittymiseen

4.1   Korruptio

Alueen vaikein rakenteellinen ongelma on korruptio. Se johtuu julkisen hallinnon tehottomuudesta, uskottavien ja tehokkaiden institutionaalisten ja oikeudellisten puitteiden puuttumisesta, riippumattoman oikeuslaitoksen puuttumisesta, huonosta taloudellisesta tilanteesta, köyhyydestä sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden todellisten vaikutusmahdollisuuksien puutteesta.

4.2   Ihmisoikeuksien, yksilön oikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien loukkaukset

Tällä hetkellä ongelmana on se, että huolimatta Yhdistyneiden Kansakuntien pyrkimyksistä — jotka eivät kuitenkaan aina johda toivottuihin tuloksiin — viranomaiset loukkaavat edelleen järjestelmällisesti yksilönoikeuksia. Vakavin ongelma on kuitenkin se, ettei oikeuslaitos näytä tässä tilanteessa ymmärtävän rooliaan eikä hoitavan sille kuuluvia tehtäviä.

Länsi-Balkanin maiden integroiminen aluksi Euroopan neuvoston institutionaalisiin puitteisiin olisi myönteinen askel. Useissa tapauksissa poliittista tahtoa kyseisten puitteiden todelliseen soveltamiseen ei kuitenkaan ole, ja vähemmistökysymysten ja uskonnollisten kiistojen sekoittuminen yhteiskunnalliseen vuoropuheluun tekee lähentymistä ja sovintoa edistävän yleisen ilmapiirin luomisen erityisen vaikeaksi.

4.3   Julkishallinnon tehottomuus

Perussyynä Balkanin alueen huonoon hallintoon on jyrkkä sisäinen poliittinen vastakkainasettelu ja siitä johtuva yhteiskunnallinen ja poliittinen epävakaus. Epävakaus ilmenee vakavina puutteina julkisen hallinnon toiminnassa, mikä puolestaan lisää vastuuttomuutta ja korruptiota. Kansainvälisen yhteisön ja unionin pyrkimykset ajanmukaistaa alueen julkishallintoa eivät tähän mennessä ole johtaneet merkittäviin tuloksiin.

4.4   Kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävän vuoropuhelun puuttuminen

Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa käytävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu (6) edellyttää oikeudellisten puitteiden lisäksi myös asianomaisten osapuolten keskinäistä kunnioitusta, valmiutta ymmärtää ja sovitella eriäviä näkemyksiä sekä ennen kaikkea kulttuuria, joka mahdollistaa kompromissiratkaisun löytämisen kaikenlaisiin kiistakysymyksiin. Länsi-Balkanin maissa ei koskaan ole käyty todellisia työmarkkinaosapuolten vuoropuheluita. Syynä tähän ovat olleet autoritääriset hallitukset sekä niiden tukahduttavan valvonnan alla toimineet pseudo-organisaatiot. Epäilemättä kestää melko kauan luoda riittävän laadukas ja toimiva työmarkkinaneuvottelujärjestelmä.

4.5   Kansalaisyhteiskuntaa edustavien uskottavien organisaatioiden tarve

Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden suuri määrä herättää perusteltuja kysymyksiä alueen todellisesta yhteiskunnallisesta tilanteesta. Useat kyseisistä organisaatioista on perustettu niiden toimintaa rahoittavien kansainvälisten järjestöjen pyynnöstä tai kehotuksesta, ja ne tekevät usein valtion puolesta valtion vastuulle kuuluvaa sosiaalityötä. Joidenkin organisaatioiden perustajina on puolestaan ollut kansainvälisiä kansalaisyhteiskunnan organisaatioita tai kansalaisjärjestöjä, jotka myös vaikuttavat suoraan niiden toimintaan. Lisäksi eräät organisaatiot on perustettu paikallisten aloitteiden pohjalta, joiden taustalla saattaa olla puoluepoliittisia, kansallismielisiä, vähemmistöjen asemaan liittyviä tai uskonnollisia etunäkökohtia.

5   ETSK:n huomiot Länsi-Balkanin alueen yhteiskunnallisesta, poliittisesta ja taloudellisesta tilanteesta sekä asiaa koskevasta EU:n strategiasta

| 5.1 | Jugoslavian kriisin ja entisen Jugoslavian liittovaltion alueella käydyn sodan aikana EU menetti kansainvälisellä ja paikallisella tasolla huomattavan osan uskottavuudestaan, koska se ei ryhtynyt konkreettisiin poliittisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

5.1

Jugoslavian kriisin ja entisen Jugoslavian liittovaltion alueella käydyn sodan aikana EU menetti kansainvälisellä ja paikallisella tasolla huomattavan osan uskottavuudestaan, koska se ei ryhtynyt konkreettisiin poliittisiin toimenpiteisiin.

| 5.2 | Euroopan komission tulisi vakautus- ja assosiaatioprosessin yhteydessä laatia nykyistä selkeämpi poliittinen strategia ja vahvistaa läsnäoloaan Länsi-Balkanin alueella. Komission tulisi lisätä sitoutumistaan, jotta sen toiminta olisi laadukkaampaa ja sen imago alueella paranisi. |
| --- | --- |

5.2

Euroopan komission tulisi vakautus- ja assosiaatioprosessin yhteydessä laatia nykyistä selkeämpi poliittinen strategia ja vahvistaa läsnäoloaan Länsi-Balkanin alueella. Komission tulisi lisätä sitoutumistaan, jotta sen toiminta olisi laadukkaampaa ja sen imago alueella paranisi.

| 5.3 | On syytä huomauttaa, että useilla Länsi-Balkanin alueilla — erityisesti Kosovossa (7) — turvallisuudentunne ja rauhantila eivät kansallisuuskiistojen vuoksi vieläkään ole päässeet vakiintumaan. Myöskään odotukset siitä, että Serbian ja Montenegron liitosta kehittyisi demokraattinen valtioliitto, eivät ole toteutuneet (8). |
| --- | --- |

5.3

On syytä huomauttaa, että useilla Länsi-Balkanin alueilla — erityisesti Kosovossa (7) — turvallisuudentunne ja rauhantila eivät kansallisuuskiistojen vuoksi vieläkään ole päässeet vakiintumaan. Myöskään odotukset siitä, että Serbian ja Montenegron liitosta kehittyisi demokraattinen valtioliitto, eivät ole toteutuneet (8).

| 5.4 | Huomattakoon, että Bosnia ja Hertsegovina ja Kosovo ovat kansainvälisten organisaatioiden luomia valtiorakennelmia, joiden pidempiaikainen säilyminen on epävarmaa. Niitä koskeviin poliittisiin ongelmiin onkin löydettävä välittömästi todellinen ratkaisu, joka takaa taloudellisen hyvinvoinnin, vähemmistöjen ja uskonnollisten ryhmien oikeuksien suojelun sekä poliittisten rakenteiden vahvistamisen. Kansainvälisten organisaatioiden on oltava ratkaisun takuumiehinä. Yhdistyneiden Kansakuntien johdolla vuonna 2005 käynnistetyt monenväliset neuvottelut Kosovon tulevasta asemasta ovat ainoa toivo kyseisen räjähdysherkän ongelman ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

5.4

Huomattakoon, että Bosnia ja Hertsegovina ja Kosovo ovat kansainvälisten organisaatioiden luomia valtiorakennelmia, joiden pidempiaikainen säilyminen on epävarmaa. Niitä koskeviin poliittisiin ongelmiin onkin löydettävä välittömästi todellinen ratkaisu, joka takaa taloudellisen hyvinvoinnin, vähemmistöjen ja uskonnollisten ryhmien oikeuksien suojelun sekä poliittisten rakenteiden vahvistamisen. Kansainvälisten organisaatioiden on oltava ratkaisun takuumiehinä. Yhdistyneiden Kansakuntien johdolla vuonna 2005 käynnistetyt monenväliset neuvottelut Kosovon tulevasta asemasta ovat ainoa toivo kyseisen räjähdysherkän ongelman ratkaisemiseksi.

| 5.5 | ETSK:n mielestä EU:n tulisi lisätä läsnäoloaan alueella harjoittamalla päättäväistä ja käytännönläheistä tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa. Lisäksi unionin on selkeytettävä alueella harjoittamaansa politiikkaa sekä selvitettävä, minkälainen hinta kyseisten maiden on maksettava päästäkseen EU:n jäseniksi (9). |
| --- | --- |

5.5

ETSK:n mielestä EU:n tulisi lisätä läsnäoloaan alueella harjoittamalla päättäväistä ja käytännönläheistä tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa. Lisäksi unionin on selkeytettävä alueella harjoittamaansa politiikkaa sekä selvitettävä, minkälainen hinta kyseisten maiden on maksettava päästäkseen EU:n jäseniksi (9).

| 5.5.1 | Kööpenhaminan kriteereitä pidetään peruskriteereinä, joista ei neuvotella myöskään EU:n jäseniksi pyrkivien Länsi-Balkanin maiden kanssa. Komitea huomauttaa kuitenkin, että liittymisprosessin todellista edistymisen ja Kööpenhaminan kriteerien täyttymisen varmistamiseksi EU:n on mekanismiensa avulla pyrittävä suoraan vaikuttamaan Länsi-Balkanin maiden institutionaalisiin puitteisiin sekä yhteisön säännöstön käytännön soveltamiseen. |
| --- | --- |

5.5.1

Kööpenhaminan kriteereitä pidetään peruskriteereinä, joista ei neuvotella myöskään EU:n jäseniksi pyrkivien Länsi-Balkanin maiden kanssa. Komitea huomauttaa kuitenkin, että liittymisprosessin todellista edistymisen ja Kööpenhaminan kriteerien täyttymisen varmistamiseksi EU:n on mekanismiensa avulla pyrittävä suoraan vaikuttamaan Länsi-Balkanin maiden institutionaalisiin puitteisiin sekä yhteisön säännöstön käytännön soveltamiseen.

| 5.6 | Edellä mainitun perusteella paras tapa kehittää asiaa koskeva integroitu eurooppalainen strategia on turvautua kansalaisyhteiskunnan ja sen organisaatioiden apuun. Tarkemmin sanottuna järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden varmistaa, että pitkäaikaisen muutosprosessi etenee tasaisesti ja että yhteistyö- ja interventio-ohjelmat osoittautuvat niiden lopullisille kohteille todella tuloksellisiksi. |
| --- | --- |

5.6

Edellä mainitun perusteella paras tapa kehittää asiaa koskeva integroitu eurooppalainen strategia on turvautua kansalaisyhteiskunnan ja sen organisaatioiden apuun. Tarkemmin sanottuna järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden varmistaa, että pitkäaikaisen muutosprosessi etenee tasaisesti ja että yhteistyö- ja interventio-ohjelmat osoittautuvat niiden lopullisille kohteille todella tuloksellisiksi.

| 5.7 | Käytössään olevien tietojen ja erityisesti Länsi-Balkanin aluetta käsittelevän alakomitean perustamisen jälkeen asiasta saamiensa kokemusten perusteella ETSK tekee seuraavat huomiot: |
| --- | --- |

5.7

Käytössään olevien tietojen ja erityisesti Länsi-Balkanin aluetta käsittelevän alakomitean perustamisen jälkeen asiasta saamiensa kokemusten perusteella ETSK tekee seuraavat huomiot:

| 5.7.1 | Rotuun tai etniseen alkuperään perustuvat kiistat voivat milloin tahansa huomattavasti kiristää Länsi-Balkanin tilannetta, sillä pinnan alla kytee jännitteitä, jotka voivat äkillisesti purkautua. |
| --- | --- |

5.7.1

Rotuun tai etniseen alkuperään perustuvat kiistat voivat milloin tahansa huomattavasti kiristää Länsi-Balkanin tilannetta, sillä pinnan alla kytee jännitteitä, jotka voivat äkillisesti purkautua.

| 5.7.2 | Kansalaisyhteiskunta (10) on varovasti alkanut hoitaa sille kuuluvia tehtäviä. Sen toiminta perustuu kuitenkin tavallisesti ulkomaisten rahoittajien tukeen, ja joissakin tapauksissa siltä puuttuu tarvittava taitotieto ja uskottavuus. |
| --- | --- |

5.7.2

Kansalaisyhteiskunta (10) on varovasti alkanut hoitaa sille kuuluvia tehtäviä. Sen toiminta perustuu kuitenkin tavallisesti ulkomaisten rahoittajien tukeen, ja joissakin tapauksissa siltä puuttuu tarvittava taitotieto ja uskottavuus.

| 5.7.3 | Euroopan unionin perusoikeuskirjan hyväksyminen on perusedellytys, joka kaikkien alueen valtioiden on hyväksyttävä, jos ne haluavat tiivistää yhteyksiään unioniin. |
| --- | --- |

5.7.3

Euroopan unionin perusoikeuskirjan hyväksyminen on perusedellytys, joka kaikkien alueen valtioiden on hyväksyttävä, jos ne haluavat tiivistää yhteyksiään unioniin.

| 5.7.4 | Länsi-Balkanin maat tarvitsevat jatkuvaa, suoraa ja merkittävää taloudellista tukea sekä asiantuntija-apua, jotta ne voivat vahvistaa vastaperustettuja instituutioitaan sekä luoda tarvittavan demokraattisen ilmapiirin. Avun on oltava nykyistä paremmin koordinoitua, ja EU:n on tiivistettävä yhteistyötään Euroopan jälleenrakennusviraston ja alueella toimivien EU:n lähetystöjen välillä. |
| --- | --- |

5.7.4

Länsi-Balkanin maat tarvitsevat jatkuvaa, suoraa ja merkittävää taloudellista tukea sekä asiantuntija-apua, jotta ne voivat vahvistaa vastaperustettuja instituutioitaan sekä luoda tarvittavan demokraattisen ilmapiirin. Avun on oltava nykyistä paremmin koordinoitua, ja EU:n on tiivistettävä yhteistyötään Euroopan jälleenrakennusviraston ja alueella toimivien EU:n lähetystöjen välillä.

| 5.7.5 | Moniäänisen ja monenkeskisen vuoropuhelun vahvistaminen sekä kansalaisyhteiskunnan toimintaa säätelevien demokraattisten oikeudellisten puitteiden luominen ja niiden käytännön soveltaminen ovat perusedellytyksenä sille, että Länsi-Balkanin maiden yhteiskunnallis-taloudellinen elämä voi normalisoitua.
  Erityisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistaminen vaatii






  a) | työmarkkinaosapuolten roolin tunnustamista |
| --- | --- | --- |

5.7.5

Moniäänisen ja monenkeskisen vuoropuhelun vahvistaminen sekä kansalaisyhteiskunnan toimintaa säätelevien demokraattisten oikeudellisten puitteiden luominen ja niiden käytännön soveltaminen ovat perusedellytyksenä sille, että Länsi-Balkanin maiden yhteiskunnallis-taloudellinen elämä voi normalisoitua.

Erityisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistaminen vaatii

a)

työmarkkinaosapuolten roolin tunnustamista

| b) | työmarkkinaosapuolten riippumattoman aseman tunnustamista |
| --- | --- |

b)

työmarkkinaosapuolten riippumattoman aseman tunnustamista

| c) | sen periaatteen kunnioittamista, että edustusjärjestöillä on oikeus saada riittävästi tietoa, niitä kuullaan ja niillä on mahdollisuus esittää näkemyksensä kaikista taloudellisista ja sosiaalisista kysymyksistä. |
| --- | --- |

c)

sen periaatteen kunnioittamista, että edustusjärjestöillä on oikeus saada riittävästi tietoa, niitä kuullaan ja niillä on mahdollisuus esittää näkemyksensä kaikista taloudellisista ja sosiaalisista kysymyksistä.

| 5.7.6 | Myös korruptiota vastaan on taisteltava laatimalla tiukkoja mutta mahdollisuuksien mukaan yksinkertaisia sääntöjä sekä varmistamalla uuden teknologian avulla niiden poikkeukseton noudattaminen. |
| --- | --- |

5.7.6

Myös korruptiota vastaan on taisteltava laatimalla tiukkoja mutta mahdollisuuksien mukaan yksinkertaisia sääntöjä sekä varmistamalla uuden teknologian avulla niiden poikkeukseton noudattaminen.

| 5.7.7 | Lisäksi on huolehdittava kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rahoittamisesta, sillä rahoitusongelmat ovat pahin este kyseisten organisaatioiden ja erityisesti vuoropuhelun kehittämiselle. |
| --- | --- |

5.7.7

Lisäksi on huolehdittava kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rahoittamisesta, sillä rahoitusongelmat ovat pahin este kyseisten organisaatioiden ja erityisesti vuoropuhelun kehittämiselle.

| 5.7.8 | Oikeuslaitoksesta on tehtävä yhteiskunnan tukipilari. Oikeuslaitos tarvitseekin erityistukea ja -vahvistusta, jotta se kykenee hoitamaan institutionaalisia tehtäviään eurooppalaisen mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

5.7.8

Oikeuslaitoksesta on tehtävä yhteiskunnan tukipilari. Oikeuslaitos tarvitseekin erityistukea ja -vahvistusta, jotta se kykenee hoitamaan institutionaalisia tehtäviään eurooppalaisen mallin mukaisesti.

| 5.7.9 | Alueen valtioiden keskinäinen yhteistyö on tärkeässä asemassa pyrittäessä varmistamaan kokonaisvaltainen ja integroitu siirtyminen yhteisön säännöstön soveltamiseen. Tällainen yhteistyö auttaa myös huomattavasti lieventämään jännitystä, minkä lisäksi se luo uusia kehitys- ja vaurastumismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

5.7.9

Alueen valtioiden keskinäinen yhteistyö on tärkeässä asemassa pyrittäessä varmistamaan kokonaisvaltainen ja integroitu siirtyminen yhteisön säännöstön soveltamiseen. Tällainen yhteistyö auttaa myös huomattavasti lieventämään jännitystä, minkä lisäksi se luo uusia kehitys- ja vaurastumismahdollisuuksia.

| 5.7.10 | Kulttuurien, uskontojen ja kansojen välisen vuoropuhelun tulee auttaa luomaan yhteys- ja viestintäkanavia Länsi-Balkanin maiden välille. Alueen uskonnollisten johtajien tulisi olla tässä asiassa keskeisessä roolissa purkamalla jännitteitä sekä tukemalla pyrkimyksiä vuoropuhelun vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

5.7.10

Kulttuurien, uskontojen ja kansojen välisen vuoropuhelun tulee auttaa luomaan yhteys- ja viestintäkanavia Länsi-Balkanin maiden välille. Alueen uskonnollisten johtajien tulisi olla tässä asiassa keskeisessä roolissa purkamalla jännitteitä sekä tukemalla pyrkimyksiä vuoropuhelun vahvistamiseksi.

| 5.7.11 | ETSK katsoo, että alueen talouskasvu voidaan turvata tukemalla suoria ulkomaisia investointeja sekä välttämättömiä yksityistämistoimia, joiden ansiosta alueelle siirtyy pääomia ja taitotietoa. Lisäksi ne auttavat pienentämään julkista sektoria sekä käynnistämään merkittäviä myönteisiä prosesseja kaikkien akuuttien sosiaalisten ja poliittisten ongelmien ratkaisemiseksi. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää institutionaalisten puitteiden lisäksi sitä, että pankit toimivat uskottavasti ja että ne noudattavat tunnustettuja ja hyväksyttyjä kansainvälisiä sääntöjä, jotta korruptiota voidaan torjua sen kaikissa muodoissa (mm. rahanpesu ja salakuljetus).
  Euroopan keskuspankilla ja Euroopan investointipankilla olisi oltava erityinen koordinointitehtävä alueella. |
| --- | --- |

5.7.11

ETSK katsoo, että alueen talouskasvu voidaan turvata tukemalla suoria ulkomaisia investointeja sekä välttämättömiä yksityistämistoimia, joiden ansiosta alueelle siirtyy pääomia ja taitotietoa. Lisäksi ne auttavat pienentämään julkista sektoria sekä käynnistämään merkittäviä myönteisiä prosesseja kaikkien akuuttien sosiaalisten ja poliittisten ongelmien ratkaisemiseksi. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää institutionaalisten puitteiden lisäksi sitä, että pankit toimivat uskottavasti ja että ne noudattavat tunnustettuja ja hyväksyttyjä kansainvälisiä sääntöjä, jotta korruptiota voidaan torjua sen kaikissa muodoissa (mm. rahanpesu ja salakuljetus).

Euroopan keskuspankilla ja Euroopan investointipankilla olisi oltava erityinen koordinointitehtävä alueella.

| 5.7.12 | Kansainvälisten organisaatioiden (mm. Kansainvälisen valuuttarahaston, Maailmanpankin, Kansainvälisen työjärjestön ja Yhdistyneiden Kansakuntien) olisi tiivistettävä yhteistyötään kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden kanssa, jotta niiden asemaa Länsi-Balkanin alueen yhteiskunnissa voitaisiin vahvistaa. |
| --- | --- |

5.7.12

Kansainvälisten organisaatioiden (mm. Kansainvälisen valuuttarahaston, Maailmanpankin, Kansainvälisen työjärjestön ja Yhdistyneiden Kansakuntien) olisi tiivistettävä yhteistyötään kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden kanssa, jotta niiden asemaa Länsi-Balkanin alueen yhteiskunnissa voitaisiin vahvistaa.

| 5.7.13 | ETSK on havainnut, että EU:n eri tahojen työskentelyn koordinointi alueella on vähitellen parantunut. Euroopan jälleenrakennusvirasto (European Agency for Reconstruction, EAR) hallinnoi satojen miljoonien eurojen arvoisia ohjelmia, joista eräät edellyttävät tai niihin sisältyy henkilöresurssien kehittämistä tai etenkin työvoiman kouluttamista. Lisäksi tulee mainita Euroopan koulutussäätiön (European Training Foundation, ETF) ja Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (European Centre for the Development of Vocational Training, Cedefop) toiminta. Euroopan koulutussäätiön kanssa tekemänsä erinomaisen yhteistyön sekä läheisen sijaintinsa ansiosta Cedefop voisi tarjota monipuoliset kokemuksensa ja osaamisensa alueen maiden käyttöön. EU:n elinten lisäksi tulisi korostaa vakaussopimuksen roolia, vaikka sen tulevaisuudesta ei edelleenkään ole selvyyttä, mikä saattaa heikentää vakaussopimuksen vaikutusta Länsi-Balkanin alueella. |
| --- | --- |

5.7.13

ETSK on havainnut, että EU:n eri tahojen työskentelyn koordinointi alueella on vähitellen parantunut. Euroopan jälleenrakennusvirasto (European Agency for Reconstruction, EAR) hallinnoi satojen miljoonien eurojen arvoisia ohjelmia, joista eräät edellyttävät tai niihin sisältyy henkilöresurssien kehittämistä tai etenkin työvoiman kouluttamista. Lisäksi tulee mainita Euroopan koulutussäätiön (European Training Foundation, ETF) ja Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (European Centre for the Development of Vocational Training, Cedefop) toiminta. Euroopan koulutussäätiön kanssa tekemänsä erinomaisen yhteistyön sekä läheisen sijaintinsa ansiosta Cedefop voisi tarjota monipuoliset kokemuksensa ja osaamisensa alueen maiden käyttöön. EU:n elinten lisäksi tulisi korostaa vakaussopimuksen roolia, vaikka sen tulevaisuudesta ei edelleenkään ole selvyyttä, mikä saattaa heikentää vakaussopimuksen vaikutusta Länsi-Balkanin alueella.

6   ETSK:n ehdotukset ja suositukset

| 6.1 | ETSK:n rooli ja vastuut
  Tarvitaan uutta lähestymistapaa Länsi-Balkanin alueen nykyisen taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen todellisuuden lähentämiseksi — kansalaisyhteiskunnan ehdoilla — yhteisön vastaavaan säännöstöön, ja koko prosessia on tarkasteltava uudesta näkökulmasta. Ensinnäkin on hyödynnettävä EU:n suuren laajentumisen yhteydessä neuvoa-antavissa sekakomiteoissa asiasta saatuja kokemuksia sekä lisättävä Euroopan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista kaikkiin asiaa koskevien poliittisten toimien valmistelua ja kehittämistä koskeviin prosesseihin. Lisäksi tarvitaan EU:n sekä Länsi-Balkanin maiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan entistä järjestelmällisempää ja selkeästi organisoitua osallistumista EU:n ja Balkanin maiden hallitusten välisiin poliittisiin neuvotteluprosesseihin. Tarvitaan myös alue- ja tavoitekohtaisia integroituja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

6.1

ETSK:n rooli ja vastuut

Tarvitaan uutta lähestymistapaa Länsi-Balkanin alueen nykyisen taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen todellisuuden lähentämiseksi — kansalaisyhteiskunnan ehdoilla — yhteisön vastaavaan säännöstöön, ja koko prosessia on tarkasteltava uudesta näkökulmasta. Ensinnäkin on hyödynnettävä EU:n suuren laajentumisen yhteydessä neuvoa-antavissa sekakomiteoissa asiasta saatuja kokemuksia sekä lisättävä Euroopan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista kaikkiin asiaa koskevien poliittisten toimien valmistelua ja kehittämistä koskeviin prosesseihin. Lisäksi tarvitaan EU:n sekä Länsi-Balkanin maiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan entistä järjestelmällisempää ja selkeästi organisoitua osallistumista EU:n ja Balkanin maiden hallitusten välisiin poliittisiin neuvotteluprosesseihin. Tarvitaan myös alue- ja tavoitekohtaisia integroituja toimenpiteitä.

| 6.1.1 | ETSK:lla on merkittävää osaamista (11) ja huomattavia henkilöresursseja, jotka se on hankkinut kymmenen uuden jäsenvaltion kanssa niiden EU-jäsenyysneuvotteluiden aikana neuvoa-antavissa sekakomiteoissa tehdyn työn yhteydessä sekä osallistumalla Bulgarian, Romanian ja Turkin kanssa toiminnassa olevien sekakomiteoiden työskentelyyn. Sen vuoksi komitea pitää itseään erityisen sopivana tahona osallistumaan edellä mainittujen politiikkojen kehittämiseen tekemällä yhteistyötä alueiden komitean kanssa sekä osallistumalla yhteisten aloitteiden organisoimiseen alueella. |
| --- | --- |

6.1.1

ETSK:lla on merkittävää osaamista (11) ja huomattavia henkilöresursseja, jotka se on hankkinut kymmenen uuden jäsenvaltion kanssa niiden EU-jäsenyysneuvotteluiden aikana neuvoa-antavissa sekakomiteoissa tehdyn työn yhteydessä sekä osallistumalla Bulgarian, Romanian ja Turkin kanssa toiminnassa olevien sekakomiteoiden työskentelyyn. Sen vuoksi komitea pitää itseään erityisen sopivana tahona osallistumaan edellä mainittujen politiikkojen kehittämiseen tekemällä yhteistyötä alueiden komitean kanssa sekä osallistumalla yhteisten aloitteiden organisoimiseen alueella.

| 6.1.2 | Erityisesti Länsi-Balkanin aluetta käsittelevän alakomitean perustamisen jälkeen ja sen jäsenten alueelle tekemien vierailujen tuloksena ETSK on saanut arvokasta tietoa ja luonut hyödyllisiä suhteita, joiden avulla komitea voi edistää niitä Thessalonikin toimintasuunnitelman keskeisiä taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia tavoitteita, joiden saavuttaminen edellyttää eurooppalaisten toimintatapojen ja näkemysten entistä aktiivisempaa ja nopeampaa omaksumista Länsi-Balkanin maissa. |
| --- | --- |

6.1.2

Erityisesti Länsi-Balkanin aluetta käsittelevän alakomitean perustamisen jälkeen ja sen jäsenten alueelle tekemien vierailujen tuloksena ETSK on saanut arvokasta tietoa ja luonut hyödyllisiä suhteita, joiden avulla komitea voi edistää niitä Thessalonikin toimintasuunnitelman keskeisiä taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia tavoitteita, joiden saavuttaminen edellyttää eurooppalaisten toimintatapojen ja näkemysten entistä aktiivisempaa ja nopeampaa omaksumista Länsi-Balkanin maissa.

| 6.1.3 | Edellä mainituista syistä ETSK pitää tärkeänä aloitettaan järjestää vuonna 2006 komitean tiloissa keskustelufoorumi, johon osallistuu Länsi-Balkanin maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, sillä foorumi loisi suoran yhteyden alueen kaikkien merkittävien organisaatioiden sekä ETSK:n ja yleisemmin unionin elinten välille. ETSK pyytää komiteaa tukemaan kaikin käytettävissä olevin keinoin kyseistä aloitetta sekä muita aloitteita, joiden tarkoituksena on vahvistaa kansalaisyhteiskuntaa edustavia organisaatioita valtakunnallisella ja aluetasolla, sekä ottamaan asianmukaisesti huomioon foorumin tulokset. |
| --- | --- |

6.1.3

Edellä mainituista syistä ETSK pitää tärkeänä aloitettaan järjestää vuonna 2006 komitean tiloissa keskustelufoorumi, johon osallistuu Länsi-Balkanin maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, sillä foorumi loisi suoran yhteyden alueen kaikkien merkittävien organisaatioiden sekä ETSK:n ja yleisemmin unionin elinten välille. ETSK pyytää komiteaa tukemaan kaikin käytettävissä olevin keinoin kyseistä aloitetta sekä muita aloitteita, joiden tarkoituksena on vahvistaa kansalaisyhteiskuntaa edustavia organisaatioita valtakunnallisella ja aluetasolla, sekä ottamaan asianmukaisesti huomioon foorumin tulokset.

| 6.1.3.1 | ETSK:n tarkoituksena on pyydettäessä tarjota asianmukaisia palveluitaan yhteyksien luomiseksi Länsi-Balkanin alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja vastaavien eurooppalaisten organisaatioiden välille, jotta voidaan edistää taitotiedon siirtämistä sekä tehostaa kyseisten organisaatioiden toimintaa Länsi-Balkanin maissa. |
| --- | --- |

6.1.3.1

ETSK:n tarkoituksena on pyydettäessä tarjota asianmukaisia palveluitaan yhteyksien luomiseksi Länsi-Balkanin alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja vastaavien eurooppalaisten organisaatioiden välille, jotta voidaan edistää taitotiedon siirtämistä sekä tehostaa kyseisten organisaatioiden toimintaa Länsi-Balkanin maissa.

| 6.1.3.2 | Samalla ETSK on erityisen kiinnostunut niiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tilanteesta, joilla on rahoitusvaikeuksia tai joiden omat varat eivät riitä toimintakustannusten kattamiseen. Sen vuoksi komitea kannattaa tällaisten organisaatioiden tukemista vakaussopimuksen toteuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

6.1.3.2

Samalla ETSK on erityisen kiinnostunut niiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tilanteesta, joilla on rahoitusvaikeuksia tai joiden omat varat eivät riitä toimintakustannusten kattamiseen. Sen vuoksi komitea kannattaa tällaisten organisaatioiden tukemista vakaussopimuksen toteuttamisen yhteydessä.

| 6.1.3.3 | ETSK on kiinnostunut myös Länsi-Balkanin maiden maaseutuväestön ongelmista. Sen vuoksi komitea kehottaa komissiota perehtymään erityisen tarkoin kyseisiin ongelmiin sekä tarjoamaan alueen maille tietoa ja erityisosaamista, jota tarvitaan alkutuotannon ajanmukaistamiseksi. |
| --- | --- |

6.1.3.3

ETSK on kiinnostunut myös Länsi-Balkanin maiden maaseutuväestön ongelmista. Sen vuoksi komitea kehottaa komissiota perehtymään erityisen tarkoin kyseisiin ongelmiin sekä tarjoamaan alueen maille tietoa ja erityisosaamista, jota tarvitaan alkutuotannon ajanmukaistamiseksi.

| 6.1.3.4 | ETSK:n mielestä talousuudistusten ja talouskasvun edistäminen on perustekijä pyrittäessä ratkaisemaan alueen rakenteelliset ongelmat. Pk- ja maaseutuyritysten tukeminen (12) niitä edustavien organisaatioiden välityksellä on perusedellytys alueen taloudellisen hyvinvoinnin turvaamiselle, ja se voidaan toteuttaa soveltamalla EU:n jäsenvaltioissa jo käytössä olevia parhaita käytäntöjä. ETSK:lla on tarvittavaa taitotietoa ja henkilöresursseja, jotta se voi tukea tällaisia hankkeita. |
| --- | --- |

6.1.3.4

ETSK:n mielestä talousuudistusten ja talouskasvun edistäminen on perustekijä pyrittäessä ratkaisemaan alueen rakenteelliset ongelmat. Pk- ja maaseutuyritysten tukeminen (12) niitä edustavien organisaatioiden välityksellä on perusedellytys alueen taloudellisen hyvinvoinnin turvaamiselle, ja se voidaan toteuttaa soveltamalla EU:n jäsenvaltioissa jo käytössä olevia parhaita käytäntöjä. ETSK:lla on tarvittavaa taitotietoa ja henkilöresursseja, jotta se voi tukea tällaisia hankkeita.

| 6.1.3.5 | Kyseisen tavoitteen edistämiseksi ETSK voisi yhteistyössä komission kanssa osallistua kansalaisyhteiskunnan kanssa järjestettäviin valtakunnallisiin ja paikallisiin tiedotustilaisuuksiin. |
| --- | --- |

6.1.3.5

Kyseisen tavoitteen edistämiseksi ETSK voisi yhteistyössä komission kanssa osallistua kansalaisyhteiskunnan kanssa järjestettäviin valtakunnallisiin ja paikallisiin tiedotustilaisuuksiin.

| 6.1.3.6 | ETSK voisi auttaa levittämään kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kannalta merkityksellistä tietoa kansainvälisten organisaatioiden toiminnasta Länsi-Balkanilla. Lisäksi se voisi kehittää ILO:n pääjohtajan ja ETSK:n puheenjohtajan antaman yhteisen julistuksen mukaisesti yhteisiä toimia ILO:n kanssa erityisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun voimistamiseksi kyseisellä alueella. |
| --- | --- |

6.1.3.6

ETSK voisi auttaa levittämään kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kannalta merkityksellistä tietoa kansainvälisten organisaatioiden toiminnasta Länsi-Balkanilla. Lisäksi se voisi kehittää ILO:n pääjohtajan ja ETSK:n puheenjohtajan antaman yhteisen julistuksen mukaisesti yhteisiä toimia ILO:n kanssa erityisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun voimistamiseksi kyseisellä alueella.

| 6.1.3.7 | Euroopan komission ja ETSK:n on laadittava järjestelmällisiä analyysejä ja tutkimuksia Länsi-Balkanin maiden yhteiskunnallisesta tilanteesta ja kansalaisyhteiskunnan tilanteen kehittymisestä sekä kannustettava ja tuettava tällaisten tutkimusten tekemistä. Tutkimuksissa olisi ennen kaikkea keskityttävä hankkeiden tuloksiin suhteessa niiden vaatimien investointien määrään. Sen vuoksi voitaisiin käyttää indikaattoreita (tai niiden puuttuessa luoda uusia indikaattoreita) ”kovien” (hard) sekä ”pehmeiden” (soft) investointien vaikutuksien mittaamiseksi, jotta voidaan yksilöidä EU:n tähänastisten toimintalinjojen ja toimenpiteiden mahdollisia heikkouksia tai puutteita sekä tehdä niihin tarvittavia parannuksia tai tarkistuksia (esim. kansalaisyhteiskunnan eri organisaatioiden luokittelu eräiden perusominaisuuksien mukaan [esim. perustamissyyt ja -motiivit, toiminnan tarkoitus, perussäännöt, maantieteellinen toiminta-alue, toimintatavat ja valvontamekanismit, rahoituksen suuruus, rahoituslähteet ja -osuudet jne.]). |
| --- | --- |

6.1.3.7

Euroopan komission ja ETSK:n on laadittava järjestelmällisiä analyysejä ja tutkimuksia Länsi-Balkanin maiden yhteiskunnallisesta tilanteesta ja kansalaisyhteiskunnan tilanteen kehittymisestä sekä kannustettava ja tuettava tällaisten tutkimusten tekemistä. Tutkimuksissa olisi ennen kaikkea keskityttävä hankkeiden tuloksiin suhteessa niiden vaatimien investointien määrään. Sen vuoksi voitaisiin käyttää indikaattoreita (tai niiden puuttuessa luoda uusia indikaattoreita) ”kovien” (hard) sekä ”pehmeiden” (soft) investointien vaikutuksien mittaamiseksi, jotta voidaan yksilöidä EU:n tähänastisten toimintalinjojen ja toimenpiteiden mahdollisia heikkouksia tai puutteita sekä tehdä niihin tarvittavia parannuksia tai tarkistuksia (esim. kansalaisyhteiskunnan eri organisaatioiden luokittelu eräiden perusominaisuuksien mukaan [esim. perustamissyyt ja -motiivit, toiminnan tarkoitus, perussäännöt, maantieteellinen toiminta-alue, toimintatavat ja valvontamekanismit, rahoituksen suuruus, rahoituslähteet ja -osuudet jne.]).

| 6.2 | ETSK on olosuhteiden salliessa valmis perustamaan neuvoa-antavat sekakomiteat alueen kaikkien maiden kanssa. |
| --- | --- |

6.2

ETSK on olosuhteiden salliessa valmis perustamaan neuvoa-antavat sekakomiteat alueen kaikkien maiden kanssa.

| 6.3 | Niiden kokemusten ja tietojen perusteella, jotka ETSK on saanut pitäessään yllä yhteyksiä Länsi-Balkanin maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin, komitea antaa seuraavat tapauskohtaiset suositukset: |
| --- | --- |

6.3

Niiden kokemusten ja tietojen perusteella, jotka ETSK on saanut pitäessään yllä yhteyksiä Länsi-Balkanin maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin, komitea antaa seuraavat tapauskohtaiset suositukset:

6.3.1   Suositukset Länsi-Balkanin maiden kansallisille ja alueellisille poliittisille toimijoille

| 6.3.1.1 | ETSK suosittaa, että Länsi-Balkanin maat kiinnittävät nykyistä enemmän huomiota etenkin yksilön oikeuksia sekä sosiaalisia ja kollektiivisia oikeuksia koskevaan yhteisön säännöstöön laatimalla samanlaiset väliaikaiset kansalliset kehittämissuunnitelmat kuin minkä Turkki on laatinut, jotta ne voivat valmistautua EU:n tulevan avun vastaanottamiseen. |
| --- | --- |

6.3.1.1

ETSK suosittaa, että Länsi-Balkanin maat kiinnittävät nykyistä enemmän huomiota etenkin yksilön oikeuksia sekä sosiaalisia ja kollektiivisia oikeuksia koskevaan yhteisön säännöstöön laatimalla samanlaiset väliaikaiset kansalliset kehittämissuunnitelmat kuin minkä Turkki on laatinut, jotta ne voivat valmistautua EU:n tulevan avun vastaanottamiseen.

| 6.3.1.2 | Komitea kehottaa Länsi-Balkanin maiden hallituksia tehostamaan pyrkimyksiään demokratian edistämiseksi ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tukemiseksi vahvistamalla vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

6.3.1.2

Komitea kehottaa Länsi-Balkanin maiden hallituksia tehostamaan pyrkimyksiään demokratian edistämiseksi ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tukemiseksi vahvistamalla vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa.

| 6.3.1.3 | ETSK kehottaa kaikkia asianomaisia osapuolia osoittamaan erityistä kunnioitusta kansallisia ja uskonnollisia vähemmistöjä kohtaan turvaamalla vähemmistöihin kuuluvien uskonnolliset, poliittiset ja yksilönoikeudet sekä suojelemalla uskonnollisia ja kulttuurisia muistomerkkejä. |
| --- | --- |

6.3.1.3

ETSK kehottaa kaikkia asianomaisia osapuolia osoittamaan erityistä kunnioitusta kansallisia ja uskonnollisia vähemmistöjä kohtaan turvaamalla vähemmistöihin kuuluvien uskonnolliset, poliittiset ja yksilönoikeudet sekä suojelemalla uskonnollisia ja kulttuurisia muistomerkkejä.

| 6.3.1.4 | ETSK on tyytyväinen siihen, että asiaa koskevien prosessien toteuttamisessa on edetty kaikkien vakautus- ja assosiaatiosopimusten piiriin kuuluvien maiden kanssa. |
| --- | --- |

6.3.1.4

ETSK on tyytyväinen siihen, että asiaa koskevien prosessien toteuttamisessa on edetty kaikkien vakautus- ja assosiaatiosopimusten piiriin kuuluvien maiden kanssa.

6.3.2   Suositukset EU:n poliittisille elimille

| 6.3.2.1 | ETSK toteaa, että taitotiedon sekä oikeudellisten puitteiden puuttumisen vuoksi alueella on erittäin vaikeita tasa-arvo-ongelmia sekä ympäristön, kuluttajien ja vähemmistöryhmien suojelua koskevia ongelmia. Komitea kehottaakin komissiota auttamaan Länsi-Balkanin maita nopeuttamaan välttämättömien uudistusten toteuttamista. |
| --- | --- |

6.3.2.1

ETSK toteaa, että taitotiedon sekä oikeudellisten puitteiden puuttumisen vuoksi alueella on erittäin vaikeita tasa-arvo-ongelmia sekä ympäristön, kuluttajien ja vähemmistöryhmien suojelua koskevia ongelmia. Komitea kehottaakin komissiota auttamaan Länsi-Balkanin maita nopeuttamaan välttämättömien uudistusten toteuttamista.

| 6.3.2.2 | Jotta voidaan käynnistää prosesseja EU:n ja Länsi-Balkanin maiden suhteiden vahvistamiseksi entisestään ja kun otetaan huomioon Kroatian ja Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa allekirjoitetut vakaus- ja yhteistyösopimukset, ETSK kehottaa komissiota tehostamaan pyrkimyksiään myös loppujen alueen maiden integroimiseksi prosessiin sekä osoittamaan nykyistä voimakkaampaa poliittista tahtoa ja parantamaan toimiensa koordinointia kaikkien Thessalonikin toimintasuunnitelman piiriin kuuluvien kysymysten edistämiseksi (13). |
| --- | --- |

6.3.2.2

Jotta voidaan käynnistää prosesseja EU:n ja Länsi-Balkanin maiden suhteiden vahvistamiseksi entisestään ja kun otetaan huomioon Kroatian ja Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa allekirjoitetut vakaus- ja yhteistyösopimukset, ETSK kehottaa komissiota tehostamaan pyrkimyksiään myös loppujen alueen maiden integroimiseksi prosessiin sekä osoittamaan nykyistä voimakkaampaa poliittista tahtoa ja parantamaan toimiensa koordinointia kaikkien Thessalonikin toimintasuunnitelman piiriin kuuluvien kysymysten edistämiseksi (13).

| 6.3.2.3 | Komitea pitää etenkin Thessalonikin toimintasuunnitelmaa merkittävänä yhteistyöasiakirjana. Sitä on kuitenkin ajantasaistettava jatkuvasti. |
| --- | --- |

6.3.2.3

Komitea pitää etenkin Thessalonikin toimintasuunnitelmaa merkittävänä yhteistyöasiakirjana. Sitä on kuitenkin ajantasaistettava jatkuvasti.

| 6.3.2.4 | ETSK:n mielestä koulutus on tärkein ala, jolla EU voi tukea Länsi-Balkanin maiden yhteiskuntia. Koulutusta parantamalla ja lukutaidottomuutta vähentämällä voidaan oleellisesti lieventää vaikeita kansallisia, uskonnollisia ja vähemmistökiistoja, ja yhdessä taloudellisen hyvinvoinnin edistämisen ja demokraattisten instituutioiden vahvistamisen kanssa se auttaa Länsi-Balkanin kansoja parantamaan hallintonsa tasoa. Komissiolla voi olla erityisen merkittävä rooli koulutus- ja kulttuurikysymyksissä: se voi kehittää erityistukiohjelmia, joihin sisältyy tieteellisen henkilöstön vaihtoa ja uusien tutkijoiden kouluttamista. |
| --- | --- |

6.3.2.4

ETSK:n mielestä koulutus on tärkein ala, jolla EU voi tukea Länsi-Balkanin maiden yhteiskuntia. Koulutusta parantamalla ja lukutaidottomuutta vähentämällä voidaan oleellisesti lieventää vaikeita kansallisia, uskonnollisia ja vähemmistökiistoja, ja yhdessä taloudellisen hyvinvoinnin edistämisen ja demokraattisten instituutioiden vahvistamisen kanssa se auttaa Länsi-Balkanin kansoja parantamaan hallintonsa tasoa. Komissiolla voi olla erityisen merkittävä rooli koulutus- ja kulttuurikysymyksissä: se voi kehittää erityistukiohjelmia, joihin sisältyy tieteellisen henkilöstön vaihtoa ja uusien tutkijoiden kouluttamista.

| 6.3.2.5 | Edellä mainittujen seikkojen valossa on syytä painottaa voimakkaasti sitä geopoliittista, taloudellista ja sosiaalista aukkoa, joka uhkaa EU:n näkökulmasta syntyä, jos Länsi-Balkanin maat pysyvät unionin rakenteiden ulkopuolella. |
| --- | --- |

6.3.2.5

Edellä mainittujen seikkojen valossa on syytä painottaa voimakkaasti sitä geopoliittista, taloudellista ja sosiaalista aukkoa, joka uhkaa EU:n näkökulmasta syntyä, jos Länsi-Balkanin maat pysyvät unionin rakenteiden ulkopuolella.

| 6.3.2.6 | Sen vuoksi suositetaan, että koko Länsi-Balkanin alue sisällytetään EU:n kehittämisstrategiaan vahvistamalla vakautus- ja assosiaatioprosessia sekä ryhtymällä tarvittaessa lisätoimenpiteisiin alueen erityisongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

6.3.2.6

Sen vuoksi suositetaan, että koko Länsi-Balkanin alue sisällytetään EU:n kehittämisstrategiaan vahvistamalla vakautus- ja assosiaatioprosessia sekä ryhtymällä tarvittaessa lisätoimenpiteisiin alueen erityisongelmien ratkaisemiseksi.

| 6.3.2.7 | Lisäksi suositetaan, että koordinaatiota EU:n poliittisten elinten sekä neuvoa-antavien elinten (ETSK ja alueiden komitea) välillä parannetaan, jotta voidaan luoda olosuhteet, jotka mahdollistavat kyseisen ohjelman mahdollisimman tehokkaan kehittämisen. |
| --- | --- |

6.3.2.7

Lisäksi suositetaan, että koordinaatiota EU:n poliittisten elinten sekä neuvoa-antavien elinten (ETSK ja alueiden komitea) välillä parannetaan, jotta voidaan luoda olosuhteet, jotka mahdollistavat kyseisen ohjelman mahdollisimman tehokkaan kehittämisen.

| 6.3.2.8 | ETSK katsoo, että Kosovon valtiollisen aseman lopullinen määrittäminen on ratkaisevan tärkeää alueen rauhalle ja vakaudelle. Komitea kehottaa neuvostoa, komissiota ja Euroopan parlamenttia tukemaan Yhdistyneiden Kansakuntien ja YK:n pääsihteerin erityisvälittäjän pyrkimyksiä asiassa. |
| --- | --- |

6.3.2.8

ETSK katsoo, että Kosovon valtiollisen aseman lopullinen määrittäminen on ratkaisevan tärkeää alueen rauhalle ja vakaudelle. Komitea kehottaa neuvostoa, komissiota ja Euroopan parlamenttia tukemaan Yhdistyneiden Kansakuntien ja YK:n pääsihteerin erityisvälittäjän pyrkimyksiä asiassa.

| 6.3.2.9 | EU:n tulisi alkaa soveltaa erityistä viisumikäytäntöä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja sitä edustavien organisaatioiden edustajiin sekä osoittaa yleisemminkin joustavuutta asiassa (14). |
| --- | --- |

6.3.2.9

EU:n tulisi alkaa soveltaa erityistä viisumikäytäntöä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja sitä edustavien organisaatioiden edustajiin sekä osoittaa yleisemminkin joustavuutta asiassa (14).

| 6.3.2.10 | EU:n on ryhdyttävä arvioimaan muun muassa työmarkkinajärjestöjen perussääntöjä, tavoitteita, järjestäytymis- ja toimintatapoja, toiminta-alueita (toimivatko ne julkisella vai yksityisellä sektorilla) sekä edustavuuden astetta (edustavatko ne kaikilla vai vain tietyillä aloilla toimivia yrityksiä tai työntekijöitä), jotta voidaan varmistaa, että Euroopan unionin yhteistyökumppaneina on uskottavia organisaatioita. Tällaisten analyysien teko helpottuisi entisestään, jos EU asettaisi asian kannalta välttämättömien tietojen keräämisen ja julkaisemisen (eli avoimuuden) ehdottomaksi edellytykseksi sille, että julkiset tai yksityiset toimijat tai kansalaisyhteiskuntaa edustavat organisaatiot voivat saada minkäänlaista tukea unionilta.
  EU:n toimielimet (esim. komissio tai ETSK) voivat tehdä kyseiset analyysit itse tai ne voidaan teettää kokonaan tai osittain unionin elinten ulkopuolella. |
| --- | --- |

6.3.2.10

EU:n on ryhdyttävä arvioimaan muun muassa työmarkkinajärjestöjen perussääntöjä, tavoitteita, järjestäytymis- ja toimintatapoja, toiminta-alueita (toimivatko ne julkisella vai yksityisellä sektorilla) sekä edustavuuden astetta (edustavatko ne kaikilla vai vain tietyillä aloilla toimivia yrityksiä tai työntekijöitä), jotta voidaan varmistaa, että Euroopan unionin yhteistyökumppaneina on uskottavia organisaatioita. Tällaisten analyysien teko helpottuisi entisestään, jos EU asettaisi asian kannalta välttämättömien tietojen keräämisen ja julkaisemisen (eli avoimuuden) ehdottomaksi edellytykseksi sille, että julkiset tai yksityiset toimijat tai kansalaisyhteiskuntaa edustavat organisaatiot voivat saada minkäänlaista tukea unionilta.

EU:n toimielimet (esim. komissio tai ETSK) voivat tehdä kyseiset analyysit itse tai ne voidaan teettää kokonaan tai osittain unionin elinten ulkopuolella.

6.3.3   Suositukset Länsi-Balkanin maiden EU:hun kuuluville naapurivaltioille sekä eurooppalaisille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille

| 6.3.3.1 | ETSK suosittaa, että unionin jäsenvaltiot (esim. Italia, Unkari, Slovenia ja Kreikka) ryhtyvät toimenpiteisiin Länsi-Balkanin maiden kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi erityisesti strategisissa kysymyksissä sekä kysymyksissä, jotka koskevat henkilöresurssien hyödyntämistä, hallinnon kehittämistä sekä institutionaalisten ja oikeudellisten puitteiden eurooppalaistamista. |
| --- | --- |

6.3.3.1

ETSK suosittaa, että unionin jäsenvaltiot (esim. Italia, Unkari, Slovenia ja Kreikka) ryhtyvät toimenpiteisiin Länsi-Balkanin maiden kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi erityisesti strategisissa kysymyksissä sekä kysymyksissä, jotka koskevat henkilöresurssien hyödyntämistä, hallinnon kehittämistä sekä institutionaalisten ja oikeudellisten puitteiden eurooppalaistamista.

| 6.3.3.2 | ETSK suosittaa samalla, että lisätään entisestään eurooppalaisten työmarkkinajärjestöjen ja yleisemmin eurooppalaisten järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tietoisuutta ja aktivointia, jotta voidaan edistää Länsi-Balkanilla toimivien vastaavien organisaatioiden osallistumista asiaa koskeviin eurooppalaisiin rakenteisiin ja toimintoihin. |
| --- | --- |

6.3.3.2

ETSK suosittaa samalla, että lisätään entisestään eurooppalaisten työmarkkinajärjestöjen ja yleisemmin eurooppalaisten järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tietoisuutta ja aktivointia, jotta voidaan edistää Länsi-Balkanilla toimivien vastaavien organisaatioiden osallistumista asiaa koskeviin eurooppalaisiin rakenteisiin ja toimintoihin.

| 6.3.3.3 | Huomautettakoon, että Länsi-Balkanin alueen ympärillä sijaitsevien jäsenvaltioiden toimenpiteiden sekä eurooppalaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vastaavien toimien on oltava edellä mainitun taloudellista, sosiaalista ja poliittista kehitystä koskevan keskipitkän aikavälin strategian mukaisia. |
| --- | --- |

6.3.3.3

Huomautettakoon, että Länsi-Balkanin alueen ympärillä sijaitsevien jäsenvaltioiden toimenpiteiden sekä eurooppalaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vastaavien toimien on oltava edellä mainitun taloudellista, sosiaalista ja poliittista kehitystä koskevan keskipitkän aikavälin strategian mukaisia.

6.4   Rahoituskysymykset

| 6.4.1 | EU:lla on käytössään joukko rahoitusvälineitä Länsi-Balkanin alueen kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi. Vastaavasti myös muut kansainväliset organisaatiot ja muut valtiot antavat kehitysapua useille Länsi-Balkanin alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. Vaikka apua sinänsä voidaan yleensä pitää myönteisenä asiana, siihen sisältyy kuitenkin huomattavia riskejä, jotka liittyvät ennen kaikkea siihen, millä tavalla apua annetaan Länsi-Balkanin maille. Pahimmat ongelmat, jotka on havaittu Länsi-Balkanin alueella toteutettavien kansainvälisten kehitysyhteistyöprosessien yhteydessä, ovat etenkin seuraavat: |
| --- | --- |

6.4.1

EU:lla on käytössään joukko rahoitusvälineitä Länsi-Balkanin alueen kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi. Vastaavasti myös muut kansainväliset organisaatiot ja muut valtiot antavat kehitysapua useille Länsi-Balkanin alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. Vaikka apua sinänsä voidaan yleensä pitää myönteisenä asiana, siihen sisältyy kuitenkin huomattavia riskejä, jotka liittyvät ennen kaikkea siihen, millä tavalla apua annetaan Länsi-Balkanin maille. Pahimmat ongelmat, jotka on havaittu Länsi-Balkanin alueella toteutettavien kansainvälisten kehitysyhteistyöprosessien yhteydessä, ovat etenkin seuraavat:

| 6.4.1.1 | Kansainvälisen yhteisön Länsi-Balkanin maille antama taloudellinen apu on suhteessa erittäin runsasta, mutta useimmiten sillä edistetään sellaisia tavoitteita, jotka avunantajat ovat määritelleet ensisijaisiksi ottamatta huomioon todellisia paikallisia tarpeita. (Kansalaisyhteiskuntaa koskevan) kansainvälisen kehitysavun yhteydessä ei useimmissa tapauksissa onnistuta ottamaan huomioon asianomaisten paikallisten sidosryhmien etuja. Lisäksi pyrkimykset saada aikaan institutionaalisia muutoksia jäävät usein yksittäisiksi hankkeiksi, joilla ei ole yhteyttä olemassa oleviin valta- tai yhteiskuntarakenteisiin tai apua vastaanottavien maiden etuihin ja perinteisiin. Usein hankkeiden toteuttaminen vastaanottajamaissa annetaan kokonaan sellaisten kansalaisjärjestöjen tehtäväksi, jotka ovat täysin riippuvaisia kansainvälisistä avustusohjelmista ja joiden ehdottamat hankkeet perustuvat avun vastaanottajien tarpeiden sijasta avunantajien määrittelemiin prioriteetteihin. |
| --- | --- |

6.4.1.1

Kansainvälisen yhteisön Länsi-Balkanin maille antama taloudellinen apu on suhteessa erittäin runsasta, mutta useimmiten sillä edistetään sellaisia tavoitteita, jotka avunantajat ovat määritelleet ensisijaisiksi ottamatta huomioon todellisia paikallisia tarpeita. (Kansalaisyhteiskuntaa koskevan) kansainvälisen kehitysavun yhteydessä ei useimmissa tapauksissa onnistuta ottamaan huomioon asianomaisten paikallisten sidosryhmien etuja. Lisäksi pyrkimykset saada aikaan institutionaalisia muutoksia jäävät usein yksittäisiksi hankkeiksi, joilla ei ole yhteyttä olemassa oleviin valta- tai yhteiskuntarakenteisiin tai apua vastaanottavien maiden etuihin ja perinteisiin. Usein hankkeiden toteuttaminen vastaanottajamaissa annetaan kokonaan sellaisten kansalaisjärjestöjen tehtäväksi, jotka ovat täysin riippuvaisia kansainvälisistä avustusohjelmista ja joiden ehdottamat hankkeet perustuvat avun vastaanottajien tarpeiden sijasta avunantajien määrittelemiin prioriteetteihin.

| 6.4.1.2 | Länsi-Balkanin alueella toteutetut kansainväliset kehitysapuohjelmat ovat olleet erityisen tehottomia siksi, että eri avunantajien toimintaa ei ole koordinoitu ja koska ohjelmien saama tuki on ollut poikkeuksellisen lyhytkestoista ja ohjelmista on usein rahoitettu yksittäisiä ja erillisiä hankkeita. Useissa tapauksissa hankkeet on keskeytetty juuri silloin kun niillä on alettu saada aikaan todellisia tuloksia, koska avunantajat ovat äkkiä muuttaneet rahoituksen painopisteitä sen takia, että ne ovat suunnitelleet hankkeet paljon lyhytaikaisemmiksi kuin mihin Länsi-Balkanin maissa on todellista tarvetta. EU:n ja muiden kansainvälisten organisaatioiden rahoitusmekanismeja käytettäessä on ymmärrettävä, että rahoituksen painopisteen muuttaminen lyhyellä varoitusajalla ei johda tehokkaisiin tuloksiin. Tämä koskee säännönmukaisesti etenkin koulutusohjelmia sekä hankkeita valmiuksien parantamiseksi. Myös yhteiskunnallisten instituutioiden tukeminen on epäyhtenäistä, ja se toteutetaan usein järjestämällä kokouksia ja pieniä seminaareja sen sijaan että annettaisiin todellista teknistä apua. |
| --- | --- |

6.4.1.2

Länsi-Balkanin alueella toteutetut kansainväliset kehitysapuohjelmat ovat olleet erityisen tehottomia siksi, että eri avunantajien toimintaa ei ole koordinoitu ja koska ohjelmien saama tuki on ollut poikkeuksellisen lyhytkestoista ja ohjelmista on usein rahoitettu yksittäisiä ja erillisiä hankkeita. Useissa tapauksissa hankkeet on keskeytetty juuri silloin kun niillä on alettu saada aikaan todellisia tuloksia, koska avunantajat ovat äkkiä muuttaneet rahoituksen painopisteitä sen takia, että ne ovat suunnitelleet hankkeet paljon lyhytaikaisemmiksi kuin mihin Länsi-Balkanin maissa on todellista tarvetta. EU:n ja muiden kansainvälisten organisaatioiden rahoitusmekanismeja käytettäessä on ymmärrettävä, että rahoituksen painopisteen muuttaminen lyhyellä varoitusajalla ei johda tehokkaisiin tuloksiin. Tämä koskee säännönmukaisesti etenkin koulutusohjelmia sekä hankkeita valmiuksien parantamiseksi. Myös yhteiskunnallisten instituutioiden tukeminen on epäyhtenäistä, ja se toteutetaan usein järjestämällä kokouksia ja pieniä seminaareja sen sijaan että annettaisiin todellista teknistä apua.

| 6.4.1.3 | Useat kansalaisjärjestöt ovat keskittyneet sosiaalialan hankkeisiin turvatakseen tulonsa, mikä on vähentänyt huomattavasti niiden kykyä luoda todellisia siteitä yhteiskuntaan sekä täyttää sääntömääräiset tehtävänsä. Useat kansalaisjärjestöt ovat ryhtyneet hallinnoimaan teknisen avun ohjelmia, ja ne noudattavat toiminnassaan yksityistalouden vaatimuksia lisärahoituksen saamiseksi. |
| --- | --- |

6.4.1.3

Useat kansalaisjärjestöt ovat keskittyneet sosiaalialan hankkeisiin turvatakseen tulonsa, mikä on vähentänyt huomattavasti niiden kykyä luoda todellisia siteitä yhteiskuntaan sekä täyttää sääntömääräiset tehtävänsä. Useat kansalaisjärjestöt ovat ryhtyneet hallinnoimaan teknisen avun ohjelmia, ja ne noudattavat toiminnassaan yksityistalouden vaatimuksia lisärahoituksen saamiseksi.

| 6.4.2 | Kun otetaan huomioon, että edellä esitettyihin ongelmiin on löydettävä ratkaisu järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle annettavan tuen tehostamiseksi, ETSK ehdottaa asiaa koskevien hankkeiden rahoituksen osalta seuraavaa: |
| --- | --- |

6.4.2

Kun otetaan huomioon, että edellä esitettyihin ongelmiin on löydettävä ratkaisu järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle annettavan tuen tehostamiseksi, ETSK ehdottaa asiaa koskevien hankkeiden rahoituksen osalta seuraavaa:

| 6.4.2.1 | EU:n on keskityttävä nykyisissä sekä vuosiksi 2007—2013 laadittavissa kehitysapuohjelmissaan ennen kaikkea hallinnon demokraattisuuteen, taloushallintoon sekä ympäristönhoitoon. |
| --- | --- |

6.4.2.1

EU:n on keskityttävä nykyisissä sekä vuosiksi 2007—2013 laadittavissa kehitysapuohjelmissaan ennen kaikkea hallinnon demokraattisuuteen, taloushallintoon sekä ympäristönhoitoon.

| 6.4.2.2 | Länsi-Balkanin maiden hallitusten on kehitettävä selkeitä toimenpideohjelmia kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi, ja kyseisistä ohjelmista on keskusteltava myös EU:n kanssa. Sen vuoksi ehdotetaan, että komissio, ETSK ja Länsi-Balkanin alueen hallitukset ovat säännöllisesti yhteydessä toisiinsa toimenpideohjelmien kehittämiseksi. |
| --- | --- |

6.4.2.2

Länsi-Balkanin maiden hallitusten on kehitettävä selkeitä toimenpideohjelmia kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi, ja kyseisistä ohjelmista on keskusteltava myös EU:n kanssa. Sen vuoksi ehdotetaan, että komissio, ETSK ja Länsi-Balkanin alueen hallitukset ovat säännöllisesti yhteydessä toisiinsa toimenpideohjelmien kehittämiseksi.

| 6.4.2.3 | On myös luotava tehokas mekanismi, jonka avulla voidaan seurata kansalaisyhteiskuntaa koskevien kehitysapuohjelmien tuloksia. ETSK:lla voisi olla merkittävä rooli kyseisen mekanismin toiminnassa. |
| --- | --- |

6.4.2.3

On myös luotava tehokas mekanismi, jonka avulla voidaan seurata kansalaisyhteiskuntaa koskevien kehitysapuohjelmien tuloksia. ETSK:lla voisi olla merkittävä rooli kyseisen mekanismin toiminnassa.

| 6.4.2.4 | Kehitysapuohjelmien suunnittelu on sovitettava yhteen kansalaisyhteiskunnan todellisten tarpeiden kanssa. Uusien kansalaisyhteiskunnan instituutioiden luomiseen tähtäävän kehitysavun yhteydessä voitaisiin laajasti hyödyntää ETSK:n antamaa teknistä tukea. |
| --- | --- |

6.4.2.4

Kehitysapuohjelmien suunnittelu on sovitettava yhteen kansalaisyhteiskunnan todellisten tarpeiden kanssa. Uusien kansalaisyhteiskunnan instituutioiden luomiseen tähtäävän kehitysavun yhteydessä voitaisiin laajasti hyödyntää ETSK:n antamaa teknistä tukea.

| 6.4.2.5 | ETSK:n järjestämän Länsi-Balkanin aluetta käsittelevän foorumin jälkeen voitaisiin perustaa ETSK:n yhteysryhmän ja Länsi-Balkanin maiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien välinen pysyvä tekninen työryhmä. Kyseisen ryhmän tehtävänä olisi auttaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioita strategisten ja operatiivisten toimintasuunnitelmien laatimisessa sekä huolehtia parhaiden käytäntöjen ja taitotiedon siirtämisestä EU:n jäsenvaltioiden ja Länsi-Balkanin maiden välillä kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

6.4.2.5

ETSK:n järjestämän Länsi-Balkanin aluetta käsittelevän foorumin jälkeen voitaisiin perustaa ETSK:n yhteysryhmän ja Länsi-Balkanin maiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien välinen pysyvä tekninen työryhmä. Kyseisen ryhmän tehtävänä olisi auttaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioita strategisten ja operatiivisten toimintasuunnitelmien laatimisessa sekä huolehtia parhaiden käytäntöjen ja taitotiedon siirtämisestä EU:n jäsenvaltioiden ja Länsi-Balkanin maiden välillä kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi.

| 6.4.2.6 | EU:n rahoitusnäkymissä vuosiksi 2007—2013 on alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen yhteydessä kiinnitettävä huomiota myös rahoitusvälineisiin unionin ulkopuolisten maiden auttamiseksi. Unionin ulkopuolisia maita koskevia rahoitusmekanismeja on yksinkertaistettava vaarantamatta luonnollisesti niiden nykyistä avoimuutta, ja niitä on tuettava myös naapuruuspoliittisissa ohjelmissa. Cadses-ohjelman kaltaisista ohjelmista saatuja kokemuksia on hyödynnettävä ja levitettävä. |
| --- | --- |

6.4.2.6

EU:n rahoitusnäkymissä vuosiksi 2007—2013 on alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen yhteydessä kiinnitettävä huomiota myös rahoitusvälineisiin unionin ulkopuolisten maiden auttamiseksi. Unionin ulkopuolisia maita koskevia rahoitusmekanismeja on yksinkertaistettava vaarantamatta luonnollisesti niiden nykyistä avoimuutta, ja niitä on tuettava myös naapuruuspoliittisissa ohjelmissa. Cadses-ohjelman kaltaisista ohjelmista saatuja kokemuksia on hyödynnettävä ja levitettävä.

| 6.4.2.7 | EU:n on kansalaisyhteiskunnalle annettavaa kehitysapua koskevien ohjelmiensa suunnitteluvaiheessa otettava huomioon myös muiden kansainvälisten organisaatioiden laatimat kehitysyhteistyöohjelmat. Yhteistyötä Yhdistyneiden Kansakuntien ohjelmien ja erityispalveluiden kanssa on tehostettava, ja sitä on tehtävä myös operationaalisella tasolla. |
| --- | --- |

6.4.2.7

EU:n on kansalaisyhteiskunnalle annettavaa kehitysapua koskevien ohjelmiensa suunnitteluvaiheessa otettava huomioon myös muiden kansainvälisten organisaatioiden laatimat kehitysyhteistyöohjelmat. Yhteistyötä Yhdistyneiden Kansakuntien ohjelmien ja erityispalveluiden kanssa on tehostettava, ja sitä on tehtävä myös operationaalisella tasolla.

Bryssel 17. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ETSK:n aikaisempien lausuntojen tavoin myös tässä asiakirjassa kansalaisyhteiskunnalla tarkoitetaan 1) työntekijä- ja työnantajajärjestöjä, 2) muita taloudellisia ja yhteiskunnallisia eturyhmiä edustavia organisaatioita, 3) kansalaisjärjestöjä, 4) ruohonjuuritason organisaatioita ja 5) uskonnollisia yhdistyksiä.

1

(2)  ETSK:n lausunto ”Kaakkois-Euroopan kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden kannustaminen toimintaan – Tähänastisia kokemuksia ja tulevia haasteita” (esittelijä: Clive Wilkinson) (EUVL C 208, 3.9.2003, s. 82).

2

(3)  ETSK:n lausunnot ”Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli ja panos Euroopan rakentamisessa” (EYVL C 329, 11.11.1999) ja ”Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta ja eurooppalainen hallintotapa – talous- ja sosiaalikomitean panos valkoisen kirjan valmisteluun” (EYVL C 193, 10.7.2001)

3

(4)  ETSK:n lausunnot ”Kansalaisyhteiskunnan rooli unionin uudessa Länsi-Balkanin strategiassa” (esittelijä: Roberto Confalonieri) (EUVL C 80, 30.3.2004, s. 158) ja ”Kaakkois-Euroopan kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden kannustaminen toimintaan – Tähänastisia kokemuksia ja tulevia haasteita” (esittelijä: Clive Wilkinson) (EUVL C 208, 3.9.2003, s. 82).

4

(5)  Esim. CARDS-ohjelma (yhteisön avustusohjelma jälleenrakennusta, kehittämistä ja vakauttamista varten), neuvoston asetus (EY) N:o 2666/2000, 5.12.2000.

5

(6)  Työllisyyden, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston Skopjessa 6.—7. lokakuuta 2005 järjestämä konferenssi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämisestä Länsi-Balkanin maissa.

6

(7)  Euroopan parlamentin päätöslauselma P6_TA(2005)0131 alueellisen yhdentymisen tilanteesta Länsi-Balkanilla.

7

(8)  Itävallan EU-puheenjohtajakausi 2006 – liittovaltion ulkoasiainministeriö – 23. marraskuuta 2005 – Eurooppa-asiat.

8

(9)  ETSK:n lausunto ”Kansalaisyhteiskunnan rooli unionin uudessa Länsi-Balkanin strategiassa” (esittelijä: Roberto Confalonieri) (EUVL C 80, 30.3.2004, s. 158).

9

(10)  Euroopan parlamentin päätöslauselma P6_TA(2005)0131.

10

(11)  ETSK on toistaiseksi laatinut seuraavat Länsi-Balkanin aluetta käsittelevät asiakirjat: 1) tiedonanto aiheesta ”Euroopan unionin ja tiettyjen Kaakkois-Euroopan maiden väliset suhteet”, hyväksytty 23.7.1998, esittelijä: Georgios Sklavounos (CES 1025/98 fin), 2) oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Inhimillisten voimavarojen kehittäminen Länsi-Balkanin alueella”, esittelijä: Georgios Sklavounos (EYVL C 193, 10.7.2001, s. 99), 3) toimintasuunnitelma aiheesta ”Kulttuurin ja sosiaalidialogin sekä kansalaisyhteiskunnan ja sen verkostojen osallistumisen edistäminen Kaakkois-Euroopan alueella” yhdessä Euroopan koulutussäätiön ja Kansainvälisen työjärjestön ILO:n kanssa, 4) oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Kaakkois-Euroopan kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden kannustaminen toimintaan – Tähänastisia kokemuksia ja tulevia haasteita”, esittelijä: Clive Wilkinson (EUVL C 208, 3.9.2003, s. 82), 5) valmisteleva lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan rooli unionin uudessa Länsi-Balkanin strategiassa”, esittelijä: Roberto Confalonieri (EUVL C 80, 30.3.2004, s. 158) sekä 6) lausunto ”Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin”, esittelijä: Karin Alleweldt (EUVL C 80, 30.3.2004, s. 148).

11

(12)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Länsi-Balkan ja Euroopan yhdentyminen (KOM(2003) 285 lopullinen – 21.5.2003).

12

(13)  Länsi-Balkanin aluetta koskeva Thessalonikin toimintasuunnitelma: otteita yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston peräkkäisten kokousten päätelmistä, 16. kesäkuuta 2003.

13

(14)  Euroopan parlamentin päätöslauselma P6_TA(2005)0131.

14

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/96 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/96

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n kampanja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi — Kansalaisyhteiskunnan kanta ja panos”

(2006/C 195/24)

Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio Itävalta pyysi 13. syyskuuta 2005 päivätyssä kirjeessä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta EU:n kampanja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi — kansalaisyhteiskunnan kanta ja panos

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 26. huhtikuuta 2006. Esittelijä oli Lutz RIBBE.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 125 ääntä puolesta ja ei yhtään vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Komitean päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Biologinen monimuotoisuus on planeettamme elämän perusta ja tae. On jo ihmisen oman taloudellisen edun mukaista pyrkiä säilyttämään ekosysteemien tasapaino. Lisäksi vastuu luomistyöstä velvoittaa vaalimaan monimuotoisuutta. Biodiversiteetin suojelu ei ole ylellisyyttä, jota ihminen voi suoda itselleen tai josta voidaan luopua. |
| --- | --- |

1.1

Biologinen monimuotoisuus on planeettamme elämän perusta ja tae. On jo ihmisen oman taloudellisen edun mukaista pyrkiä säilyttämään ekosysteemien tasapaino. Lisäksi vastuu luomistyöstä velvoittaa vaalimaan monimuotoisuutta. Biodiversiteetin suojelu ei ole ylellisyyttä, jota ihminen voi suoda itselleen tai josta voidaan luopua.

| 1.2 | Ihminen itse hyötyy biologisesta monimuotoisuudesta kaikkein eniten, mutta nykyään ihminen on myös pääsyyllinen monimuotoisuuden vähenemiseen. |
| --- | --- |

1.2

Ihminen itse hyötyy biologisesta monimuotoisuudesta kaikkein eniten, mutta nykyään ihminen on myös pääsyyllinen monimuotoisuuden vähenemiseen.

| 1.3 | ETSK katsoo, että Euroopan biologinen monimuotoisuus on edelleen selvästi uhattuna. EU:n tähänastiset toimet eivät vielä riitä pysäyttämään viime vuosikymmenten kielteistä kehitystä. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että Euroopan biologinen monimuotoisuus on edelleen selvästi uhattuna. EU:n tähänastiset toimet eivät vielä riitä pysäyttämään viime vuosikymmenten kielteistä kehitystä.

| 1.4 | ETSK on tyytyväinen siihen, että kaikkien yhteisön toimielinten lisäksi myös EU:n jäsenvaltiot ovat biologista monimuotoisuutta koskevan sopimuksen osapuolina sitoutuneet paitsi jarruttamaan kielteistä kehitystä myös kääntämään kehityksen suunnan. |
| --- | --- |

1.4

ETSK on tyytyväinen siihen, että kaikkien yhteisön toimielinten lisäksi myös EU:n jäsenvaltiot ovat biologista monimuotoisuutta koskevan sopimuksen osapuolina sitoutuneet paitsi jarruttamaan kielteistä kehitystä myös kääntämään kehityksen suunnan.

| 1.5 | ETSK pahoittelee kuitenkin sitä, että tavoitteet ja todellisuus ovat erittäin kaukana toisistaan: julkissektori ei ole tähän mennessä toteuttanut biodiversiteetin suojelemiseksi niitä toimia, joita siltä olisi voinut odottaa. Julkissektorin tulisi oikeastaan näyttää mallia biologisen monimuotoisuuden suojelussa, mutta usein suunnittelupäätökset ja tukiohjelmat päinvastoin vaarantavat monimuotoisuutta entisestään. Lisäksi rahoituskaudella 2007–2013 on tarkoitus säästää erityisesti juuri niillä EU:n politiikanaloilla, jotka ovat monimuotoisuuden suojelussa erittäin tärkeitä. |
| --- | --- |

1.5

ETSK pahoittelee kuitenkin sitä, että tavoitteet ja todellisuus ovat erittäin kaukana toisistaan: julkissektori ei ole tähän mennessä toteuttanut biodiversiteetin suojelemiseksi niitä toimia, joita siltä olisi voinut odottaa. Julkissektorin tulisi oikeastaan näyttää mallia biologisen monimuotoisuuden suojelussa, mutta usein suunnittelupäätökset ja tukiohjelmat päinvastoin vaarantavat monimuotoisuutta entisestään. Lisäksi rahoituskaudella 2007–2013 on tarkoitus säästää erityisesti juuri niillä EU:n politiikanaloilla, jotka ovat monimuotoisuuden suojelussa erittäin tärkeitä.

| 1.6 | Biologisen monimuotoisuuden häviäminen on vaivihkainen prosessi, joka on nyt jatkunut jo vuosia. Koska ihmisistä yhä harvempi on suoraan kosketuksissa luonnonympäristöön, asia vaikuttaa suoraan vain melko harvoihin ja näin ollen myös poliittinen paine tilanteen korjaamiseksi on suhteellisen vähäistä. Tähän ei politiikassa kuitenkaan pidä tuudittautua, vaan pikemminkin on kehitettävä tilanteen korjaamiseen tähtääviä strategioita. |
| --- | --- |

1.6

Biologisen monimuotoisuuden häviäminen on vaivihkainen prosessi, joka on nyt jatkunut jo vuosia. Koska ihmisistä yhä harvempi on suoraan kosketuksissa luonnonympäristöön, asia vaikuttaa suoraan vain melko harvoihin ja näin ollen myös poliittinen paine tilanteen korjaamiseksi on suhteellisen vähäistä. Tähän ei politiikassa kuitenkaan pidä tuudittautua, vaan pikemminkin on kehitettävä tilanteen korjaamiseen tähtääviä strategioita.

| 1.7 | Kansalaisyhteiskunnalle on annettava entistä enemmän tietoa biologisen monimuotoisuuden suojelun perusteista ja tarkoituksesta, mutta myös paikallis-, alue- ja valtionhallinnon virkamiehille ja julkissektorin toimihenkilöille on järjestettävä koulutusta, sillä monet eivät tiedä lainkaan, mistä on kyse, ja motivaatio on usein heikko. |
| --- | --- |

1.7

Kansalaisyhteiskunnalle on annettava entistä enemmän tietoa biologisen monimuotoisuuden suojelun perusteista ja tarkoituksesta, mutta myös paikallis-, alue- ja valtionhallinnon virkamiehille ja julkissektorin toimihenkilöille on järjestettävä koulutusta, sillä monet eivät tiedä lainkaan, mistä on kyse, ja motivaatio on usein heikko.

| 1.8 | ETSK pitää unionin puheenjohtajavaltion suunnittelemaa kampanjaa biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi aiheellisena. Kansalaisyhteiskunta voi antaa kampanjaan oman käytännön panoksensa ja, mikä tärkeintä, edistää tietoisuuden lisäämistä. Tällainen kampanja ei kuitenkaan riitä korjaamaan kaikkia EU:n itsensä toteamia epäkohtia, eikä sen perusteella saa missään tapauksessa syntyä sellaista vaikutelmaa, että ongelmat johtuisivat yksistään tai ensisijaisesti kansalaisyhteiskunnan vähäisestä osallisuudesta. |
| --- | --- |

1.8

ETSK pitää unionin puheenjohtajavaltion suunnittelemaa kampanjaa biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi aiheellisena. Kansalaisyhteiskunta voi antaa kampanjaan oman käytännön panoksensa ja, mikä tärkeintä, edistää tietoisuuden lisäämistä. Tällainen kampanja ei kuitenkaan riitä korjaamaan kaikkia EU:n itsensä toteamia epäkohtia, eikä sen perusteella saa missään tapauksessa syntyä sellaista vaikutelmaa, että ongelmat johtuisivat yksistään tai ensisijaisesti kansalaisyhteiskunnan vähäisestä osallisuudesta.

| 1.9 | Tarvitaan entistä enemmän myönteisiä käytännön esimerkkejä ja mallihankkeita sekä toimia, joilla lisätään tietoisuutta maisemien ja biologisen monimuotoisuuden merkityksestä ja hyödystä yleensäkin. Niin ikään tarvitaan biodiversiteetin suojeluun sitoutuneita julkisia esikuvia. Pohjimmiltaanhan kyse on ihmisen elinehtojen turvaamisesta. |
| --- | --- |

1.9

Tarvitaan entistä enemmän myönteisiä käytännön esimerkkejä ja mallihankkeita sekä toimia, joilla lisätään tietoisuutta maisemien ja biologisen monimuotoisuuden merkityksestä ja hyödystä yleensäkin. Niin ikään tarvitaan biodiversiteetin suojeluun sitoutuneita julkisia esikuvia. Pohjimmiltaanhan kyse on ihmisen elinehtojen turvaamisesta.

2.   Lausunnon pääsisältö ja tausta

| 2.1 | Unionin puheenjohtajavaltio Itävalta pyysi 13. syyskuuta 2005 päivätyssä kirjeessä ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”EU:n kampanja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi — kansalaisyhteiskunnan kanta ja panos”. Kirjeen mukaan lausunto voisi toimia neuvoston ja komission poliittisena ja sisällöllisenä tukena pyrittäessä pysäyttämään biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen vuoteen 2010 mennessä (1). |
| --- | --- |

2.1

Unionin puheenjohtajavaltio Itävalta pyysi 13. syyskuuta 2005 päivätyssä kirjeessä ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”EU:n kampanja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi — kansalaisyhteiskunnan kanta ja panos”. Kirjeen mukaan lausunto voisi toimia neuvoston ja komission poliittisena ja sisällöllisenä tukena pyrittäessä pysäyttämään biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen vuoteen 2010 mennessä (1).

| 2.2 | Kirjeessä ehdotetaan, että ETSK voisi selvittää,






  — | mistä monimuotoisuuden katoaminen johtuu |
| --- | --- | --- |

2.2

Kirjeessä ehdotetaan, että ETSK voisi selvittää,

—

mistä monimuotoisuuden katoaminen johtuu

| — | ovatko neuvoston ja komission tähän mennessä käynnistämät toimet riittäviä asetetun tavoitteen saavuttamiseksi |
| --- | --- |

—

ovatko neuvoston ja komission tähän mennessä käynnistämät toimet riittäviä asetetun tavoitteen saavuttamiseksi

| — | ovatko EU:n eri politiikat keskenään johdonmukaisia |
| --- | --- |

—

ovatko EU:n eri politiikat keskenään johdonmukaisia

| — | minkälaisia lisäaloitteita komission ja jäsenvaltioiden tulee toteuttaa |
| --- | --- |

—

minkälaisia lisäaloitteita komission ja jäsenvaltioiden tulee toteuttaa

| — | miten toimet vaikuttavat Lissabonin strategiaan ja kestävän kehityksen strategiaan |
| --- | --- |

—

miten toimet vaikuttavat Lissabonin strategiaan ja kestävän kehityksen strategiaan

| — | miten kansalaisyhteiskunta voi antaa toimintaan oman panoksensa. |
| --- | --- |

—

miten kansalaisyhteiskunta voi antaa toimintaan oman panoksensa.

| 2.3 | Puheenjohtajavaltion esittämän lausuntopyynnön taustalla lienee kirjeessä mainittu tosiasia, että ”eri tutkimuslaitosten ja instituuttien, esimerkiksi Eurostatin, tuoreet tiedot osoittavat — –, että tähänastisista ponnisteluista huolimatta Euroopan ja koko maailman lajimonimuotoisuus vähenee jatkuvasti eikä suunnanmuutosta ole tällä hetkellä näköpiirissä. EU:n kestävän kehityksen strategian tarkistuksen yhteydessä antamissaan tiedonannoissa myös komissio olettaa, että monimuotoisuuden kehitys jatkuu kielteisenä”. |
| --- | --- |

2.3

Puheenjohtajavaltion esittämän lausuntopyynnön taustalla lienee kirjeessä mainittu tosiasia, että ”eri tutkimuslaitosten ja instituuttien, esimerkiksi Eurostatin, tuoreet tiedot osoittavat — –, että tähänastisista ponnisteluista huolimatta Euroopan ja koko maailman lajimonimuotoisuus vähenee jatkuvasti eikä suunnanmuutosta ole tällä hetkellä näköpiirissä. EU:n kestävän kehityksen strategian tarkistuksen yhteydessä antamissaan tiedonannoissa myös komissio olettaa, että monimuotoisuuden kehitys jatkuu kielteisenä”.

| 2.4 | ETSK kiittää puheenjohtajavaltiota siitä, että se on kääntynyt komitean puoleen tässä tärkeässä kysymyksessä. Seuraavassa käsitellään yksitellen kirjeessä esitettyjä kysymyksiä, annetaan jokaiseen asiakohtaan pyydetyt vastaukset ja kehitellään ideoita kampanjaa varten. |
| --- | --- |

2.4

ETSK kiittää puheenjohtajavaltiota siitä, että se on kääntynyt komitean puoleen tässä tärkeässä kysymyksessä. Seuraavassa käsitellään yksitellen kirjeessä esitettyjä kysymyksiä, annetaan jokaiseen asiakohtaan pyydetyt vastaukset ja kehitellään ideoita kampanjaa varten.

3.   Yleistä

| 3.1 | Biologinen monimuotoisuus on planeettamme elämän perusta. Ilman sitä ihmisellä ei olisi minkäänlaisia selviytymismahdollisuuksia: kasvit muuntavat auringonvalon biomassaksi ja muodostavat perustan niille planeettamme energia- ja ainevirroille, joissa ihminen on päivittäin osallisena esimerkiksi hengittäessään, syödessään ja toimiessaan. Ihmisen elämä ja toiminta olisi mahdotonta myös ilman niitä kasvi- ja eläinlajeja, jotka lopuksi hyödyntävät ja hajottavat ihmisen tuottamat jätteet. |
| --- | --- |

3.1

Biologinen monimuotoisuus on planeettamme elämän perusta. Ilman sitä ihmisellä ei olisi minkäänlaisia selviytymismahdollisuuksia: kasvit muuntavat auringonvalon biomassaksi ja muodostavat perustan niille planeettamme energia- ja ainevirroille, joissa ihminen on päivittäin osallisena esimerkiksi hengittäessään, syödessään ja toimiessaan. Ihmisen elämä ja toiminta olisi mahdotonta myös ilman niitä kasvi- ja eläinlajeja, jotka lopuksi hyödyntävät ja hajottavat ihmisen tuottamat jätteet.

| 3.2 | Näin ollen biologinen monimuotoisuus ei ole jotain, jota yhteiskunta voi ”suoda” itselleen silloin kun pitää sitä tärkeänä ja josta se voi luopua silloin kun on muka asetettava muita prioriteetteja. Biologinen monimuotoisuus on välttämättömyys. |
| --- | --- |

3.2

Näin ollen biologinen monimuotoisuus ei ole jotain, jota yhteiskunta voi ”suoda” itselleen silloin kun pitää sitä tärkeänä ja josta se voi luopua silloin kun on muka asetettava muita prioriteetteja. Biologinen monimuotoisuus on välttämättömyys.

| 3.3 | Tiedonannossaan ”Ympäristöpolitiikka vuonna 2003” (2) komissio ilmaisee selkeästi, mistä biologisessa monimuotoisuudessa (biodiversiteetissä) on kyse: Biologisella monimuotoisuudella tarkoitetaan ”eri ekosysteemien vaihtelevuutta, tasapainoa ja yleistä tilaa. Olennaisten elämää ylläpitävien tehtäviensä lisäksi biologinen monimuotoisuus luo perustan keskeiselle elinkeino-, virkistys- ja kulttuuritoiminnalle.” |
| --- | --- |

3.3

Tiedonannossaan ”Ympäristöpolitiikka vuonna 2003” (2) komissio ilmaisee selkeästi, mistä biologisessa monimuotoisuudessa (biodiversiteetissä) on kyse: Biologisella monimuotoisuudella tarkoitetaan ”eri ekosysteemien vaihtelevuutta, tasapainoa ja yleistä tilaa. Olennaisten elämää ylläpitävien tehtäviensä lisäksi biologinen monimuotoisuus luo perustan keskeiselle elinkeino-, virkistys- ja kulttuuritoiminnalle.”

| 3.4 | Suoraan käännettynä termi biodiversiteetti tarkoittaa elämän monimuotoisuutta, mutta sillä voidaan viitata eritasoisiin käsitteisiin. Se voi tarkoittaa sekä populaation sisäistä perinnöllistä monimuotoisuutta että tietyn elinympäristön lajirunsautta. |
| --- | --- |

3.4

Suoraan käännettynä termi biodiversiteetti tarkoittaa elämän monimuotoisuutta, mutta sillä voidaan viitata eritasoisiin käsitteisiin. Se voi tarkoittaa sekä populaation sisäistä perinnöllistä monimuotoisuutta että tietyn elinympäristön lajirunsautta.

| 3.5 | Älykkyytensä ansiosta ihminen hyötyy biodiversiteetistä kaikkein eniten: yksikään toinen elollinen olento ei käytä tai hyödynnä niin monia muita lajeja kuin ihminen. Kuitenkin ihminen on nykyään myös biologisen monimuotoisuuden suurin tuhoaja. Ihmisen tekemä jaottelu ”hyödyllisiin” ja ”vahingollisiin” lajeihin on täysin taloudellinen ja antroposentrinen. Luonto ei tunne tällaista jaottelua, vaan sille ovat ominaisia ainoastaan pitkälti itsesäätelyyn perustuvat tasapainojärjestelmät. Lajimonimuotoisuus on yksi kestävän kehityksen keskeisistä indikaattoreista. |
| --- | --- |

3.5

Älykkyytensä ansiosta ihminen hyötyy biodiversiteetistä kaikkein eniten: yksikään toinen elollinen olento ei käytä tai hyödynnä niin monia muita lajeja kuin ihminen. Kuitenkin ihminen on nykyään myös biologisen monimuotoisuuden suurin tuhoaja. Ihmisen tekemä jaottelu ”hyödyllisiin” ja ”vahingollisiin” lajeihin on täysin taloudellinen ja antroposentrinen. Luonto ei tunne tällaista jaottelua, vaan sille ovat ominaisia ainoastaan pitkälti itsesäätelyyn perustuvat tasapainojärjestelmät. Lajimonimuotoisuus on yksi kestävän kehityksen keskeisistä indikaattoreista.

| 3.6 | Tasapainon järkkyminen on ongelma kaikille, joille vakaat olosuhteet ovat tärkeitä. Ihminen puuttuu ja vaikuttaa ympäristön tasapainojärjestelmiin ennen kaikkia monenlaisilla taloudellisilla toimillaan. Näin ihminen on tehnyt jo tuhansia vuosia, ja aikaisemmin esimerkiksi laajaperäiset maakäyttömuodot johtivat usein uusien, niin ikään pitkälti vakaiden järjestelmien syntymiseen. Nykyään ihminen vaikuttaa biologiseen monimuotoisuuteen kuitenkin ennennäkemättömän voimaperäisesti. Ihmisen luomat vaikutusmahdollisuudet ovat moninaiset, eivätkä ne enää muuta lajikoostumusta vain hieman vaan tuhoavat sen usein kokonaan. |
| --- | --- |

3.6

Tasapainon järkkyminen on ongelma kaikille, joille vakaat olosuhteet ovat tärkeitä. Ihminen puuttuu ja vaikuttaa ympäristön tasapainojärjestelmiin ennen kaikkia monenlaisilla taloudellisilla toimillaan. Näin ihminen on tehnyt jo tuhansia vuosia, ja aikaisemmin esimerkiksi laajaperäiset maakäyttömuodot johtivat usein uusien, niin ikään pitkälti vakaiden järjestelmien syntymiseen. Nykyään ihminen vaikuttaa biologiseen monimuotoisuuteen kuitenkin ennennäkemättömän voimaperäisesti. Ihmisen luomat vaikutusmahdollisuudet ovat moninaiset, eivätkä ne enää muuta lajikoostumusta vain hieman vaan tuhoavat sen usein kokonaan.

Nykytilanne ja monimuotoisuuden vähenemisen syyt

| 3.7 | Puheenjohtajavaltio on ETSK:lle osoittamassaan kirjeessä kuvannut selkeästi ja yksiselitteisesti biodiversiteetin turvaamisen nykytilannetta (ks. kohta 2.3). Esitetty analyysi on yhdenmukainen muun muassa YK:n ympäristöohjelman (UNEP) arvion kanssa. Arvion mukaan biologinen monimuotoisuus vähenee kaikkialla maailmassa nopeammin kuin koskaan aikaisemmin. |
| --- | --- |

3.7

Puheenjohtajavaltio on ETSK:lle osoittamassaan kirjeessä kuvannut selkeästi ja yksiselitteisesti biodiversiteetin turvaamisen nykytilannetta (ks. kohta 2.3). Esitetty analyysi on yhdenmukainen muun muassa YK:n ympäristöohjelman (UNEP) arvion kanssa. Arvion mukaan biologinen monimuotoisuus vähenee kaikkialla maailmassa nopeammin kuin koskaan aikaisemmin.

| 3.8 | Jo vuonna 1998 julkaistussa biologista monimuotoisuutta koskevassa EU:n strategia-asiakirjassa (3) todetaan, että tilanne on hyvin huolestuttava myös Euroopassa. ”Euroopan unionin runsas biologinen monimuotoisuus on muuttunut hitaasti vuosisatojen kuluessa ihmisten toiminnan vaikutuksesta. Muutaman viime vuosikymmenen kuluessa ihmisen vaikutus on nopeutunut ratkaisevasti. UNEP:n arviossa vahvistetaan, että muutamissa Euroopan maissa jopa 24 prosenttia joistain ryhmistä, kuten perhosista, linnuista ja nisäkkäistä, on kuollut sukupuuttoon maan alueella.” |
| --- | --- |

3.8

Jo vuonna 1998 julkaistussa biologista monimuotoisuutta koskevassa EU:n strategia-asiakirjassa (3) todetaan, että tilanne on hyvin huolestuttava myös Euroopassa. ”Euroopan unionin runsas biologinen monimuotoisuus on muuttunut hitaasti vuosisatojen kuluessa ihmisten toiminnan vaikutuksesta. Muutaman viime vuosikymmenen kuluessa ihmisen vaikutus on nopeutunut ratkaisevasti. UNEP:n arviossa vahvistetaan, että muutamissa Euroopan maissa jopa 24 prosenttia joistain ryhmistä, kuten perhosista, linnuista ja nisäkkäistä, on kuollut sukupuuttoon maan alueella.”

| 3.9 | Göteborgissa vuonna 2001 hyväksytyssä strategia-asiakirjassa (kestävän kehityksen strategia) (4) todetaan seuraavaa: ”Biologisen monimuotoisuuden väheneminen Euroopassa ja koko maailmassa on nopeutunut huomattavasti.” ETSK kiinnittää huomiota siihen, että lajeja kuolee nykyään sukupuuttoon 100—1 000 kertaa luonnollista tahtia nopeammin — Utrechtin yliopiston tuoreen tutkimuksen mukaan jopa 1 000—10 000 kertaa nopeammin. |
| --- | --- |

3.9

Göteborgissa vuonna 2001 hyväksytyssä strategia-asiakirjassa (kestävän kehityksen strategia) (4) todetaan seuraavaa: ”Biologisen monimuotoisuuden väheneminen Euroopassa ja koko maailmassa on nopeutunut huomattavasti.” ETSK kiinnittää huomiota siihen, että lajeja kuolee nykyään sukupuuttoon 100—1 000 kertaa luonnollista tahtia nopeammin — Utrechtin yliopiston tuoreen tutkimuksen mukaan jopa 1 000—10 000 kertaa nopeammin.

| 3.10 | Lajien vähenemisen syyt ovat moninaiset. Yleisesti on todettava, että eläinten ja kasvien elinympäristöjen hävittäminen tai konkreettinen muuttaminen johtaa biologisen monimuotoisuuden häviämiseen. Perimmäisenä syynä ovat infrastruktuurin ja kaupungistumisen aiheuttama luonnollisten elinympäristöjen pirstoutuminen, ravinnepäästöt, liiallinen rakentaminen, massaturismi sekä veden ja ilman saastuminen. |
| --- | --- |

3.10

Lajien vähenemisen syyt ovat moninaiset. Yleisesti on todettava, että eläinten ja kasvien elinympäristöjen hävittäminen tai konkreettinen muuttaminen johtaa biologisen monimuotoisuuden häviämiseen. Perimmäisenä syynä ovat infrastruktuurin ja kaupungistumisen aiheuttama luonnollisten elinympäristöjen pirstoutuminen, ravinnepäästöt, liiallinen rakentaminen, massaturismi sekä veden ja ilman saastuminen.

| 3.11 | Euroopan maataloudella on tässä yhteydessä aivan erityinen, tavallaan kahtalainen roolinsa. Perinteisesti maatalous on entisten laajaperäisten ja erittäin monipuolisten maakäyttömuotojensa ansiosta lähinnä lisännyt lajimonimuotoisuutta. Monet laajaperäiset käyttömuodot eivät kuitenkaan ole enää aikoihin olleet kannattavia, ja siksi ne on korvattu voimaperäisemmillä eli luonnon prosesseihin voimakkaammin puuttuvilla käyttömuodoilla. Tämä vaikuttaa biologiseen monimuotoisuuteen kahdella tavalla: yhtäältä tehomaatalous on omiaan vähentämään lajirunsautta merkittävästi, ja toisaalta laajaperäisesti ja luonnonläheisesti viljeltyjen alojen hyötykäytöstä luopumisen ja pitkäaikaisen viljelemättä jättämisen tai käytön muuttumisen vuoksi katoaa arvokkaita biotooppeja. Maatalous voi siis harjoittamistavan mukaan joko edistää biologista monimuotoisuutta tai vähentää sitä. |
| --- | --- |

3.11

Euroopan maataloudella on tässä yhteydessä aivan erityinen, tavallaan kahtalainen roolinsa. Perinteisesti maatalous on entisten laajaperäisten ja erittäin monipuolisten maakäyttömuotojensa ansiosta lähinnä lisännyt lajimonimuotoisuutta. Monet laajaperäiset käyttömuodot eivät kuitenkaan ole enää aikoihin olleet kannattavia, ja siksi ne on korvattu voimaperäisemmillä eli luonnon prosesseihin voimakkaammin puuttuvilla käyttömuodoilla. Tämä vaikuttaa biologiseen monimuotoisuuteen kahdella tavalla: yhtäältä tehomaatalous on omiaan vähentämään lajirunsautta merkittävästi, ja toisaalta laajaperäisesti ja luonnonläheisesti viljeltyjen alojen hyötykäytöstä luopumisen ja pitkäaikaisen viljelemättä jättämisen tai käytön muuttumisen vuoksi katoaa arvokkaita biotooppeja. Maatalous voi siis harjoittamistavan mukaan joko edistää biologista monimuotoisuutta tai vähentää sitä.

| 3.12 | Muita tärkeitä syitä lajien häviämiseen ovat kasvillisuuden sukkessio, (mm. ravinnepäästöjen aiheuttamat) kilpailutasapainon muutokset, metsättömien alueiden metsittäminen, vieraiden lajien istuttaminen ja liikakalastus. |
| --- | --- |

3.12

Muita tärkeitä syitä lajien häviämiseen ovat kasvillisuuden sukkessio, (mm. ravinnepäästöjen aiheuttamat) kilpailutasapainon muutokset, metsättömien alueiden metsittäminen, vieraiden lajien istuttaminen ja liikakalastus.

| 3.12.1 | Uudet, tähän saakka vähämerkityksiset tekijät saattavat tulevaisuudessa vielä pahentaa tilannetta huomattavasti. Euroopan ympäristökeskuksen uudessa kertomuksessa (5) todetaan, että odotettavissa olevat ilmastonmuutokset ovat erittäin suuri ja tulevaisuudessa kenties jopa suurin uhkatekijä, joka saattaa muuttaa biologista monimuotoisuutta peruuttamattomalla tavalla. |
| --- | --- |

3.12.1

Uudet, tähän saakka vähämerkityksiset tekijät saattavat tulevaisuudessa vielä pahentaa tilannetta huomattavasti. Euroopan ympäristökeskuksen uudessa kertomuksessa (5) todetaan, että odotettavissa olevat ilmastonmuutokset ovat erittäin suuri ja tulevaisuudessa kenties jopa suurin uhkatekijä, joka saattaa muuttaa biologista monimuotoisuutta peruuttamattomalla tavalla.

| 3.12.2 | ”Vihreän geenitekniikan” soveltaminen saattaa niin ikään olla uusi uhka Euroopan biologiselle monimuotoisuudelle. Muuntogeenisten kasvien kaupallisella viljelyllä voi tutkijoiden mukaan olla suuria vaikutuksia ympäröivään kasvillisuuteen ja siten myös perhosiin ja mehiläisiin. Tähän tulokseen päädyttiin Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen teettämässä kolmivuotisessa tutkimuksessa, johon osallistui yli 150 tutkijaa. (6) ETSK kehottaakin komissiota tukemaan voimakkaasti alan tutkimustoimintaa. |
| --- | --- |

3.12.2

”Vihreän geenitekniikan” soveltaminen saattaa niin ikään olla uusi uhka Euroopan biologiselle monimuotoisuudelle. Muuntogeenisten kasvien kaupallisella viljelyllä voi tutkijoiden mukaan olla suuria vaikutuksia ympäröivään kasvillisuuteen ja siten myös perhosiin ja mehiläisiin. Tähän tulokseen päädyttiin Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen teettämässä kolmivuotisessa tutkimuksessa, johon osallistui yli 150 tutkijaa. (6) ETSK kehottaakin komissiota tukemaan voimakkaasti alan tutkimustoimintaa.

| 3.13 | Monimuotoisuuden häviämisen mahdollisia seurauksia voidaan havainnollistaa seuraavalla konkreettisella esimerkillä. Pölyttäjähyönteispopulaatiot ovat YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön mukaan vähentyneet selvästi kaikkialla maailmassa. Kukkivien kasvien hedelmöitysjärjestelmät ovat kehittyneet edelleen ja mukautuneet samalla pölyttäjähyönteisten kehitykseen. Nämä ovat kehittäneet entistä tehokkaampia menetelmiä meden ja siitepölyn keräämiseen ja edistävät siten pölytettyjen kasvien siementen tuotantoa ja leviämistä. Hyönteisten suorittama ristipölytys lisää perinnöllistä monimuotoisuutta sekä parantaa siementen vastustuskykyä ja hedelmien laatua. Noin 70–95 prosenttia pölyttävistä hyönteisistä — myös ihmisen hyödyntämä hunajamehiläinen — kuuluu pistiäisten (Hymenoptera) lahkoon. Pölyttäjähyönteispopulaatioiden vähenemisellä voi olla vakavia seurauksia (myös taloudellisesti). |
| --- | --- |

3.13

Monimuotoisuuden häviämisen mahdollisia seurauksia voidaan havainnollistaa seuraavalla konkreettisella esimerkillä. Pölyttäjähyönteispopulaatiot ovat YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön mukaan vähentyneet selvästi kaikkialla maailmassa. Kukkivien kasvien hedelmöitysjärjestelmät ovat kehittyneet edelleen ja mukautuneet samalla pölyttäjähyönteisten kehitykseen. Nämä ovat kehittäneet entistä tehokkaampia menetelmiä meden ja siitepölyn keräämiseen ja edistävät siten pölytettyjen kasvien siementen tuotantoa ja leviämistä. Hyönteisten suorittama ristipölytys lisää perinnöllistä monimuotoisuutta sekä parantaa siementen vastustuskykyä ja hedelmien laatua. Noin 70–95 prosenttia pölyttävistä hyönteisistä — myös ihmisen hyödyntämä hunajamehiläinen — kuuluu pistiäisten (Hymenoptera) lahkoon. Pölyttäjähyönteispopulaatioiden vähenemisellä voi olla vakavia seurauksia (myös taloudellisesti).

| 3.14 | Koska biologisen monimuotoisuuden ilmeistä vähenemistä on käsitelty useissa tutkimuksissa ja asiantuntijalausunnoissa, ETSK:n ei tarvitse tässä lausunnossa selvittää yksittäisiä syitä enää enempää eikä ylipäätään pyrkiä lisäämään asiaa koskevaa tietoisuutta. Kaikkien politiikan vastuuhenkilöiden tulisi olla selvillä siitä, miltä tilanne vaikuttaa. Asianmukaista tietoa on saatavilla riittävästi. |
| --- | --- |

3.14

Koska biologisen monimuotoisuuden ilmeistä vähenemistä on käsitelty useissa tutkimuksissa ja asiantuntijalausunnoissa, ETSK:n ei tarvitse tässä lausunnossa selvittää yksittäisiä syitä enää enempää eikä ylipäätään pyrkiä lisäämään asiaa koskevaa tietoisuutta. Kaikkien politiikan vastuuhenkilöiden tulisi olla selvillä siitä, miltä tilanne vaikuttaa. Asianmukaista tietoa on saatavilla riittävästi.

| 3.15 | ETSK on tyytyväinen siihen, että kaikki EU:n toimielimet ilmaisevat kerta toisensa jälkeen tukevansa biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä. Monimuotoisuuden häviäminen jatkuu kuitenkin edelleen huolimatta mitä moninaisimmista poliittisista sitoumuksista ja julistuksista, kaikkien 25 jäsenvaltion ja EU:n allekirjoittamasta ja ratifioimasta yleissopimuksesta biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi sekä sellaisista aiheellisista luonnonsuojelusäädöksistä kuin vuonna 1979 annettu direktiivi lintujen suojelusta (7) ja vuonna 1992 annettu direktiivi luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (8). |
| --- | --- |

3.15

ETSK on tyytyväinen siihen, että kaikki EU:n toimielimet ilmaisevat kerta toisensa jälkeen tukevansa biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä. Monimuotoisuuden häviäminen jatkuu kuitenkin edelleen huolimatta mitä moninaisimmista poliittisista sitoumuksista ja julistuksista, kaikkien 25 jäsenvaltion ja EU:n allekirjoittamasta ja ratifioimasta yleissopimuksesta biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi sekä sellaisista aiheellisista luonnonsuojelusäädöksistä kuin vuonna 1979 annettu direktiivi lintujen suojelusta (7) ja vuonna 1992 annettu direktiivi luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (8).

| 3.16 | YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa Johannesburgissa osapuolet sitoutuivat vähentämään biologisen monimuotoisuuden heikkenemistä merkittävästi vuoteen 2010 mennessä. EU on mennyt vielä askeleen pidemmälle ja sitoutunut pysäyttämään sen samaan määräaikaan mennessä kokonaan. (9) |
| --- | --- |

3.16

YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa Johannesburgissa osapuolet sitoutuivat vähentämään biologisen monimuotoisuuden heikkenemistä merkittävästi vuoteen 2010 mennessä. EU on mennyt vielä askeleen pidemmälle ja sitoutunut pysäyttämään sen samaan määräaikaan mennessä kokonaan. (9)

| 3.17 | Biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen on siis tärkeäksi tunnustettu, mielekäs ja välttämätön mutta myös erittäin monimutkainen tehtävä, jota hoidettaessa kaikkien poliittisten tasojen (EU:sta aina kuntiin asti) ja kansalaisyhteiskunnan on tehtävä yhteistyötä ja näytettävä muulle yhteiskunnalle esimerkkiä. |
| --- | --- |

3.17

Biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen on siis tärkeäksi tunnustettu, mielekäs ja välttämätön mutta myös erittäin monimutkainen tehtävä, jota hoidettaessa kaikkien poliittisten tasojen (EU:sta aina kuntiin asti) ja kansalaisyhteiskunnan on tehtävä yhteistyötä ja näytettävä muulle yhteiskunnalle esimerkkiä.

Biologisen monimuotoisuuden häviämisen poliittiset ja yhteiskunnalliset syyt

| 3.18 | Mielenkiintoinen kysymys, joka esitetään harvoin mutta joka on ehdottomasti selvitettävä, on se, minkä poliittisten syiden vuoksi lajien osittain dramaattinenkin häviäminen on voinut jatkua vuosikymmeniä ilman, että sen torjumiseksi on käynnistetty ja toteutettu asianmukaisia poliittisia toimia. |
| --- | --- |

3.18

Mielenkiintoinen kysymys, joka esitetään harvoin mutta joka on ehdottomasti selvitettävä, on se, minkä poliittisten syiden vuoksi lajien osittain dramaattinenkin häviäminen on voinut jatkua vuosikymmeniä ilman, että sen torjumiseksi on käynnistetty ja toteutettu asianmukaisia poliittisia toimia.

| 3.19 | Syitä on monia. Yksi ongelma on varmasti se, että biologisen monimuotoisuuden häviäminen on erittäin hidasta ja vaivihkaista ja aluksi siis tuskin havaittavissa (prosessi on täysin verrattavissa ilmastonmuutokseen). Ei ole mahdollista yksilöidä ”yhtä toimenpidettä”, josta koko ongelma juontaa juurensa, eikä yhtä vastatoimenpidettä, jonka avulla se voitaisiin ratkaista. Biologisen monimuotoisuuden häviäminen on kuluneina vuosina ja vuosikymmeninä toteutettujen miljoonien toimien ja päätösten yhteistulos, ja kunkin yksittäisen päätöksen vaikutukset näyttävät päällisin puolin merkityksettömiltä tai vähäpätöisiltä. |
| --- | --- |

3.19

Syitä on monia. Yksi ongelma on varmasti se, että biologisen monimuotoisuuden häviäminen on erittäin hidasta ja vaivihkaista ja aluksi siis tuskin havaittavissa (prosessi on täysin verrattavissa ilmastonmuutokseen). Ei ole mahdollista yksilöidä ”yhtä toimenpidettä”, josta koko ongelma juontaa juurensa, eikä yhtä vastatoimenpidettä, jonka avulla se voitaisiin ratkaista. Biologisen monimuotoisuuden häviäminen on kuluneina vuosina ja vuosikymmeninä toteutettujen miljoonien toimien ja päätösten yhteistulos, ja kunkin yksittäisen päätöksen vaikutukset näyttävät päällisin puolin merkityksettömiltä tai vähäpätöisiltä.

| 3.20 | Näin ollen on joka kerta äärimmäisen vaikeaa varoittaa tekeillä olevista päätöksistä tai saada päätökset hylättyä biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen vedoten, erityisesti jos julkisen vallan käyttäjät perustelevat luonnon kulkuun puuttumista sillä, että yhdessä yhteydessä toteutettavat toimet hyvitetään jossakin toisessa yhteydessä tasapainottavin ja kompensoivin toimin (mikä ei yleensä onnistu). |
| --- | --- |

3.20

Näin ollen on joka kerta äärimmäisen vaikeaa varoittaa tekeillä olevista päätöksistä tai saada päätökset hylättyä biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen vedoten, erityisesti jos julkisen vallan käyttäjät perustelevat luonnon kulkuun puuttumista sillä, että yhdessä yhteydessä toteutettavat toimet hyvitetään jossakin toisessa yhteydessä tasapainottavin ja kompensoivin toimin (mikä ei yleensä onnistu).

| 3.21 | Lisäksi yksi syy lienee se, että tilanne on melko lyhyessä ajassa kehittynyt sellaiseksi, että yhä harvemmilla on enää omakohtaisia kokemuksia ja havaintoja monimuotoisuuden ja maisemien merkityksestä sekä niiden muutoksista. Olemme tavallaan vieraantumassa luonnosta, ja ensimmäinen vaihe on se, että yhä harvemmat ylipäätään tietävät tai ymmärtävät maisemien hyötyarvon
   (10) ja merkitysarvon
   (11). |
| --- | --- |

3.21

Lisäksi yksi syy lienee se, että tilanne on melko lyhyessä ajassa kehittynyt sellaiseksi, että yhä harvemmilla on enää omakohtaisia kokemuksia ja havaintoja monimuotoisuuden ja maisemien merkityksestä sekä niiden muutoksista. Olemme tavallaan vieraantumassa luonnosta, ja ensimmäinen vaihe on se, että yhä harvemmat ylipäätään tietävät tai ymmärtävät maisemien hyötyarvon
   (10) ja merkitysarvon
   (11).

| 3.22 | Useimmat ihmiset (ja valtaosa poliitikoista) eivät oletettavasti ole aivan täysin tietoisia biodiversiteetin varsinaisen suojelun merkityksestä ja tärkeydestä (eivätkä myöskään tehtävään liittyvästä suuresta eettisestä ja moraalisesta vastuusta). He kyllä ”kuluttavat” maisemia, ihailevat maisemien kauneutta ja nauttivat niiden katselusta sekä viettävät vapaa-aikaa, liikkuvat ja lomailevat luonnossa, mutta heillä ei juurikaan enää ole käsitystä siitä, miten elollisten ympäristötekijöiden (yksittäisten eläin- ja kasvilajien) vuoro- ja yhteisvaikutus muokkaa maisemaa ja pitää yllä sen tasapainoa ja miten valtava merkitys tällä herkällä tasapainolla on elämämme ja talousjärjestelmämme perustana. Monet ihmiset ovat kosketuksissa luontoon vain satunnaisesti, joskus jopa niin harvoin, että kokemukset eivät niinkään ole vapaasta luonnosta saatuja vaan perustuvat pikemminkin televisio-ohjelmiin, joissa esitellään lähinnä Afrikan, Galápagossaarten ja muiden kaukaisten kohteiden kaunista luontoa ja joissa ei juurikaan käsitellä eurooppalaiseen luonnonperintöön liittyviä ongelmia. |
| --- | --- |

3.22

Useimmat ihmiset (ja valtaosa poliitikoista) eivät oletettavasti ole aivan täysin tietoisia biodiversiteetin varsinaisen suojelun merkityksestä ja tärkeydestä (eivätkä myöskään tehtävään liittyvästä suuresta eettisestä ja moraalisesta vastuusta). He kyllä ”kuluttavat” maisemia, ihailevat maisemien kauneutta ja nauttivat niiden katselusta sekä viettävät vapaa-aikaa, liikkuvat ja lomailevat luonnossa, mutta heillä ei juurikaan enää ole käsitystä siitä, miten elollisten ympäristötekijöiden (yksittäisten eläin- ja kasvilajien) vuoro- ja yhteisvaikutus muokkaa maisemaa ja pitää yllä sen tasapainoa ja miten valtava merkitys tällä herkällä tasapainolla on elämämme ja talousjärjestelmämme perustana. Monet ihmiset ovat kosketuksissa luontoon vain satunnaisesti, joskus jopa niin harvoin, että kokemukset eivät niinkään ole vapaasta luonnosta saatuja vaan perustuvat pikemminkin televisio-ohjelmiin, joissa esitellään lähinnä Afrikan, Galápagossaarten ja muiden kaukaisten kohteiden kaunista luontoa ja joissa ei juurikaan käsitellä eurooppalaiseen luonnonperintöön liittyviä ongelmia.

| 3.23 | Niinpä ei ole lainkaan sattumaa, että eurooppalaiset ovat luonnonsuojelujärjestöjen hämmästykseksi usein pikemminkin valmiita edistämään norsujen tai siperiantiikerin suojelua kuin suojelemaan eurooppalaista hamsteria. |
| --- | --- |

3.23

Niinpä ei ole lainkaan sattumaa, että eurooppalaiset ovat luonnonsuojelujärjestöjen hämmästykseksi usein pikemminkin valmiita edistämään norsujen tai siperiantiikerin suojelua kuin suojelemaan eurooppalaista hamsteria.

| 3.24 | Biologisen monimuotoisuuden häviämisestä saadaan tietoa kertomuksista, raporteista ja poliittisista asiakirjoista, mutta sen kielteisistä vaikutuksista ei ole omakohtaista kokemusta. Ihmiset eivät ole itse koskaan edes nähneet osaa niistä kasveista ja eläimistä, joita luonnosta häviää. Ihmiset toimivat tunnetusti vain sellaisten asioiden hyväksi, jotka ovat heille todella tuttuja ja rakkaita, joista he odottavat saavansa jonkinlaista hyötyä. |
| --- | --- |

3.24

Biologisen monimuotoisuuden häviämisestä saadaan tietoa kertomuksista, raporteista ja poliittisista asiakirjoista, mutta sen kielteisistä vaikutuksista ei ole omakohtaista kokemusta. Ihmiset eivät ole itse koskaan edes nähneet osaa niistä kasveista ja eläimistä, joita luonnosta häviää. Ihmiset toimivat tunnetusti vain sellaisten asioiden hyväksi, jotka ovat heille todella tuttuja ja rakkaita, joista he odottavat saavansa jonkinlaista hyötyä.

| 3.25 | Biologinen monimuotoisuus on siis arkikokemuksen pohjalta kyllä jotakin yleisesti tarpeelliseksi tunnustettua, mutta se koskettaa yhä suurempaa enemmistöä erittäin kaukaisesti. Arvot taas perustuvat siihen, mikä koetaan läheiseksi. Monet luulevat, ettei biologinen monimuotoisuus koske heitä suoraan, ja siksi ihmiset myös mieltävät monimuotoisuuden suojelun yhä harvemmin omaksi tehtäväkseen ja siirtävät vastuun siitä valtiolle. |
| --- | --- |

3.25

Biologinen monimuotoisuus on siis arkikokemuksen pohjalta kyllä jotakin yleisesti tarpeelliseksi tunnustettua, mutta se koskettaa yhä suurempaa enemmistöä erittäin kaukaisesti. Arvot taas perustuvat siihen, mikä koetaan läheiseksi. Monet luulevat, ettei biologinen monimuotoisuus koske heitä suoraan, ja siksi ihmiset myös mieltävät monimuotoisuuden suojelun yhä harvemmin omaksi tehtäväkseen ja siirtävät vastuun siitä valtiolle.

| 3.26 | Biodiversiteetin suojelu riippuukin kaikkialla maailmassa siitä, missä määrin politiikan vastuutahot saavat ihmiset jälleen kokemaan asian itselleen läheiseksi. Ihmisille on tehtävä selväksi, ettei kaikkea toteutettavissa olevaa välttämättä saa tehdä. Heidät on jälleen saatava ymmärtämään, että ihmisen on otettava luonto huomioon ja pidättäydyttävä puuttumasta siihen liikaa — tällainen pidättyvyys on rikastavaa. Tämän tavoitteen tulisi olla osa EU:n mahdollista kampanjaa, jolla pyritään torjumaan monimuotoisuuden vähenemistä. |
| --- | --- |

3.26

Biodiversiteetin suojelu riippuukin kaikkialla maailmassa siitä, missä määrin politiikan vastuutahot saavat ihmiset jälleen kokemaan asian itselleen läheiseksi. Ihmisille on tehtävä selväksi, ettei kaikkea toteutettavissa olevaa välttämättä saa tehdä. Heidät on jälleen saatava ymmärtämään, että ihmisen on otettava luonto huomioon ja pidättäydyttävä puuttumasta siihen liikaa — tällainen pidättyvyys on rikastavaa. Tämän tavoitteen tulisi olla osa EU:n mahdollista kampanjaa, jolla pyritään torjumaan monimuotoisuuden vähenemistä.

| 3.27 | Koska nykytilanne todennäköisesti on edellä kuvatun kaltainen, törmäämme jatkuvasti tilanteisiin, joissa jokainen luonnollisestikin ilmoittaa kannattavansa biologisen monimuotoisuuden suojelua mutta joissa kysytään,






  — | onko luontoa suojeltava juuri siellä, missä uuden kiertotien on tarkoitus kulkea |
| --- | --- | --- |

3.27

Koska nykytilanne todennäköisesti on edellä kuvatun kaltainen, törmäämme jatkuvasti tilanteisiin, joissa jokainen luonnollisestikin ilmoittaa kannattavansa biologisen monimuotoisuuden suojelua mutta joissa kysytään,

—

onko luontoa suojeltava juuri siellä, missä uuden kiertotien on tarkoitus kulkea

| — | onko oikein, että esimerkiksi teollisuusalueen rakentaminen estyy luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevassa direktiivissä suojeltavaksi säädetyn eläinlajin takia |
| --- | --- |

—

onko oikein, että esimerkiksi teollisuusalueen rakentaminen estyy luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevassa direktiivissä suojeltavaksi säädetyn eläinlajin takia

| — | onko luonnonsuojeluun todella käytettävä (niin paljon) rahaa. |
| --- | --- |

—

onko luonnonsuojeluun todella käytettävä (niin paljon) rahaa.

| 3.28 | Lisäksi taloudellisesti vaikeahkoiksi luonnehdittuina aikoina luonnonsuojelua ei pidetä elämän ja talouden perustana, vaan siitä tehdään syntipukki, joka estää milloin minkäkin ”myönteisen” ja talouden kannalta tärkeän kehityksen. Tässä yhteydessä huomautettakoon lyhyesti, että esitetyt perusteet ovat usein erittäin ristiriitaisia: Jos luonnonsuojelusäännökset estävät sellaisen tien rakentamisen, joka henkilökohtaisesti vaikuttaa tärkeältä, asiaa pidetään käsittämättömänä. Jos tien taas on tarkoitus kulkea oman lomapaikan tai vapaa-ajan viettopaikan läpi, maiseman säilyttämistä käytetään kernaasti paikan suojelun perusteena. |
| --- | --- |

3.28

Lisäksi taloudellisesti vaikeahkoiksi luonnehdittuina aikoina luonnonsuojelua ei pidetä elämän ja talouden perustana, vaan siitä tehdään syntipukki, joka estää milloin minkäkin ”myönteisen” ja talouden kannalta tärkeän kehityksen. Tässä yhteydessä huomautettakoon lyhyesti, että esitetyt perusteet ovat usein erittäin ristiriitaisia: Jos luonnonsuojelusäännökset estävät sellaisen tien rakentamisen, joka henkilökohtaisesti vaikuttaa tärkeältä, asiaa pidetään käsittämättömänä. Jos tien taas on tarkoitus kulkea oman lomapaikan tai vapaa-ajan viettopaikan läpi, maiseman säilyttämistä käytetään kernaasti paikan suojelun perusteena.

| 3.29 | Luontoa pidetään tällä hetkellä yhteisenä omaisuutena, joka on vapaasti käytettävissä ja jota voidaan enemmän tai vähemmän vapaasti muokata ja muuttaa teollisuuspainotteisen ja jatkuvasti kaupungistuvan yhteiskunnan taloudellisten tarpeiden ja korkeiden vapaa-ajan vaatimusten mukaisesti. Lisäksi poliittiset tahot antavat virheellisesti ymmärtää, että tasapainottavat ja kompensoivat toimet ovat riittävä vastaus biodiversiteetin suojelun vaatimuksiin. |
| --- | --- |

3.29

Luontoa pidetään tällä hetkellä yhteisenä omaisuutena, joka on vapaasti käytettävissä ja jota voidaan enemmän tai vähemmän vapaasti muokata ja muuttaa teollisuuspainotteisen ja jatkuvasti kaupungistuvan yhteiskunnan taloudellisten tarpeiden ja korkeiden vapaa-ajan vaatimusten mukaisesti. Lisäksi poliittiset tahot antavat virheellisesti ymmärtää, että tasapainottavat ja kompensoivat toimet ovat riittävä vastaus biodiversiteetin suojelun vaatimuksiin.

Neuvoston ja komission tähän mennessä käynnistämien toimien vaikutus

| 3.30 | Nykytilanne osoittaa, että neuvoston ja komission käynnistämät toimet ovat tähän mennessä olleet täysin riittämättömiä. Komissio on vuonna 1979 annetun lintujensuojeludirektiivin ja vuonna 1992 annetun luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevan direktiivin avulla pyrkinyt aivan oikein ja aiheellisesti suojelemaan Euroopan eläinten ja kasvien elinympäristöjä. Keskeinen ongelma liittyykin poliittiseen tahtoon saattaa direktiivit voimaan ja panna ne täytäntöön, kuten komissio itse toteaa: ”

  Lintu- ja luontotyyppidirektiivien

  täytäntöönpano on ollut vaikeaa. Yli 25 prosenttia näihin kahteen direktiiviin liittyvistä rikkomistapauksista on sellaisia, joissa Euroopan komissio on joutunut nostamaan kanteen yhteisöjen tuomioistuimessa”. (12) |
| --- | --- |

3.30

Nykytilanne osoittaa, että neuvoston ja komission käynnistämät toimet ovat tähän mennessä olleet täysin riittämättömiä. Komissio on vuonna 1979 annetun lintujensuojeludirektiivin ja vuonna 1992 annetun luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelua koskevan direktiivin avulla pyrkinyt aivan oikein ja aiheellisesti suojelemaan Euroopan eläinten ja kasvien elinympäristöjä. Keskeinen ongelma liittyykin poliittiseen tahtoon saattaa direktiivit voimaan ja panna ne täytäntöön, kuten komissio itse toteaa: ”

  Lintu- ja luontotyyppidirektiivien

  täytäntöönpano on ollut vaikeaa. Yli 25 prosenttia näihin kahteen direktiiviin liittyvistä rikkomistapauksista on sellaisia, joissa Euroopan komissio on joutunut nostamaan kanteen yhteisöjen tuomioistuimessa”. (12)

| 3.31 | ETSK katsoo, että vastuutasoja on kaksi: |
| --- | --- |

3.31

ETSK katsoo, että vastuutasoja on kaksi:

| 3.31.1 | Ensimmäinen näistä on poliittinen taso, ja ongelmana on asian puutteellinen tiedostaminen. ETSK pitää esimerkiksi täysin käsittämättömänä sitä, että jäsenvaltiot ovat neuvostossa hyväksyneet kyseiset luonnonsuojeludirektiivit mutta eivät itse saata niitä voimaan tai voimaansaattamisessa on suuria puutteita. Komitean mielestä tämä ei kerta kaikkiaan ole hyväksyttävää. Kun poliittinen taso ei onnistu panemaan luonnonsuojelusäännöksiä täytäntöön, sen uskottavuus kärsii valtavasti. |
| --- | --- |

3.31.1

Ensimmäinen näistä on poliittinen taso, ja ongelmana on asian puutteellinen tiedostaminen. ETSK pitää esimerkiksi täysin käsittämättömänä sitä, että jäsenvaltiot ovat neuvostossa hyväksyneet kyseiset luonnonsuojeludirektiivit mutta eivät itse saata niitä voimaan tai voimaansaattamisessa on suuria puutteita. Komitean mielestä tämä ei kerta kaikkiaan ole hyväksyttävää. Kun poliittinen taso ei onnistu panemaan luonnonsuojelusäännöksiä täytäntöön, sen uskottavuus kärsii valtavasti.

| 3.31.2 | Uskottavaa ei myöskään ole se, että yhtäältä vaaditaan, että biologisen monimuotoisuuden häviäminen on pysäytettävä vuoteen 2010 mennessä, ja tiedetään, että tähän tarvitaan rahaa, ja toisaalta vähennetään rahoitusnäkymien yhteydessä monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta keskeisen budjettikohdan (13) määrärahoja vanhojen jäsenvaltioiden osalta yli 30 prosenttia. Tällä tavoin jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet ovat itse luoneet pohjan sensuuntaiselle politiikalle, jonka avulla omiin vaatimuksiin on mahdotonta vastata. Poliittinen taso itse näyttää siis huonoa esimerkkiä. |
| --- | --- |

3.31.2

Uskottavaa ei myöskään ole se, että yhtäältä vaaditaan, että biologisen monimuotoisuuden häviäminen on pysäytettävä vuoteen 2010 mennessä, ja tiedetään, että tähän tarvitaan rahaa, ja toisaalta vähennetään rahoitusnäkymien yhteydessä monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta keskeisen budjettikohdan (13) määrärahoja vanhojen jäsenvaltioiden osalta yli 30 prosenttia. Tällä tavoin jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiehet ovat itse luoneet pohjan sensuuntaiselle politiikalle, jonka avulla omiin vaatimuksiin on mahdotonta vastata. Poliittinen taso itse näyttää siis huonoa esimerkkiä.

| 3.31.3 | Jäsenvaltiot, jotka muodostavat toisen vastuutason, eivät saa syyttää luonnonkäyttäjiä oman politiikkansa epäonnistumisesta. ETSK on käsitellyt biodiversiteetin säilyttämisen kannalta tärkeiden direktiivien puutteellista voimaansaattamista useissa lausunnoissaan ja voi jälleen kerran vain toistaa näkemyksensä: Mikäli biologisen monimuotoisuuden suojeluun tai edistämiseen tähtäävät toimet ovat ristiriidassa esimerkiksi maankäyttäjien (ymmärrettävien) taloudellisten etujen kanssa, mahdolliset taloudelliset menetykset on ainakin korvattava. Vielä parempi olisi luoda kannustimia biodiversiteettitoimien toteuttamiseksi. Keskeinen este on se, että Natura 2000 -toimien rahoitus EU:n tulevalla rahoituskaudella on Eurooppa-neuvoston 16. joulukuuta 2005 tekemän päätöksen vuoksi hyvin epävarmaa. Vilpittömimmätkin poliittiset sitoumukset biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja edistämiseksi ovat hyödyttömiä, elleivät taloudelliset edellytykset ole kunnossa. |
| --- | --- |

3.31.3

Jäsenvaltiot, jotka muodostavat toisen vastuutason, eivät saa syyttää luonnonkäyttäjiä oman politiikkansa epäonnistumisesta. ETSK on käsitellyt biodiversiteetin säilyttämisen kannalta tärkeiden direktiivien puutteellista voimaansaattamista useissa lausunnoissaan ja voi jälleen kerran vain toistaa näkemyksensä: Mikäli biologisen monimuotoisuuden suojeluun tai edistämiseen tähtäävät toimet ovat ristiriidassa esimerkiksi maankäyttäjien (ymmärrettävien) taloudellisten etujen kanssa, mahdolliset taloudelliset menetykset on ainakin korvattava. Vielä parempi olisi luoda kannustimia biodiversiteettitoimien toteuttamiseksi. Keskeinen este on se, että Natura 2000 -toimien rahoitus EU:n tulevalla rahoituskaudella on Eurooppa-neuvoston 16. joulukuuta 2005 tekemän päätöksen vuoksi hyvin epävarmaa. Vilpittömimmätkin poliittiset sitoumukset biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja edistämiseksi ovat hyödyttömiä, elleivät taloudelliset edellytykset ole kunnossa.

| 3.32 | Niin kauan kuin Natura 2000:n rahoitusta ei ole ratkaistu ETSK:n ja Euroopan parlamentin vaatimalla tavalla (oma, riittävin varoin varustettu budjettikohta Natura 2000:een liittyville tasausmaksuille), EU:n lähestymistavan tehottomuutta ei voida ratkaisevasti vähentää. Tilannetta eivät muuta hyvää tarkoittavat julkisuuskampanjatkaan. |
| --- | --- |

3.32

Niin kauan kuin Natura 2000:n rahoitusta ei ole ratkaistu ETSK:n ja Euroopan parlamentin vaatimalla tavalla (oma, riittävin varoin varustettu budjettikohta Natura 2000:een liittyville tasausmaksuille), EU:n lähestymistavan tehottomuutta ei voida ratkaisevasti vähentää. Tilannetta eivät muuta hyvää tarkoittavat julkisuuskampanjatkaan.

| 3.33 | Kestävän kehityksen strategian mukaan biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen pyritään muun muassa seuraavalla tavalla: ”Parannetaan yhteisen maatalouspolitiikan välitarkistuksessa maatalouden ympäristötoimenpiteitä niin, että ne muodostavat selkeän järjestelmän, josta korvataan suoraan ympäristöpalvelujen suorittaminen.” ETSK pahoittelee, että tämäkin tärkeä ja tarkoituksenmukainen lupaus on jäänyt lunastamatta, millä on haitallisia vaikutuksia. Tästä ei niinkään ole vastuussa komissio, vaan pääsyy on jäsenvaltioiden suhtautuminen erityisesti rahoituskysymyksiin. |
| --- | --- |

3.33

Kestävän kehityksen strategian mukaan biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen pyritään muun muassa seuraavalla tavalla: ”Parannetaan yhteisen maatalouspolitiikan välitarkistuksessa maatalouden ympäristötoimenpiteitä niin, että ne muodostavat selkeän järjestelmän, josta korvataan suoraan ympäristöpalvelujen suorittaminen.” ETSK pahoittelee, että tämäkin tärkeä ja tarkoituksenmukainen lupaus on jäänyt lunastamatta, millä on haitallisia vaikutuksia. Tästä ei niinkään ole vastuussa komissio, vaan pääsyy on jäsenvaltioiden suhtautuminen erityisesti rahoituskysymyksiin.

Ovatko EU:n eri politiikat riittävän johdonmukaisia?

| 3.34 | ETSK:sta ei vaikuta siltä, että EU:n eri politiikanalat olisi jo sovitettu yhteen niin hyvin, että lajimonimuotoisuuden häviäminen voitaisiin pysäyttää. Päinvastoin myös EU:n vastuulle kuuluvilla politiikanaloilla on edelleen uhkatekijöitä, joita ei voida torjua tähänastisin vaatimattomin luonnonsuojelutoimenpitein. Tilannetta eivät paranna myöskään parhaillaan toteutettavat toimintaohjelmat (14), eikä sitä nähtävästi voida ratkaisevasti muuttaa valmisteilla olevien teemakohtaisten strategioidenkaan avulla. (15) |
| --- | --- |

3.34

ETSK:sta ei vaikuta siltä, että EU:n eri politiikanalat olisi jo sovitettu yhteen niin hyvin, että lajimonimuotoisuuden häviäminen voitaisiin pysäyttää. Päinvastoin myös EU:n vastuulle kuuluvilla politiikanaloilla on edelleen uhkatekijöitä, joita ei voida torjua tähänastisin vaatimattomin luonnonsuojelutoimenpitein. Tilannetta eivät paranna myöskään parhaillaan toteutettavat toimintaohjelmat (14), eikä sitä nähtävästi voida ratkaisevasti muuttaa valmisteilla olevien teemakohtaisten strategioidenkaan avulla. (15)

| 3.35 | Hyvä esimerkki tästä on paitsi maatalouspolitiikka, jota komitea on jo käsitellyt aiemmissa lausunnoissaan, myös seuraavassa esiteltävä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyvä hanke. Kymmenen Euroopan maan läpi virtaavaa, 2 880 kilometrin pituista Tonavaa voidaan varmasti pitää Euroopan huomattavimpana jokena. Tämän elintärkeän väylän varrella on säilynyt lukuisia luonnonparatiiseja, jotka on tarkoitus ottaa mukaan Natura 2000 -verkostoon. EU:n näkemyksen mukaan yhteensä noin 1 400 kilometrin matkalla (mikä on lähes puolet Tonavasta) on kuitenkin laivaliikennettä haittaavia pullonkauloja, jotka on poistettava. Pääosin kyse on Tonavan vielä vapaasti virtaavista osuuksista, esimerkiksi Straubingin ja Vilshofenin välinen osuus Saksassa, Hainburgin lähistöllä ja Wachaussa virtaava osuus Itävallassa sekä suuri osa Unkarin puoleisesta Tonavasta ja lähes koko Bulgarian ja Romanian puoleinen osuus. Tällainen politiikka, joka johtaa talouskasvun ja luonnonsuojelun vastakkainasetteluun, itse asiassa lietsoo ja aiheuttaa juuri sellaisia konflikteja, joita poliittisen tason oikeastaan tulisi kestävää kehitystä ja biologista monimuotoisuutta koskevien strategioiden ja niihin perustuvan johdonmukaisen politiikan avulla ratkaista. |
| --- | --- |

3.35

Hyvä esimerkki tästä on paitsi maatalouspolitiikka, jota komitea on jo käsitellyt aiemmissa lausunnoissaan, myös seuraavassa esiteltävä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyvä hanke. Kymmenen Euroopan maan läpi virtaavaa, 2 880 kilometrin pituista Tonavaa voidaan varmasti pitää Euroopan huomattavimpana jokena. Tämän elintärkeän väylän varrella on säilynyt lukuisia luonnonparatiiseja, jotka on tarkoitus ottaa mukaan Natura 2000 -verkostoon. EU:n näkemyksen mukaan yhteensä noin 1 400 kilometrin matkalla (mikä on lähes puolet Tonavasta) on kuitenkin laivaliikennettä haittaavia pullonkauloja, jotka on poistettava. Pääosin kyse on Tonavan vielä vapaasti virtaavista osuuksista, esimerkiksi Straubingin ja Vilshofenin välinen osuus Saksassa, Hainburgin lähistöllä ja Wachaussa virtaava osuus Itävallassa sekä suuri osa Unkarin puoleisesta Tonavasta ja lähes koko Bulgarian ja Romanian puoleinen osuus. Tällainen politiikka, joka johtaa talouskasvun ja luonnonsuojelun vastakkainasetteluun, itse asiassa lietsoo ja aiheuttaa juuri sellaisia konflikteja, joita poliittisen tason oikeastaan tulisi kestävää kehitystä ja biologista monimuotoisuutta koskevien strategioiden ja niihin perustuvan johdonmukaisen politiikan avulla ratkaista.

| 3.36 | ETSK:n näkemys, jonka mukaan nykyinen politiikka ei ole riittävän johdonmukaista, ei koske ainoastaan niitä aloja, joiden on perinteisesti katsottu voivan olla ongelmallisia luonnon- ja lajiensuojelun kannalta, esimerkiksi edellä mainittu liikenne- ja infrastruktuuripolitiikka tai liian voimaperäinen maa-, metsä- ja kalatalous. Näkemys pätee myös sellaisiin politiikanaloihin, joilla ei ensi alkuun näytä olevan suoraa yhteyttä biologiseen monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

3.36

ETSK:n näkemys, jonka mukaan nykyinen politiikka ei ole riittävän johdonmukaista, ei koske ainoastaan niitä aloja, joiden on perinteisesti katsottu voivan olla ongelmallisia luonnon- ja lajiensuojelun kannalta, esimerkiksi edellä mainittu liikenne- ja infrastruktuuripolitiikka tai liian voimaperäinen maa-, metsä- ja kalatalous. Näkemys pätee myös sellaisiin politiikanaloihin, joilla ei ensi alkuun näytä olevan suoraa yhteyttä biologiseen monimuotoisuuteen.

| 3.36.1 | Esimerkkinä mainittakoon hullun lehmän taudin (BSE) vastaiset toimet. Taudin torjumiseksi kuolleiden eläinten jättäminen tai vieminen luontoon kiellettiin lähes täysin (16), ja maanviljelijöiden on siis toimitettava kuolleet eläimet hävitettäviksi, mikä on erittäin kallista. |
| --- | --- |

3.36.1

Esimerkkinä mainittakoon hullun lehmän taudin (BSE) vastaiset toimet. Taudin torjumiseksi kuolleiden eläinten jättäminen tai vieminen luontoon kiellettiin lähes täysin (16), ja maanviljelijöiden on siis toimitettava kuolleet eläimet hävitettäviksi, mikä on erittäin kallista.

| 3.36.2 | Tämä on aiheuttanut suuria lajiensuojeluongelmia niillä Euroopan alueilla, joilla vielä on elinvoimaisia luonnonvaraisia haaskaeläin-, esimerkiksi korppikotka-, susi- ja karhukantoja. Esimerkiksi Asturiassa toimitettiin 1990-luvulta aina vuoteen 2003 asti keskimäärin 3 000 kotieläintä hävitettäväksi vuosittain. EU:n antaman asetuksen johdonmukaisen soveltamisen vuoksi vastaava luku oli vuonna 2004 noin 20 000. |
| --- | --- |

3.36.2

Tämä on aiheuttanut suuria lajiensuojeluongelmia niillä Euroopan alueilla, joilla vielä on elinvoimaisia luonnonvaraisia haaskaeläin-, esimerkiksi korppikotka-, susi- ja karhukantoja. Esimerkiksi Asturiassa toimitettiin 1990-luvulta aina vuoteen 2003 asti keskimäärin 3 000 kotieläintä hävitettäväksi vuosittain. EU:n antaman asetuksen johdonmukaisen soveltamisen vuoksi vastaava luku oli vuonna 2004 noin 20 000.

| 3.36.3 | Näin ollen Asturian alueella (pinta-ala 10 604 km2) luonnosta ”puuttuu” nykyään noin 17 000 kuollutta eläintä, jotka ovat tähän saakka olleet korpikotkien, karhujen, susien ja muiden raadonsyöjien keskeinen ravinnonlähde. Jos oletetaan, että yksi eläin painaa noin 200 kg, luonnossa on siis 3 400 tonnia aiempaa vähemmän proteiinipitoista biomassaa. (17) Espanjassa annettiin marraskuussa 2002 kuninkaallinen asetus tiettyjen kuolleiden eläinten tai niistä saatavien sivutuotteiden käytöstä haaskaeläinten ruokinnassa. Nähtäväksi jää, muuttaako asetus tilannetta. Muissa unionin jäsenvaltioissa ei ole toteutettu vastaavanlaisia valtiokohtaisia toimia. |
| --- | --- |

3.36.3

Näin ollen Asturian alueella (pinta-ala 10 604 km2) luonnosta ”puuttuu” nykyään noin 17 000 kuollutta eläintä, jotka ovat tähän saakka olleet korpikotkien, karhujen, susien ja muiden raadonsyöjien keskeinen ravinnonlähde. Jos oletetaan, että yksi eläin painaa noin 200 kg, luonnossa on siis 3 400 tonnia aiempaa vähemmän proteiinipitoista biomassaa. (17) Espanjassa annettiin marraskuussa 2002 kuninkaallinen asetus tiettyjen kuolleiden eläinten tai niistä saatavien sivutuotteiden käytöstä haaskaeläinten ruokinnassa. Nähtäväksi jää, muuttaako asetus tilannetta. Muissa unionin jäsenvaltioissa ei ole toteutettu vastaavanlaisia valtiokohtaisia toimia.

Minkälaisia lisäaloitteita komission ja jäsenvaltioiden tulee toteuttaa?

| 3.37 | Tiedonannossaan ”Ympäristöpolitiikka vuonna 2003” (18) komissio itse pitää tarpeellisina seuraavia painopisteitä:






  — | toimet entistä kestävämmän maatalouspolitiikan hyväksi |
| --- | --- | --- |

3.37

Tiedonannossaan ”Ympäristöpolitiikka vuonna 2003” (18) komissio itse pitää tarpeellisina seuraavia painopisteitä:

—

toimet entistä kestävämmän maatalouspolitiikan hyväksi

| — | yhteisen kalastuspolitiikan muuttaminen ekologisesti kestävämmäksi |
| --- | --- |

—

yhteisen kalastuspolitiikan muuttaminen ekologisesti kestävämmäksi

| — | maaperän ja meriympäristön suojelun parantaminen |
| --- | --- |

—

maaperän ja meriympäristön suojelun parantaminen

| — | säännösten täytäntöönpanon parantaminen luonnonsuojelualalla |
| --- | --- |

—

säännösten täytäntöönpanon parantaminen luonnonsuojelualalla

| — | entistä parempi tiedottaminen biologiseen monimuotoisuuteen liittyvistä kehityssuuntauksista |
| --- | --- |

—

entistä parempi tiedottaminen biologiseen monimuotoisuuteen liittyvistä kehityssuuntauksista

| — | biologisen monimuotoisuuden tehokkaampi suojelu kansainvälisellä tasolla |
| --- | --- |

—

biologisen monimuotoisuuden tehokkaampi suojelu kansainvälisellä tasolla

| 3.38 | Lisäksi komissio on vuoden 2007 toimintastrategiassaan ilmoittanut tarkistavansa luontotyyppi- ja lintujensuojeludirektiivejä saattaakseen ne vastaamaan uutta tieteellistä tietämystä. (19) ETSK olisi erittäin tyytyväinen, jos komissio kertoisi mahdollisimman pian, millaisesta uudesta tieteellisestä tietämyksestä tässä on kyse ja miten laaja tämä tarkistus, jonka tavoitteena on ETSK:n mielestä oltava Euroopan luonnonsuojelun parantaminen, tulee olemaan. |
| --- | --- |

3.38

Lisäksi komissio on vuoden 2007 toimintastrategiassaan ilmoittanut tarkistavansa luontotyyppi- ja lintujensuojeludirektiivejä saattaakseen ne vastaamaan uutta tieteellistä tietämystä. (19) ETSK olisi erittäin tyytyväinen, jos komissio kertoisi mahdollisimman pian, millaisesta uudesta tieteellisestä tietämyksestä tässä on kyse ja miten laaja tämä tarkistus, jonka tavoitteena on ETSK:n mielestä oltava Euroopan luonnonsuojelun parantaminen, tulee olemaan.

| 3.39 | ETSK:n mielestä on täysin selvää, että elinympäristöjen suojelua on tehostettava ja että siihen on osoitettava tarvittavat varat. Luontotyyppi- ja lintujensuojeludirektiivien avulla ei ole vielä onnistuttu riittävän hyvin turvaamaan Euroopassa suojeltaviksi luokiteltujen lajien ja elinympäristöjen säilymistä. Lisäksi ETSK suhtautuu kriittisesti siihen, että luontoa, jota ei ole luokiteltu suojeltavaksi EU:n tasolla vaan kenties ainoastaan kansallisella tasolla, on joissakin jäsenvaltioissa (aina paikallistasoa myöten) alettu pitää ikään kuin vähempiarvoisena. Periaatteena näyttää olevan, että mitään ei tehdä, ellei EU rahoita toimia. Varsinaisten suojelualueiden ulkopuolella biodiversiteetin suojelu on vielä huonommalla tolalla, sillä siellä julkissektorin toimet ovat lähes olemattomia. Biologisen monimuotoisuuden suojelua ei kuitenkaan voi rajoittaa koskemaan vain muutamia suojelualueita. |
| --- | --- |

3.39

ETSK:n mielestä on täysin selvää, että elinympäristöjen suojelua on tehostettava ja että siihen on osoitettava tarvittavat varat. Luontotyyppi- ja lintujensuojeludirektiivien avulla ei ole vielä onnistuttu riittävän hyvin turvaamaan Euroopassa suojeltaviksi luokiteltujen lajien ja elinympäristöjen säilymistä. Lisäksi ETSK suhtautuu kriittisesti siihen, että luontoa, jota ei ole luokiteltu suojeltavaksi EU:n tasolla vaan kenties ainoastaan kansallisella tasolla, on joissakin jäsenvaltioissa (aina paikallistasoa myöten) alettu pitää ikään kuin vähempiarvoisena. Periaatteena näyttää olevan, että mitään ei tehdä, ellei EU rahoita toimia. Varsinaisten suojelualueiden ulkopuolella biodiversiteetin suojelu on vielä huonommalla tolalla, sillä siellä julkissektorin toimet ovat lähes olemattomia. Biologisen monimuotoisuuden suojelua ei kuitenkaan voi rajoittaa koskemaan vain muutamia suojelualueita.

| 3.40 | Edellä kuvatun lainen asenne ja suhtautumistapa osoittaa erittäin selvästi, että useimmat kansalaiset mutta myös useimmat politiikan vastuuhenkilöt eivät vielä ymmärrä luonnon yleisiä vuorovaikutussuhteita ja erityisesti biodiversiteetin suojelun tarvetta. Ennen kaikkea julkisten tahojen on näytettävä hyvää esimerkkiä ja osoitettava suurelle yleisölle, että ne pitävät monimuotoisuuden suojelua tärkeänä ja ovat valmiita toteuttamaan asianmukaisia toimia vastuualueellaan myös silloin kun lyhyellä aikavälillä olisi tarjolla taloudellisesti ”tehokkaampiakin” vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

3.40

Edellä kuvatun lainen asenne ja suhtautumistapa osoittaa erittäin selvästi, että useimmat kansalaiset mutta myös useimmat politiikan vastuuhenkilöt eivät vielä ymmärrä luonnon yleisiä vuorovaikutussuhteita ja erityisesti biodiversiteetin suojelun tarvetta. Ennen kaikkea julkisten tahojen on näytettävä hyvää esimerkkiä ja osoitettava suurelle yleisölle, että ne pitävät monimuotoisuuden suojelua tärkeänä ja ovat valmiita toteuttamaan asianmukaisia toimia vastuualueellaan myös silloin kun lyhyellä aikavälillä olisi tarjolla taloudellisesti ”tehokkaampiakin” vaihtoehtoja.

| 3.41 | YK:n kestävää kehitystä edistävän ympäristövalistuksen vuosikymmenen (2005–2015) yhteydessä tulisikin käynnistää laaja-alainen kampanja, jonka avulla pyrittäisiin pysäyttämään biologista monimuotoisuutta koskevan tietämyksen ja kokemuspohjan heikkeneminen ja kääntämään kehityksen suunta. On järjestettävä suuri ja myönteinen kampanja, jolla tehdään selväksi, että luonto ei ole ylellisyyttä, jota yhteiskunta voi suoda itselleen taloudellisesti hyvinä aikoina ja josta se voi luopua silloin kun suhdanteet kääntyvät laskuun. Yhteiskunta on jälleen saatava pitämään monimuotoisuutta taloudellisesti, kulttuurisesti ja henkisesti arvokkaana. Luonnonsuojelusta on annettava myönteinen kuva (ja onko mitään myönteisempää kuin elinehtojen turvaaminen). Luonnonsuojelun tulisi olla mieluisaa ja hauskaa, eikä sitä pitäisi nähdä rasitteena. Lisäksi on tehtävä selväksi, että elämämme luontaisen perustan murenemisen jatkuminen aiheuttaa monikertaisia kustannuksia suojelukustannuksiin verrattuna ja että samalla menetetään jotain sellaista, jonka arvoa ei voi mitata rahassa. |
| --- | --- |

3.41

YK:n kestävää kehitystä edistävän ympäristövalistuksen vuosikymmenen (2005–2015) yhteydessä tulisikin käynnistää laaja-alainen kampanja, jonka avulla pyrittäisiin pysäyttämään biologista monimuotoisuutta koskevan tietämyksen ja kokemuspohjan heikkeneminen ja kääntämään kehityksen suunta. On järjestettävä suuri ja myönteinen kampanja, jolla tehdään selväksi, että luonto ei ole ylellisyyttä, jota yhteiskunta voi suoda itselleen taloudellisesti hyvinä aikoina ja josta se voi luopua silloin kun suhdanteet kääntyvät laskuun. Yhteiskunta on jälleen saatava pitämään monimuotoisuutta taloudellisesti, kulttuurisesti ja henkisesti arvokkaana. Luonnonsuojelusta on annettava myönteinen kuva (ja onko mitään myönteisempää kuin elinehtojen turvaaminen). Luonnonsuojelun tulisi olla mieluisaa ja hauskaa, eikä sitä pitäisi nähdä rasitteena. Lisäksi on tehtävä selväksi, että elämämme luontaisen perustan murenemisen jatkuminen aiheuttaa monikertaisia kustannuksia suojelukustannuksiin verrattuna ja että samalla menetetään jotain sellaista, jonka arvoa ei voi mitata rahassa.

| 3.42 | ETSK:n mielestä on selvää, että EU voi luonnonsuojelupolitiikkansa avulla huolehtia ainoastaan sellaisten tavoitteiden toteuttamisesta, joiden saavuttaminen edellyttää rajatylittäviä toimia. Asianmukaista politiikkaa biodiversiteetin suojelemiseksi on kuitenkin toteutettava myös jäsenvaltio-, alue-, paikallis- ja jopa yksityistasolla. Näin ollen jäsenvaltioiden toimet ovat vähintään yhtä välttämättömiä kuin EU:n. |
| --- | --- |

3.42

ETSK:n mielestä on selvää, että EU voi luonnonsuojelupolitiikkansa avulla huolehtia ainoastaan sellaisten tavoitteiden toteuttamisesta, joiden saavuttaminen edellyttää rajatylittäviä toimia. Asianmukaista politiikkaa biodiversiteetin suojelemiseksi on kuitenkin toteutettava myös jäsenvaltio-, alue-, paikallis- ja jopa yksityistasolla. Näin ollen jäsenvaltioiden toimet ovat vähintään yhtä välttämättömiä kuin EU:n.

| 3.43 | ETSK:n mielestä olisikin erittäin hyvä, että komissio tekisi kampanjan yhteydessä yhteistyötä ympäristöryhmien ja asianosaisia maankäyttäjiä edustavien järjestöjen kanssa tukeakseen muun muassa eurooppalaisen identiteetin vahvistamiseen tähtääviä luonnonsuojelun mallihankkeita ja tiedottaakseen niistä laajasti. Tällaiseen toimintaan voisi soveltua esimerkiksi niin sanottu Euroopan vihreä vyöhyke (European Green Belt), joka on hallituksista riippumattomien organisaatioiden käynnistämä aloite ja joka saa jo jonkin verran tukea julkisista varoista (20). Aloitteen tavoitteena on suojella sellaisia elinympäristöjä, jotka ovat kehittyneet osittain jopa epäinhimillisten valtionrajojen suojissa. Euroopan vihreä vyöhyke ulottuu Pohjoismaista aina Balkanille saakka, ja se on (toistaiseksi) Euroopan pisin biotooppiakseli. |
| --- | --- |

3.43

ETSK:n mielestä olisikin erittäin hyvä, että komissio tekisi kampanjan yhteydessä yhteistyötä ympäristöryhmien ja asianosaisia maankäyttäjiä edustavien järjestöjen kanssa tukeakseen muun muassa eurooppalaisen identiteetin vahvistamiseen tähtääviä luonnonsuojelun mallihankkeita ja tiedottaakseen niistä laajasti. Tällaiseen toimintaan voisi soveltua esimerkiksi niin sanottu Euroopan vihreä vyöhyke (European Green Belt), joka on hallituksista riippumattomien organisaatioiden käynnistämä aloite ja joka saa jo jonkin verran tukea julkisista varoista (20). Aloitteen tavoitteena on suojella sellaisia elinympäristöjä, jotka ovat kehittyneet osittain jopa epäinhimillisten valtionrajojen suojissa. Euroopan vihreä vyöhyke ulottuu Pohjoismaista aina Balkanille saakka, ja se on (toistaiseksi) Euroopan pisin biotooppiakseli.

| 3.44 | Jotta biologisen monimuotoisuuden suojelua voidaan vahvistaa kansainvälisellä tasolla, biodiversiteettikysymykset on ETSK:n mielestä sisällytettävä erottamattomasti esimerkiksi WTO:n kauppajärjestelmän niin sanottuihin kauppaan liittymättömiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

3.44

Jotta biologisen monimuotoisuuden suojelua voidaan vahvistaa kansainvälisellä tasolla, biodiversiteettikysymykset on ETSK:n mielestä sisällytettävä erottamattomasti esimerkiksi WTO:n kauppajärjestelmän niin sanottuihin kauppaan liittymättömiin näkökohtiin.

Toimien vaikutus Lissabonin strategiaan ja kestävän kehityksen strategiaan

| 3.45 | ETSK keskittyy tässä lausunnossa käsittelemään vain Lissabonin strategiaa. Kestävän kehityksen strategiaan on turha ottaa kantaa, koska komission tiedonannossa (21) esitetyt näkemykset eivät ole sitovia ja ne ovat niin epämääräisiä, että niiden tuskin voi odottaa edistävän johdonmukaista biodiversiteetin suojelua. Lisäksi ETSK tarkastelee tiedonantoa erillisessä lausunnossaan. |
| --- | --- |

3.45

ETSK keskittyy tässä lausunnossa käsittelemään vain Lissabonin strategiaa. Kestävän kehityksen strategiaan on turha ottaa kantaa, koska komission tiedonannossa (21) esitetyt näkemykset eivät ole sitovia ja ne ovat niin epämääräisiä, että niiden tuskin voi odottaa edistävän johdonmukaista biodiversiteetin suojelua. Lisäksi ETSK tarkastelee tiedonantoa erillisessä lausunnossaan.

| 3.46 | Jos Lissabonin strategia on osa kestävän kehityksen strategiaa, kuten Eurooppa-neuvosto Brysselissä keväällä 2005 pitämässään kokouksessa totesi, Lissabonin strategia on suunnattava niin, että sillä ei pyritä ainoastaan ympäristönäkökohtien huomioon ottamiseen vaan että tavoitteena on turvata tarkoituksenmukaiseksi katsottu taloudellinen kehitys ja samalla tukea tietoisesti muun muassa biologisen monimuotoisuuden suojelua. Lissabonin strategiaa koskevissa asiakirjoissa tällaisesta lähestymistavasta ei kuitenkaan ole tietoakaan. |
| --- | --- |

3.46

Jos Lissabonin strategia on osa kestävän kehityksen strategiaa, kuten Eurooppa-neuvosto Brysselissä keväällä 2005 pitämässään kokouksessa totesi, Lissabonin strategia on suunnattava niin, että sillä ei pyritä ainoastaan ympäristönäkökohtien huomioon ottamiseen vaan että tavoitteena on turvata tarkoituksenmukaiseksi katsottu taloudellinen kehitys ja samalla tukea tietoisesti muun muassa biologisen monimuotoisuuden suojelua. Lissabonin strategiaa koskevissa asiakirjoissa tällaisesta lähestymistavasta ei kuitenkaan ole tietoakaan.

| 3.47 | Komission tulisi mahdollisimman pian laatia yleiskatsaus siitä, minkälainen merkitys biodiversiteetin suojelulla on Euroopassa pelkästään kansantaloudellisesti. Olisi myös esitettävä paljon nykyistä enemmän myönteisiä esimerkkejä siitä, että monimuotoisuuden suojelu ja talouden kehitys tukevat toisiaan, ja tiedotettava niistä entistä tehokkaammin. Lisäksi olisi vihdoinkin käynnistettävä yhteiskunnallisesti tärkeä keskustelu siitä, miten ulkoiset kustannukset voidaan käytännössä sisällyttää hintoihin. |
| --- | --- |

3.47

Komission tulisi mahdollisimman pian laatia yleiskatsaus siitä, minkälainen merkitys biodiversiteetin suojelulla on Euroopassa pelkästään kansantaloudellisesti. Olisi myös esitettävä paljon nykyistä enemmän myönteisiä esimerkkejä siitä, että monimuotoisuuden suojelu ja talouden kehitys tukevat toisiaan, ja tiedotettava niistä entistä tehokkaammin. Lisäksi olisi vihdoinkin käynnistettävä yhteiskunnallisesti tärkeä keskustelu siitä, miten ulkoiset kustannukset voidaan käytännössä sisällyttää hintoihin.

Kansalaisyhteiskunnan panos

| 3.48 | Kansalaisyhteiskunnan panos biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen on tärkeä, ja biodiversiteetin hyväksi voidaan varmasti tehdä vielä paljon nykyistä enemmän. Kansalaisyhteiskunnan toimet eivät kuitenkaan voi hyvittää tai kompensoida sitä, mitä julkissektori jättää tekemättä tai tekee väärin. On aivan oikein pyytää kansalaisyhteiskuntaa osallistumaan entistä aktiivisemmin, mutta tämä ei saa siirtää huomiota pois julkissektorin toiminnan puutteista. |
| --- | --- |

3.48

Kansalaisyhteiskunnan panos biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen on tärkeä, ja biodiversiteetin hyväksi voidaan varmasti tehdä vielä paljon nykyistä enemmän. Kansalaisyhteiskunnan toimet eivät kuitenkaan voi hyvittää tai kompensoida sitä, mitä julkissektori jättää tekemättä tai tekee väärin. On aivan oikein pyytää kansalaisyhteiskuntaa osallistumaan entistä aktiivisemmin, mutta tämä ei saa siirtää huomiota pois julkissektorin toiminnan puutteista.

| 3.49 | ETSK:n mielestä puheenjohtajavaltion 13. syyskuuta 2005 komitealle lähettämässä kirjeessä mainitsema uusi kampanja olisi mitä tervetullein. Sen avulla tulisi esimerkiksi kannustaa luonnon ja biodiversiteetin säilyttämiseen ja edistää ymmärtämystä sitä kohtaan. Tällainen valistustyö on aloitettava erittäin varhaisessa vaiheessa, jo päiväkodeissa ja kouluissa, ja sen avulla on pyrittävä myös tekemään selväksi, että jokaisen on tehtävä oma osuutensa ihmiskunnan elinehtojen turvaamiseksi. Biologisen monimuotoisuuden suojelu alkaa omasta elinympäristöstä, esimerkiksi ostosten teon ja puutarhansuunnittelun yhteydessä. |
| --- | --- |

3.49

ETSK:n mielestä puheenjohtajavaltion 13. syyskuuta 2005 komitealle lähettämässä kirjeessä mainitsema uusi kampanja olisi mitä tervetullein. Sen avulla tulisi esimerkiksi kannustaa luonnon ja biodiversiteetin säilyttämiseen ja edistää ymmärtämystä sitä kohtaan. Tällainen valistustyö on aloitettava erittäin varhaisessa vaiheessa, jo päiväkodeissa ja kouluissa, ja sen avulla on pyrittävä myös tekemään selväksi, että jokaisen on tehtävä oma osuutensa ihmiskunnan elinehtojen turvaamiseksi. Biologisen monimuotoisuuden suojelu alkaa omasta elinympäristöstä, esimerkiksi ostosten teon ja puutarhansuunnittelun yhteydessä.

| 3.50 | Yksittäisten ihmisten on helpompi osallistua toimintaan, kun he tietävät, mitä varten he toimivat, ja kun he tuntevat, että heidän panostaan kaivataan ja arvostetaan, ja kun politiikasta voidaan ottaa esimerkkiä. Biodiversiteettiaiheisen kampanjan yhteydessä voitaisiin paitsi välittää perustietämystä asiasta myös pyytää rockmuusikoita, kirjailijoita, näyttelijöitä, poliitikkoja, toimittajia jne. ryhtymään biodiversiteetin suojelun ”lähettiläiksi”. |
| --- | --- |

3.50

Yksittäisten ihmisten on helpompi osallistua toimintaan, kun he tietävät, mitä varten he toimivat, ja kun he tuntevat, että heidän panostaan kaivataan ja arvostetaan, ja kun politiikasta voidaan ottaa esimerkkiä. Biodiversiteettiaiheisen kampanjan yhteydessä voitaisiin paitsi välittää perustietämystä asiasta myös pyytää rockmuusikoita, kirjailijoita, näyttelijöitä, poliitikkoja, toimittajia jne. ryhtymään biodiversiteetin suojelun ”lähettiläiksi”.

| 3.51 | Hallituksista riippumattomat organisaatiot ja myös monet järjestöihin tai ryhmiin kuulumattomat kansalaiset tekevät runsaasti tunnustuksen arvoista työtä luonnon- ja lajiensuojelun edistämiseksi. Maanviljelijät osallistuvat maatalouden ympäristöohjelmiin ja vapaaehtoisiin aloitteisiin. Monet muut yhteiskuntaryhmät työskentelevät antaumuksellisesti biodiversiteetin suojelun hyväksi ja hoitavat osittain jopa sellaisia tehtäviä, jotka selvästi kuuluisivat valtion vastuulle. Ilman tällaista toimintaa monet monimuotoisuuden suojeluun liittyvät saavutukset eivät olisi olleet mahdollisia. On juuri yksityisten luonnonsuojelijoiden ja luonnonkäyttäjien toiminnan ansiota, ettei tilanne ole vielä nykyistäkin pahempi. Poliittisen tason tulisi tukea tätä toimintaa muutenkin kuin taloudellisesti. |
| --- | --- |

3.51

Hallituksista riippumattomat organisaatiot ja myös monet järjestöihin tai ryhmiin kuulumattomat kansalaiset tekevät runsaasti tunnustuksen arvoista työtä luonnon- ja lajiensuojelun edistämiseksi. Maanviljelijät osallistuvat maatalouden ympäristöohjelmiin ja vapaaehtoisiin aloitteisiin. Monet muut yhteiskuntaryhmät työskentelevät antaumuksellisesti biodiversiteetin suojelun hyväksi ja hoitavat osittain jopa sellaisia tehtäviä, jotka selvästi kuuluisivat valtion vastuulle. Ilman tällaista toimintaa monet monimuotoisuuden suojeluun liittyvät saavutukset eivät olisi olleet mahdollisia. On juuri yksityisten luonnonsuojelijoiden ja luonnonkäyttäjien toiminnan ansiota, ettei tilanne ole vielä nykyistäkin pahempi. Poliittisen tason tulisi tukea tätä toimintaa muutenkin kuin taloudellisesti.

| 3.52 | Kyse ei kuitenkaan voi olla vain luonnossa toteutettavista käytännön toimista. Jos poliittinen taso todella haluaa pysäyttää biologisen monimuotoisuuden häviämisen, on myös sen etujen mukaista pyrkiä siihen, että yhteiskunnassa on kysyntää tämän tavoitteen mukaiselle politiikalle; tässä yhteydessä voidaan puhua myös poliittisesta paineesta. Euroopan kansalaiset ovat epäilemättä periaatteessa yhtä mieltä toiminnan tarpeesta. Yhdeksän kymmenestä katsoo, että poliittisten päättäjien tulisi tärkeitä päätöksiä tehdessään ottaa ympäristönäkökohdat huomioon aivan samalla tavalla kuin taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat (Attitudes of Europeans towards the Environment, EC Eurobarometer, 2004). |
| --- | --- |

3.52

Kyse ei kuitenkaan voi olla vain luonnossa toteutettavista käytännön toimista. Jos poliittinen taso todella haluaa pysäyttää biologisen monimuotoisuuden häviämisen, on myös sen etujen mukaista pyrkiä siihen, että yhteiskunnassa on kysyntää tämän tavoitteen mukaiselle politiikalle; tässä yhteydessä voidaan puhua myös poliittisesta paineesta. Euroopan kansalaiset ovat epäilemättä periaatteessa yhtä mieltä toiminnan tarpeesta. Yhdeksän kymmenestä katsoo, että poliittisten päättäjien tulisi tärkeitä päätöksiä tehdessään ottaa ympäristönäkökohdat huomioon aivan samalla tavalla kuin taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat (Attitudes of Europeans towards the Environment, EC Eurobarometer, 2004).

| 3.53 | Kansalaisten valistaminen on ehdottomasti tarpeen, jotta poliittisten toimien (myös kustannusten) tarkoitus ymmärretään nykyistä paremmin. Kansalaisyhteiskunta voi ja sen tulee antaa tähän oma panoksensa, mutta se tarvitsee julkissektorin tukea. Julkissektorin on huolehdittava esimerkiksi siitä, että luonnonsuojelua ei saa enää leimata ”edistyksen viholliseksi” ja että esitettyihin kysymyksiin löydetään asianmukaiset vastaukset, jotka johtavat biologisen monimuotoisuuden lisääntymiseen eivätkä sen vähenemiseen. |
| --- | --- |

3.53

Kansalaisten valistaminen on ehdottomasti tarpeen, jotta poliittisten toimien (myös kustannusten) tarkoitus ymmärretään nykyistä paremmin. Kansalaisyhteiskunta voi ja sen tulee antaa tähän oma panoksensa, mutta se tarvitsee julkissektorin tukea. Julkissektorin on huolehdittava esimerkiksi siitä, että luonnonsuojelua ei saa enää leimata ”edistyksen viholliseksi” ja että esitettyihin kysymyksiin löydetään asianmukaiset vastaukset, jotka johtavat biologisen monimuotoisuuden lisääntymiseen eivätkä sen vähenemiseen.

| 3.54 | Tämän vuoksi ETSK suhtautuu myönteisesti useiden hallituksista riippumattomien organisaatioiden yhteiseen aloitteeseen Countdown 2010
   (22). Aloitteen tavoitteena on varmistaa, että kaikkien jäsenvaltioiden hallitukset toteuttavat ne toimet, jotka ovat välttämättömiä, jotta biologisen monimuotoisuuden häviäminen todella saadaan pysäytettyä vuoteen 2010 mennessä, ja että hallitukset näin ollen ryhtyvät sanoista tekoihin ilmoitettujen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Kampanja osoittaa, että kansalaisyhteiskunnalla ja hallituksilla on yhdessä vielä paljon tehtäviä hoidettavanaan. |
| --- | --- |

3.54

Tämän vuoksi ETSK suhtautuu myönteisesti useiden hallituksista riippumattomien organisaatioiden yhteiseen aloitteeseen Countdown 2010
   (22). Aloitteen tavoitteena on varmistaa, että kaikkien jäsenvaltioiden hallitukset toteuttavat ne toimet, jotka ovat välttämättömiä, jotta biologisen monimuotoisuuden häviäminen todella saadaan pysäytettyä vuoteen 2010 mennessä, ja että hallitukset näin ollen ryhtyvät sanoista tekoihin ilmoitettujen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Kampanja osoittaa, että kansalaisyhteiskunnalla ja hallituksilla on yhdessä vielä paljon tehtäviä hoidettavanaan.

Bryssel 18. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ks. Göteborgissa 15. ja 16. kesäkuuta 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätös.

1

(2)  KOM(2003) 745 lopullinen.

2

(3)  Ks. KOM(1998) 42 lopullinen.

3

(4)  KOM(2001) 264 lopullinen.

4

(5)  The European Environment – State and outlook 2005, Euroopan ympäristökeskus, marraskuu 2005.

5

The European Environment – State and outlook 2005

(6)  Tiedelehti Nature, 22.3.2005.

6

Nature

(7)  EYVL L 103, 25.4.1979, s.1.

7

(8)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

8

(9)  Ks. Göteborgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien 31 kohta.

9

(10)  Maisemien hyötyarvo tai taloudellinen arvo pitää sisällään paljon muutakin kuin vain luonnon merkityksen maa- ja metsätalouden ”tuotantopaikkana”. Esimerkkinä mainittakoon matkailu ja paikallinen virkistyskäyttö. Matkailun perustahan ovat runsaslajiset, monimuotoiset ja yleensäkin ”kauniina” pidetyt maisemat.

10

hyötyarvo

(11)  Maisemien merkitysarvo on kahtalainen: Ensinnäkin luonnolla on itseisarvoa, joka on tunnustettava ja jota on vaalittava. Se ei saa jäädä kokonaan yksipuolisen teknologisen ja taloudellisen hyödyntämisen jalkoihin. Lisäksi maisemat ovat arvokkaita ihmisen fyysisen ja erityisesti psyykkisen uudistumisen kannalta, ne auttavat ihmistä löytämään paikkansa luontaisessa elinympäristössään.

11

merkitysarvo

(12)  Ks. KOM(2003) 745 lopullinen ja samoin KOM(2005) 17 lopullinen.

12

(13)  Vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymien otsakkeeseen 2 kuuluva maaseudun kehittäminen.

13

(14)  Esimerkiksi luonnonmukaista maataloutta koskeva toimintaohjelma.

14

(15)  ETSK laatii yksittäisistä teemakohtaisista strategioista erilliset lausunnot, joihin on tarkoitus viitata tässä yhteydessä.

15

(16)  Se on mahdollista vain tietyin edellytyksin, mutta ehdot ovat niin monimutkaiset, että mahdollisuutta ei juurikaan käytetä.

16

(17)  Vaikutuksista mainittakoon vain lyhyesti seuraavaa: Espanjalainen luonnonsuojelujärjestö FAPAS on tarkkaillut hanhikorppikotkia useita vuosia. Vuoteen 2003 saakka pariskuntia oli tavallisesti kymmenen, ja ne onnistuivat yleensä elättämään kahdeksasta yhdeksään poikasta. Hanhikorppikotkat saavat aina vain yhden poikasen. Vuonna 2004 kuitenkin enää vain neljä poikasta kehittyi lentokykyisiksi. Karhujen suojelijat taas ovat ilmoittaneet, että alueelta on löydetty useita kuolleita karhunpoikasia, ja syynä on niin ikään ravinnon väheneminen.

17

(18)  KOM(2003) 745 lopullinen.

18

(19)  KOM(2006) 122 lopullinen.

19

(20)  Esimerkiksi Saksan luonnonsuojeluasioista vastaavalta viranomaiselta.

20

(21)  KOM(2005) 658 lopullinen Kestävän kehityksen strategian uudelleen tarkastelu – Toimintaohjelma, 13.12.2005.

21

Kestävän kehityksen strategian uudelleen tarkastelu – Toimintaohjelma

(22)  Ks. http://www.countdown2010.net/.

22

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/104 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/104

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Afrikan priorisoiminen: Euroopan kansalaisyhteiskunnan näkökulma”

(2006/C 195/25)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 14. heinäkuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon Afrikan priorisoiminen: Euroopan kansalaisyhteiskunnan näkökulma

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Adrien BEDOSSA.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.–18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon ilman vastaääniä. Äänestyksessä annettiin 125 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

Tiivistelmä

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on laatinut tämän lausunnon AKT–EU-seurantaryhmänsä kokemusten perusteella. Ryhmä on jo usean vuoden ajan seurannut Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanoa ja osallistunut aktiivisesti talouskumppanuussopimusten tekemiseen AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea tekee Euroopan komission tiedonannon (1) johdosta päätelmiä kyseisistä politiikoista ja valtiosta riippumattomien toimijoiden osallistumisesta Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanoon ja EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea toteaa pahoitellen, että näitä politiikkoja koskevat lupaukset ovat liian usein jääneet täyttämättä, ja tämä koskee sekä eurooppalaisia että afrikkalaisia osapuolia. Ilmaistujen aikomusten ja käytännön toteutuksen välillä on voitu havaita tietty kuilu, ja kuitenkin kehitysapupolitiikka on hyödytöntä, jos sitä ei valmistella kentällä.

Cotonoun sopimus on ensisijaisesti valtioiden välinen sopimus, jossa kansalaisyhteiskunnan toimintaa kentällä ei oteta riittävästi huomioon. Myöskään kehitysyhteistyö ja järjestelyt, joista sopimuksissa on kuitenkin sovittu, ovat harvoin toteutuneet käytännössä.

Ei siis ole ihme, että lähitulevaisuudessa solmittavat talouskumppanuussopimukset herättävät kaikenlaisia epäilyksiä, pelkoja ja kysymyksiä, kun otetaan huomioon jälkeenjääneisyys kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kyvyssä toimia tehokkaasti ja itsenäisesti.

Samalla kun Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ottaa huomioon, että afrikkalaisessa yhteiskuntamallissa on omat, syvään juurtuneet sosiopoliittiset erityispiirteensä, joiden huomioiminen edistää komitean asettamien tavoitteiden saavuttamista, se katsoo, että EU:n uuden, kunnianhimoisen Afrikka-strategian onnistumisen varmistamiseksi komitean tehtävänä on palvella kansalaisyhteiskuntaa, jolla on keskeinen rooli kehitysyhteistyöpolitiikassa. Komitea korostaa kahta keskeistä alaa, joilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla voi olla huomattava merkitys:

| — | Hallinnon on suosittava maanosan inhimillistä kehitystä sekä osoitettava tilivelvollisuutta seuraavista asioista:






  — | ihmisoikeuksien kunnioittaminen |
| --- | --- | --- |

—

Hallinnon on suosittava maanosan inhimillistä kehitystä sekä osoitettava tilivelvollisuutta seuraavista asioista:

—

ihmisoikeuksien kunnioittaminen

| — | oikeus vapaaseen ja monipuoliseen tiedonsaantiin |
| --- | --- |

—

oikeus vapaaseen ja monipuoliseen tiedonsaantiin

| — | asianomaisten maiden organisaatioiden ja hallinnon avoimuus |
| --- | --- |

—

asianomaisten maiden organisaatioiden ja hallinnon avoimuus

| — | hyvää hallintoa estävän korruption torjunta |
| --- | --- |

—

hyvää hallintoa estävän korruption torjunta

| — | yhtäläinen oikeus veteen, terveyteen ja opetukseen |
| --- | --- |

—

yhtäläinen oikeus veteen, terveyteen ja opetukseen

| — | oikeus elintarviketurvaan. |
| --- | --- |

—

oikeus elintarviketurvaan.

Tavoitteen saavuttamiseksi komitea suosittelee voimakkaasti, että Afrikan kansalaisyhteiskunnan organisaatioille tarjotaan entistä enemmän ja entistä parempia mahdollisuuksia saada yhteisön rahoitustukea ja että ne osallistuvat nykyistä järjestelmällisemmin kehitysyhteistyöpolitiikan ja -strategioiden määrittelyyn ja täytäntöönpanoon.

| — | AIDSia vastaan on kamppailtava. |
| --- | --- |

—

AIDSia vastaan on kamppailtava.

Kansalaisyhteiskunnalla on AIDSin torjunnassa keskeinen asema, olipa sitten kyse ennaltaehkäisystä, diagnosoinnista tai hoidosta, sillä niillä on erityisen hyvät mahdollisuudet toimia sairaiden keskuudessa kentällä. Kolmeen pandemiaan on otettava yhtenäinen lähestymistapa, ja potilasjärjestöt ovat tässä taistelussa keskeinen lenkki.

Euroopan unionin on mahdollistettava henkisiin voimavaroihin liittyvän kriisin ratkaiseminen lisäämällä teknisiä mahdollisuuksia ja kaikkien toimijoiden koulutusta. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa kaikkia poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia johtajia kokoamaan voimansa tavoitteen saavuttamiseksi.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea toteaa, että aivan ensimmäiseksi on saatettava käyttöön (yhdistelmä-)lääkkeitä, joiden kustannusten hallinnasta vastaavat kansainväliset elimet. Lisäksi komitea toteaa, että Euroopan unionin on myötävaikutettava yleisrokotteen valmistamiseen tähtäävän kehittämis- ja tutkimustyön nopeutumiseen.

1.   Johdanto

| 1.1 | Euroopan komissio esitti 12. lokakuuta 2005 neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle tiedonannon ”EU:n Afrikka-strategia: eurooppalaisafrikkalainen sopimus kehityksen nopeuttamiseksi Afrikassa”. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan komissio esitti 12. lokakuuta 2005 neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle tiedonannon ”EU:n Afrikka-strategia: eurooppalaisafrikkalainen sopimus kehityksen nopeuttamiseksi Afrikassa”.

| 1.2 | ETSK kannattaa tämän kunnianhimoisen eurooppalaisafrikkalaisen hankkeen pääperiaatteita ja siitä ilmenevää pyrkimystä yhtenäisyyteen. On totta, että Afrikan valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ovat suhtautuneet hankkeeseen eri tavoin. Ne ovat pettyneitä ja ihmettelevät, miksi tämä uusi suunnitelma onnistuisi siinä, missä muut ovat epäonnistuneet. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kannattaa tämän kunnianhimoisen eurooppalaisafrikkalaisen hankkeen pääperiaatteita ja siitä ilmenevää pyrkimystä yhtenäisyyteen. On totta, että Afrikan valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ovat suhtautuneet hankkeeseen eri tavoin. Ne ovat pettyneitä ja ihmettelevät, miksi tämä uusi suunnitelma onnistuisi siinä, missä muut ovat epäonnistuneet.

| 1.3 | Kyseinen asiakirja on pitkäaikaisen työn tulos. Hankkeen käynnisti komissaari Louis Michel aloitettuaan työskentelynsä unionin toimeenpanevassa elimessä marraskuussa 2004. Asiakirjassa ehdotetaan, että Euroopan unionin 25 jäsenvaltiota tekisivät yhdessä yhteistyötä Afrikan kanssa. Poliittisten kontekstien ja kehityksen eri tasojen sekä hyvin vanhaa perua olevien suhteiden suuri määrä edellyttävät uudenlaista suhtautumista asiaan. |
| --- | --- |

1.3

Kyseinen asiakirja on pitkäaikaisen työn tulos. Hankkeen käynnisti komissaari Louis Michel aloitettuaan työskentelynsä unionin toimeenpanevassa elimessä marraskuussa 2004. Asiakirjassa ehdotetaan, että Euroopan unionin 25 jäsenvaltiota tekisivät yhdessä yhteistyötä Afrikan kanssa. Poliittisten kontekstien ja kehityksen eri tasojen sekä hyvin vanhaa perua olevien suhteiden suuri määrä edellyttävät uudenlaista suhtautumista asiaan.

| 1.4 | Strategia on nimenomaan kunnianhimoinen, sillä siinä kuvaillaan maanosan kehitykseen mahdollisesti vaikuttavia ensisijaisia aloja — lista on pitkä, muttei tyhjentävä. |
| --- | --- |

1.4

Strategia on nimenomaan kunnianhimoinen, sillä siinä kuvaillaan maanosan kehitykseen mahdollisesti vaikuttavia ensisijaisia aloja — lista on pitkä, muttei tyhjentävä.

| 1.5 | Strategia on hyvin kiinnostava myös siitä syystä, että siinä palautetaan politiikka kehitysyhteistyön keskiöön, jolloin Euroopan unioni voi pysyä kaikkein vaikutusvaltaisimpana kumppanina Afrikassa. |
| --- | --- |

1.5

Strategia on hyvin kiinnostava myös siitä syystä, että siinä palautetaan politiikka kehitysyhteistyön keskiöön, jolloin Euroopan unioni voi pysyä kaikkein vaikutusvaltaisimpana kumppanina Afrikassa.

| 1.6 | Ehdotettu menetelmä pyrkii myös parantamaan Euroopan tasoista koordinointia sekä saattamaan käytännöt yhteisön yhteiseen käyttöön, mikä on Euroopan unionin syventämispyrkimysten mukaista aikana, jolloin monella suunnalla valitetaan syventämisen puutetta. |
| --- | --- |

1.6

Ehdotettu menetelmä pyrkii myös parantamaan Euroopan tasoista koordinointia sekä saattamaan käytännöt yhteisön yhteiseen käyttöön, mikä on Euroopan unionin syventämispyrkimysten mukaista aikana, jolloin monella suunnalla valitetaan syventämisen puutetta.

2.   Yleistä

| 2.1 | Monilta tahoilta kuuluu varoittavia ääniä, joiden mukaan Afrikan tilanne pahenee, jos Eurooppa tai muu maailma ei nopeasti tee jotakin. |
| --- | --- |

2.1

Monilta tahoilta kuuluu varoittavia ääniä, joiden mukaan Afrikan tilanne pahenee, jos Eurooppa tai muu maailma ei nopeasti tee jotakin.

| 2.2 | Jos Afrikassa ei nopeasti tapahdu autonomista kehitystä, muuttoliikkeeseen, sairauksiin ja ympäristöongelmiin liittyvät seuraukset muuttuvat yhä vakavammiksi — halusimmepa sitä tai emme. |
| --- | --- |

2.2

Jos Afrikassa ei nopeasti tapahdu autonomista kehitystä, muuttoliikkeeseen, sairauksiin ja ympäristöongelmiin liittyvät seuraukset muuttuvat yhä vakavammiksi — halusimmepa sitä tai emme.

| 2.3 | Näin ollen teollisuusmaiden Afrikalle antamaa tukea on harkittava uudelleen. Tätä hätäkelloa ei soiteta nyt ensimmäistä kertaa, ja tietyt politiikan ja talouselämän vastuuhenkilöt puhuvat avoimesti teollisuusmaiden ”tekopyhyydestä”. |
| --- | --- |

2.3

Näin ollen teollisuusmaiden Afrikalle antamaa tukea on harkittava uudelleen. Tätä hätäkelloa ei soiteta nyt ensimmäistä kertaa, ja tietyt politiikan ja talouselämän vastuuhenkilöt puhuvat avoimesti teollisuusmaiden ”tekopyhyydestä”.

| 2.4 | On ennakoitu, että jatkuva muuttovirta johtaa paineeseen, joka kasvaa entisestään tulevina vuosina. Afrikan väkiluku kasvaa nopeasti, ja taloudellisen kehityksen näkymät pysyvät synkkinä. Ihmisillä on oikeus pyrkiä tietyntasoiseen hyvinvointiin, jos Afrikan maissa ei ratkaista pitkällä aikavälillä veteen, terveyteen, koulutukseen ja elintarviketurvaan liittyviä ongelmia. Komission puheenjohtajakin jakaa tämän huolen julistaessaan, että Afrikan alikehityksen rakenteellisiin syihin on puututtava. Kuukausia sitten päätetty uuden strategian julkistaminen osui yksiin Ceutan ja Melillan kriisin kanssa. |
| --- | --- |

2.4

On ennakoitu, että jatkuva muuttovirta johtaa paineeseen, joka kasvaa entisestään tulevina vuosina. Afrikan väkiluku kasvaa nopeasti, ja taloudellisen kehityksen näkymät pysyvät synkkinä. Ihmisillä on oikeus pyrkiä tietyntasoiseen hyvinvointiin, jos Afrikan maissa ei ratkaista pitkällä aikavälillä veteen, terveyteen, koulutukseen ja elintarviketurvaan liittyviä ongelmia. Komission puheenjohtajakin jakaa tämän huolen julistaessaan, että Afrikan alikehityksen rakenteellisiin syihin on puututtava. Kuukausia sitten päätetty uuden strategian julkistaminen osui yksiin Ceutan ja Melillan kriisin kanssa.

| 2.5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kiinnittää suurta huomiota tiedonannon tavoitteisiin:






  — | Afrikan kehitysyhteistyöpolitiikan yhtenäisyyden parantaminen |
| --- | --- | --- |

2.5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kiinnittää suurta huomiota tiedonannon tavoitteisiin:

—

Afrikan kehitysyhteistyöpolitiikan yhtenäisyyden parantaminen

| — | pyrkimys toteuttaa vuosituhattavoitteet Afrikassa vuoteen 2015 mennessä panostamalla niihin erityisesti ja ilmoittamalla niiden keskeiset päämäärät. Tämä tarkoittaa sitä, että saavuttaakseen tuloksia Euroopan ja Afrikan on päästävä yhteisymmärrykseen. Toiminta tarkoittaa ratkaisujen löytämistä keskeisiin ongelmiin, jotka liittyvät sairauksiin, veteen, koulutukseen ja työllisyyteen. Euroopan komissio toivoo uuden strategiansa tuottavan nopeasti myönteisiä tuloksia, sillä se on kehitetty yhteistyössä afrikkalaisten kanssa — seikka, jota on syytä korostaa. |
| --- | --- |

—

pyrkimys toteuttaa vuosituhattavoitteet Afrikassa vuoteen 2015 mennessä panostamalla niihin erityisesti ja ilmoittamalla niiden keskeiset päämäärät. Tämä tarkoittaa sitä, että saavuttaakseen tuloksia Euroopan ja Afrikan on päästävä yhteisymmärrykseen. Toiminta tarkoittaa ratkaisujen löytämistä keskeisiin ongelmiin, jotka liittyvät sairauksiin, veteen, koulutukseen ja työllisyyteen. Euroopan komissio toivoo uuden strategiansa tuottavan nopeasti myönteisiä tuloksia, sillä se on kehitetty yhteistyössä afrikkalaisten kanssa — seikka, jota on syytä korostaa.

| 2.6 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pohtii kuitenkin, eikö hanke ole hieman liian kunnianhimoinen, kun otetaan huomioon seuraavat näkökohdat:






  — | Lunastamattomia lupauksia on huomattava määrä. Ilmaistujen aikomusten ja käytännön toteutuksen välillä on jatkuvasti kuilu, sillä kehitysapupolitiikka on hyödytöntä, jos sitä ei valmistella yhteistyössä kentällä aktiivisesti toimivien organisaatioiden kanssa. Cotonoun sopimuksessa määrätty kansalaisyhteiskunnan suora tukeminen on jäänyt liian pitkäksi aikaa pelkäksi lupaukseksi, sillä Cotonoun sopimus on ensisijaisesti valtioiden välinen sopimus, eikä siinä varmistettu alusta alkaen kansalaisyhteiskunnan läsnäoloa ja toimintaa. |
| --- | --- | --- |

2.6

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pohtii kuitenkin, eikö hanke ole hieman liian kunnianhimoinen, kun otetaan huomioon seuraavat näkökohdat:

—

Lunastamattomia lupauksia on huomattava määrä. Ilmaistujen aikomusten ja käytännön toteutuksen välillä on jatkuvasti kuilu, sillä kehitysapupolitiikka on hyödytöntä, jos sitä ei valmistella yhteistyössä kentällä aktiivisesti toimivien organisaatioiden kanssa. Cotonoun sopimuksessa määrätty kansalaisyhteiskunnan suora tukeminen on jäänyt liian pitkäksi aikaa pelkäksi lupaukseksi, sillä Cotonoun sopimus on ensisijaisesti valtioiden välinen sopimus, eikä siinä varmistettu alusta alkaen kansalaisyhteiskunnan läsnäoloa ja toimintaa.

| — | AIDS on maanosan kannalta keskeinen kysymys, ja kului viisitoista vuotta sen arvioimiseen, miten voimme auttaa Afrikkaa tehokkaasti. |
| --- | --- |

—

AIDS on maanosan kannalta keskeinen kysymys, ja kului viisitoista vuotta sen arvioimiseen, miten voimme auttaa Afrikkaa tehokkaasti.

| — | On paljon ongelmia, jotka aiheuttavat hallinnon puutetta näissä maissa. Erityisesti mainittakoon ylivelkaantumisongelma, joka usein johtuu sopimuksista, joita hallitukset tekevät ilman demokraattista oikeutusta. |
| --- | --- |

—

On paljon ongelmia, jotka aiheuttavat hallinnon puutetta näissä maissa. Erityisesti mainittakoon ylivelkaantumisongelma, joka usein johtuu sopimuksista, joita hallitukset tekevät ilman demokraattista oikeutusta.

| 2.7 | Alkuperäisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kolmea asiaa:






  — | Lisätään kansalaisten turvallisuutta laajassa merkityksessä. |
| --- | --- | --- |

2.7

Alkuperäisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kolmea asiaa:

—

Lisätään kansalaisten turvallisuutta laajassa merkityksessä.

| — | Varmistetaan riittävä talouskasvu erityisesti Cotonoun sopimuksen ja talouskumppanuussopimusten avulla. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan riittävä talouskasvu erityisesti Cotonoun sopimuksen ja talouskumppanuussopimusten avulla.

| — | Parannetaan hallintoa kaikilta osin. |
| --- | --- |

—

Parannetaan hallintoa kaikilta osin.

| 2.8 | On syytä huomata, että tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan unionin ja G8-maiden yhteisiä voimavaroja lisätään huomattavasti. Kymmenen vuoden kuluessa voimavarat ovat kaksinkertaistuneet, ja puolet lisätyistä varoista ohjataan Afrikkaan. Aiemmin — mahdollisesti molemmin puolin — lunastamatta jääneiden lupausten määrä antaa kuitenkin aihetta varovaisuuteen. Vaikka lupausten määrä on lisääntynyt, eräiden teollisuusmaiden viime vuosina antaman avun todellinen määrä on kuitenkin pienentynyt. |
| --- | --- |

2.8

On syytä huomata, että tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan unionin ja G8-maiden yhteisiä voimavaroja lisätään huomattavasti. Kymmenen vuoden kuluessa voimavarat ovat kaksinkertaistuneet, ja puolet lisätyistä varoista ohjataan Afrikkaan. Aiemmin — mahdollisesti molemmin puolin — lunastamatta jääneiden lupausten määrä antaa kuitenkin aihetta varovaisuuteen. Vaikka lupausten määrä on lisääntynyt, eräiden teollisuusmaiden viime vuosina antaman avun todellinen määrä on kuitenkin pienentynyt.

| 2.9 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea yhtyy tiedonannon henkeen ja erityisesti tiedonannon määritelmään ihmisoikeuspolitiikasta. Vuodesta 2001 lähtien ihmisoikeuksien määrittelyssä ja tiettyjen maiden demokratiaprosessissa on edistytty. Ihmisoikeuksien ja demokratian vahvistamista on kuitenkin edelleen korostettava. Kansalaisyhteiskunnan vahvistamista ja järjestäytymistä on tuettava, jotta voidaan varmistaa oikeuden ja oikeusvaltion edistäminen. Erityisesti tämä koskee työmarkkinaosapuolia, joiden vuoropuhelu on taattava kansainvälisen työjärjestön ILO:n sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.9

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea yhtyy tiedonannon henkeen ja erityisesti tiedonannon määritelmään ihmisoikeuspolitiikasta. Vuodesta 2001 lähtien ihmisoikeuksien määrittelyssä ja tiettyjen maiden demokratiaprosessissa on edistytty. Ihmisoikeuksien ja demokratian vahvistamista on kuitenkin edelleen korostettava. Kansalaisyhteiskunnan vahvistamista ja järjestäytymistä on tuettava, jotta voidaan varmistaa oikeuden ja oikeusvaltion edistäminen. Erityisesti tämä koskee työmarkkinaosapuolia, joiden vuoropuhelu on taattava kansainvälisen työjärjestön ILO:n sääntöjen mukaisesti.

| 2.10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo kuitenkin, että on määriteltävä painopisteet, mikä edellyttää erityistä paneutumista seuraaviin tärkeisiin seikkoihin:






  — | Yhteisön politiikkoja on koordinoitava ja erityisesti jäsenvaltioiden erilaisten politiikkojen koordinointikysymykset on määriteltävä. |
| --- | --- | --- |

2.10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo kuitenkin, että on määriteltävä painopisteet, mikä edellyttää erityistä paneutumista seuraaviin tärkeisiin seikkoihin:

—

Yhteisön politiikkoja on koordinoitava ja erityisesti jäsenvaltioiden erilaisten politiikkojen koordinointikysymykset on määriteltävä.

| — | Solidaarisen rahoituksen uusien muotojen pohdintaa ja toteuttamista on jatkettava. Erityisesti on tuettava julkiseen apuun liitettyjen uusien rahoituslähteiden tutkimuksen seurantaryhmää (joka perustettiin ministerikonferenssissa Pariisissa helmikuussa 2006). |
| --- | --- |

—

Solidaarisen rahoituksen uusien muotojen pohdintaa ja toteuttamista on jatkettava. Erityisesti on tuettava julkiseen apuun liitettyjen uusien rahoituslähteiden tutkimuksen seurantaryhmää (joka perustettiin ministerikonferenssissa Pariisissa helmikuussa 2006).

| — | Tarpeellista alueellista integraatiota sekä alueidenvälisiä politiikkoja on tutkittava ja organisoitava. Ennen kaikkea on luotava tarjouskilpailujen perusteella alueidenvälisiä infrastruktuureita, jotka vastaavat tietynlaisia sosiaali- ja ympäristöoloja. Tämä auttaisi alueellisten toimielinten perustamista. |
| --- | --- |

—

Tarpeellista alueellista integraatiota sekä alueidenvälisiä politiikkoja on tutkittava ja organisoitava. Ennen kaikkea on luotava tarjouskilpailujen perusteella alueidenvälisiä infrastruktuureita, jotka vastaavat tietynlaisia sosiaali- ja ympäristöoloja. Tämä auttaisi alueellisten toimielinten perustamista.

| — | Maastamuuton ongelmaan on puututtava voimakkaasti erityisesti luomalla edellytykset Afrikan väestöolosuhteiden vakauttamiselle. Tämä edellyttää Euroopan unionin taholta selvää ja voimakasta tiedostamista, sillä Saharan eteläpuolisesta Afrikasta muuttaa ennen kaikkea maalaisväestöä. Tästä syystä Euroopan unionin on yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa tehtävä kaikkensa sen hyväksi, että voidaan kehittää ja toteuttaa maaseutupolitiikkaa, joka mahdollistaa pyrkimisen näiden alueiden elintarvikeomavaraisuuteen. |
| --- | --- |

—

Maastamuuton ongelmaan on puututtava voimakkaasti erityisesti luomalla edellytykset Afrikan väestöolosuhteiden vakauttamiselle. Tämä edellyttää Euroopan unionin taholta selvää ja voimakasta tiedostamista, sillä Saharan eteläpuolisesta Afrikasta muuttaa ennen kaikkea maalaisväestöä. Tästä syystä Euroopan unionin on yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa tehtävä kaikkensa sen hyväksi, että voidaan kehittää ja toteuttaa maaseutupolitiikkaa, joka mahdollistaa pyrkimisen näiden alueiden elintarvikeomavaraisuuteen.

| — | Hallinnon roolin parantamiseksi kansalaisyhteiskunnan osallistumista on tehostettava, sillä Cotonoun sopimus on tässäkin mielessä tuottanut pettymyksen eikä eurooppalaisafrikkalainen foorumi ole tuottanut ratkaisevia tuloksia. Hyvän hallinnon kumppanivaltioissa tulisi siis perustua tilivelvollisuuteen, johon kuuluu useita teemoja:






  — | ihmisoikeuksien kunnioittaminen |
| --- | --- | --- |

—

Hallinnon roolin parantamiseksi kansalaisyhteiskunnan osallistumista on tehostettava, sillä Cotonoun sopimus on tässäkin mielessä tuottanut pettymyksen eikä eurooppalaisafrikkalainen foorumi ole tuottanut ratkaisevia tuloksia. Hyvän hallinnon kumppanivaltioissa tulisi siis perustua tilivelvollisuuteen, johon kuuluu useita teemoja:

—

ihmisoikeuksien kunnioittaminen

| — | sukupuolten tasa-arvo |
| --- | --- |

—

sukupuolten tasa-arvo

| — | oikeus vapaaseen ja monipuoliseen tiedonsaantiin |
| --- | --- |

—

oikeus vapaaseen ja monipuoliseen tiedonsaantiin

| — | julkisen vallan organisaatioiden ja niiden hallinnoinnin avoimuus |
| --- | --- |

—

julkisen vallan organisaatioiden ja niiden hallinnoinnin avoimuus

| — | hyvää hallintoa estävän korruption torjunta |
| --- | --- |

—

hyvää hallintoa estävän korruption torjunta

| — | yhtäläinen oikeus veteen, terveyteen ja opetukseen |
| --- | --- |

—

yhtäläinen oikeus veteen, terveyteen ja opetukseen

| — | harmaan talouden asteittainen vähentäminen — se vastaa tietyissä maissa 80:tä prosenttia maan taloudesta. |
| --- | --- |

—

harmaan talouden asteittainen vähentäminen — se vastaa tietyissä maissa 80:tä prosenttia maan taloudesta.

| 2.11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea muistuttaa niin ikään maaseudun kehittämistä koskeville kysymyksille annetusta etusijasta, jota ei monissa tapauksissa ole noudatettu asianmukaisesti ja johon on kiinnitettävä aktiivisesti huomiota. Maanviljelyksen merkitys Afrikalle on nimittäin itsestään selvä, ja syytkin on mainittu jo monesti: elintarvikeomavaraisuus, keskeinen kehitysala ja väestöolosuhteiden vakauttaminen. Erittäin suuri osa osallistavasta kansalaisyhteiskunnasta koostuu maanviljelijöistä ja karjankasvattajista. Näin ollen maaseutupolitiikkaa kehitettäessä on tärkeää kuunnella heitä ja saada heidät mukaan politiikan toteuttamiseen sen onnistumismahdollisuuksien lisäämiseksi. |
| --- | --- |

2.11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea muistuttaa niin ikään maaseudun kehittämistä koskeville kysymyksille annetusta etusijasta, jota ei monissa tapauksissa ole noudatettu asianmukaisesti ja johon on kiinnitettävä aktiivisesti huomiota. Maanviljelyksen merkitys Afrikalle on nimittäin itsestään selvä, ja syytkin on mainittu jo monesti: elintarvikeomavaraisuus, keskeinen kehitysala ja väestöolosuhteiden vakauttaminen. Erittäin suuri osa osallistavasta kansalaisyhteiskunnasta koostuu maanviljelijöistä ja karjankasvattajista. Näin ollen maaseutupolitiikkaa kehitettäessä on tärkeää kuunnella heitä ja saada heidät mukaan politiikan toteuttamiseen sen onnistumismahdollisuuksien lisäämiseksi.

| 2.12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea muistuttaa, että infrastruktuurien puuttuminen tai kekseliäisyyden puute kyseisellä alalla on akuutti ongelma, olipa sitten kyse maakohtaisesta tai maantieteellisten alueiden välisestä viestinnästä tai veden saatavuudesta, jonka geopoliittinen merkitys on itsestään selvä. |
| --- | --- |

2.12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea muistuttaa, että infrastruktuurien puuttuminen tai kekseliäisyyden puute kyseisellä alalla on akuutti ongelma, olipa sitten kyse maakohtaisesta tai maantieteellisten alueiden välisestä viestinnästä tai veden saatavuudesta, jonka geopoliittinen merkitys on itsestään selvä.

| 2.13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa lisäksi, että kaikenlainen suora budjettituki lakkautettaisiin. |
| --- | --- |

2.13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa lisäksi, että kaikenlainen suora budjettituki lakkautettaisiin.

| 2.14 | Kaikki edellä mainittu on mahdollista ainoastaan, jos kansalaisyhteiskunnan toimijat osallistuvat tehokkaammin yleishallinnon parantamiseen, mikä on kaikkien julkisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikuttajatahojen etujen mukaista. |
| --- | --- |

2.14

Kaikki edellä mainittu on mahdollista ainoastaan, jos kansalaisyhteiskunnan toimijat osallistuvat tehokkaammin yleishallinnon parantamiseen, mikä on kaikkien julkisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikuttajatahojen etujen mukaista.

3.   Erityistä

Tässä yleiskontekstissa Afrikka oli vuonna 2005 maailmanlaajuisen asialistan kunniapaikalla. Viime heinäkuussa Skotlannissa järjestetyssä G8-kokouksessa, New Yorkissa järjestetyissä YK:n 60-vuotisjuhlallisuuksissa ja hiljattain pidetyssä Bretton Woodsissa perustettujen instituutioiden vuosikokouksessa jokainen esiintyjä Tony Blairista Horst Kohleriin, ja jopa Maailmanpankin uusi pääjohtaja Paul Wolfowitz, käsitteli puheenvuorossaan Afrikan ahdingon poistamista.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ottaa tässä yhteydessä esiin seuraavat kiireelliset asiat, joista se on jo lausunut mielipiteensä eri kannanotoissaan:

| — | Afrikan priorisoiminen on toki tärkeää, mutta työtä on tehtävä laajasti asioissa, jotka liittyvät uuteen hallintoon sekä kansalaisyhteiskunnan pääsyyn mukaan kaikkiin sen reaalisiin ilmenemismuotoihin. |
| --- | --- |

—

Afrikan priorisoiminen on toki tärkeää, mutta työtä on tehtävä laajasti asioissa, jotka liittyvät uuteen hallintoon sekä kansalaisyhteiskunnan pääsyyn mukaan kaikkiin sen reaalisiin ilmenemismuotoihin.

| — | AIDSin torjunta on julistettava ehdottoman kiireiseksi tehtäväksi, sillä tälläkin hetkellä aivan silmiemme edessä ja joltisenkin välinpitämättömyyden vallitessa on kehittymässä jälleen uusi tragedia. |
| --- | --- |

—

AIDSin torjunta on julistettava ehdottoman kiireiseksi tehtäväksi, sillä tälläkin hetkellä aivan silmiemme edessä ja joltisenkin välinpitämättömyyden vallitessa on kehittymässä jälleen uusi tragedia.

3.1   Afrikan priorisoiminen

| 3.1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea tukee Euroopan komission pyrkimystä asettaa Saharan eteläpuoleinen Afrikka etusijalle Euroopan unionin kehitysavun saajana. Jotta toiminta olisi tehokasta, Afrikassa on kuitenkin myös parannettava hallintotapaa sekä keskus- että aluetasolla. Tämä koskee yhtä lailla Afrikan valtioiden välisiä organisaatioita ja valtioita kuin kansalaisyhteiskunnan organisaatioitakin. Viimeksi mainitut voivat auttaa kohdeväestöä todella omaksumaan kehitysyhteistyöpolitiikat, koska järjestöt ovat riippumattomia — vaikkakin riippumattomuutta on vahvistettava –, lähellä väestöä ja valmiita ripeään toimintaan. Afrikan taantumiseen on tietysti monia syitä, mutta niihin kuuluvat varmasti kansalaisyhteiskunnan itsenäisyyden ja voiman puute. Näiden seikkojen merkitystä ei voi kieltää. Cotonoun sopimuksessa nimenomaisesti määrätty, tämän ongelman ratkaisemiseksi suunniteltu toimivallan siirtäminen ei suju, sillä Cotonoun sopimuksen mukainen yhdistyksille tietyillä ehdoilla annettava tuki on vaikea toteuttaa. |
| --- | --- |

3.1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea tukee Euroopan komission pyrkimystä asettaa Saharan eteläpuoleinen Afrikka etusijalle Euroopan unionin kehitysavun saajana. Jotta toiminta olisi tehokasta, Afrikassa on kuitenkin myös parannettava hallintotapaa sekä keskus- että aluetasolla. Tämä koskee yhtä lailla Afrikan valtioiden välisiä organisaatioita ja valtioita kuin kansalaisyhteiskunnan organisaatioitakin. Viimeksi mainitut voivat auttaa kohdeväestöä todella omaksumaan kehitysyhteistyöpolitiikat, koska järjestöt ovat riippumattomia — vaikkakin riippumattomuutta on vahvistettava –, lähellä väestöä ja valmiita ripeään toimintaan. Afrikan taantumiseen on tietysti monia syitä, mutta niihin kuuluvat varmasti kansalaisyhteiskunnan itsenäisyyden ja voiman puute. Näiden seikkojen merkitystä ei voi kieltää. Cotonoun sopimuksessa nimenomaisesti määrätty, tämän ongelman ratkaisemiseksi suunniteltu toimivallan siirtäminen ei suju, sillä Cotonoun sopimuksen mukainen yhdistyksille tietyillä ehdoilla annettava tuki on vaikea toteuttaa.

| 3.1.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa seuraavaa:






  — | Afrikan kansalaisyhteiskunnan organisaatioille on tarjottava entistä enemmän ja entistä paremmat mahdollisuudet saada yhteisön rahoitustukea. Olisi varmistettava tuen saatavuus suoraan valtion tasolta. Lisäksi olisi käynnistettävä horisontaalinen ohjelma, josta myönnetään rahoitusta valtiosta riippumattomille toimijoille ja jolla täydennetään valtakunnallisia ohjelmia. |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa seuraavaa:

—

Afrikan kansalaisyhteiskunnan organisaatioille on tarjottava entistä enemmän ja entistä paremmat mahdollisuudet saada yhteisön rahoitustukea. Olisi varmistettava tuen saatavuus suoraan valtion tasolta. Lisäksi olisi käynnistettävä horisontaalinen ohjelma, josta myönnetään rahoitusta valtiosta riippumattomille toimijoille ja jolla täydennetään valtakunnallisia ohjelmia.

| — | Kansalaisyhteiskunnan on osallistuttava nykyistä laajemmin ja järjestelmällisemmin yhteistyön suuntaviivojen ja strategioiden määrittelyyn ja täytäntöönpanoon. Tällä tavoin edistetään kehitysprosessin omaksumista ja luodaan hyvää hallintotapaa. Kehitystä on alettu havaita siellä täällä, koska kansalaisten ääni alkaa hitaasti mutta varmasti kuulua kaikissa yhteyksissä. Näitä kanavia ovat työmarkkinaosapuolet, uskottavat ja arvostetut järjestöt, joista mainittakoon erityisesti ne, jotka pyrkivät edistämään sukupuolten tasa-arvoa, koulutusta ja tiedonvälitystä. |
| --- | --- |

—

Kansalaisyhteiskunnan on osallistuttava nykyistä laajemmin ja järjestelmällisemmin yhteistyön suuntaviivojen ja strategioiden määrittelyyn ja täytäntöönpanoon. Tällä tavoin edistetään kehitysprosessin omaksumista ja luodaan hyvää hallintotapaa. Kehitystä on alettu havaita siellä täällä, koska kansalaisten ääni alkaa hitaasti mutta varmasti kuulua kaikissa yhteyksissä. Näitä kanavia ovat työmarkkinaosapuolet, uskottavat ja arvostetut järjestöt, joista mainittakoon erityisesti ne, jotka pyrkivät edistämään sukupuolten tasa-arvoa, koulutusta ja tiedonvälitystä.

| 3.1.3 | Euroopan unioni katsoo, että ihmisoikeusarvot ovat koskemattomia. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea esittää, että Euroopan unionin tuki kansalaisyhteiskunnalle toteutettaisiin ja ihmisoikeuksiin liittyvät ongelmat huomioiden






  — | käytettäisiin avun määrittelyssä käytännöllistä lähestymistapaa |
| --- | --- | --- |

3.1.3

Euroopan unioni katsoo, että ihmisoikeusarvot ovat koskemattomia. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea esittää, että Euroopan unionin tuki kansalaisyhteiskunnalle toteutettaisiin ja ihmisoikeuksiin liittyvät ongelmat huomioiden

—

käytettäisiin avun määrittelyssä käytännöllistä lähestymistapaa

| — | pyrittäisiin löytämään päteviä keskustelukumppaneita, jotka voivat käydä vuoropuhelua valtiovallan kanssa, erityisesti perustamalla valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden verkostoja |
| --- | --- |

—

pyrittäisiin löytämään päteviä keskustelukumppaneita, jotka voivat käydä vuoropuhelua valtiovallan kanssa, erityisesti perustamalla valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden verkostoja

| — | varmistettaisiin kyseisille organisaatioille rahoituksen saatavuus käynnistämällä hanketarjouskilpailuja ja toteuttamalla paikallisia mikrohankkeita. |
| --- | --- |

—

varmistettaisiin kyseisille organisaatioille rahoituksen saatavuus käynnistämällä hanketarjouskilpailuja ja toteuttamalla paikallisia mikrohankkeita.

| 3.1.4 | Sama ongelma on huomioitava talouskumppanuussopimusten toteuttamisessa. Jotta voidaan toteuttaa aito yhtenäismarkkinaohjelma ja todellinen uudistusohjelma, on otettava lukuun seuraavat asiat:






  — | Kansalaisyhteiskunnan ja afrikkalaisen väestön henkilöresurssien ja teknisen osaamisen rakentaminen on vielä alkutekijöissään, erityisesti naisten osalta. |
| --- | --- | --- |

3.1.4

Sama ongelma on huomioitava talouskumppanuussopimusten toteuttamisessa. Jotta voidaan toteuttaa aito yhtenäismarkkinaohjelma ja todellinen uudistusohjelma, on otettava lukuun seuraavat asiat:

—

Kansalaisyhteiskunnan ja afrikkalaisen väestön henkilöresurssien ja teknisen osaamisen rakentaminen on vielä alkutekijöissään, erityisesti naisten osalta.

| — | Euroopan unionin kehitysavun kohdistaminen saattaa olla tarpeen tuotantotekijöiden kohentamiseksi, mutta tällöin avulle on asetettava ehtoja. Talouskumppanuussopimusohjelmassa on tarpeen sanoa, että tarvitaan yhtenäisiä valtioidenvälisiä verkkoja. |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin kehitysavun kohdistaminen saattaa olla tarpeen tuotantotekijöiden kohentamiseksi, mutta tällöin avulle on asetettava ehtoja. Talouskumppanuussopimusohjelmassa on tarpeen sanoa, että tarvitaan yhtenäisiä valtioidenvälisiä verkkoja.

| 3.1.5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea panee merkille talouskumppanuussopimusten solmimiseen tähtäävien neuvottelujen aloittamisen erilaisten alueellisten yhteisöjen kanssa ja toivoo, että prosessi johtaa kestävää kehitystä ja köyhyyden torjuntaa tukevaan taloudelliseen elpymiseen. Jotta sopimuksista olisi todellista hyötyä väestölle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea esittää kuitenkin seuraavien asioiden toteuttamista:






  — | Tietoa on levitettävä mahdollisimman kattavasti ja tehokkaasti, jolloin kansalaisyhteiskunnan organisaatiot saadaan järjestelmällisesti mukaan neuvotteluihin ja vaikutustutkimusten laatimiseen niin valtakunnallisella kuin alueellisellakin tasolla. |
| --- | --- | --- |

3.1.5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea panee merkille talouskumppanuussopimusten solmimiseen tähtäävien neuvottelujen aloittamisen erilaisten alueellisten yhteisöjen kanssa ja toivoo, että prosessi johtaa kestävää kehitystä ja köyhyyden torjuntaa tukevaan taloudelliseen elpymiseen. Jotta sopimuksista olisi todellista hyötyä väestölle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea esittää kuitenkin seuraavien asioiden toteuttamista:

—

Tietoa on levitettävä mahdollisimman kattavasti ja tehokkaasti, jolloin kansalaisyhteiskunnan organisaatiot saadaan järjestelmällisesti mukaan neuvotteluihin ja vaikutustutkimusten laatimiseen niin valtakunnallisella kuin alueellisellakin tasolla.

| — | Yksityinen sektori on saatava mukaan neuvotteluihin ja sen valmiuksien kehittämistä on tuettava. |
| --- | --- |

—

Yksityinen sektori on saatava mukaan neuvotteluihin ja sen valmiuksien kehittämistä on tuettava.

| — | Yhteiskunnalliset seuraukset ja sukupuolinäkökohdat on sisällytettävä vaikutusanalyysiin. |
| --- | --- |

—

Yhteiskunnalliset seuraukset ja sukupuolinäkökohdat on sisällytettävä vaikutusanalyysiin.

| — | Kauppasopimusten joustavuuden on ilmettävä siten, että niihin sovelletaan allekirjoittajamaiden yrityksiä suojelevaa siirtymäaikaa. Lisäksi on tuettava kehkeytyvää teollisuutta erityisin toimin ja uusien kehittyneiden maiden kilpailuun on vastattava suojatoimien avulla. |
| --- | --- |

—

Kauppasopimusten joustavuuden on ilmettävä siten, että niihin sovelletaan allekirjoittajamaiden yrityksiä suojelevaa siirtymäaikaa. Lisäksi on tuettava kehkeytyvää teollisuutta erityisin toimin ja uusien kehittyneiden maiden kilpailuun on vastattava suojatoimien avulla.

| — | Väliaikaisten tullien vähentäminen pienentää julkisia resursseja valtioissa, joiden taloudellinen tilanne jo muutenkin on monissa tapauksissa erittäin tukala ja jotka ponnistelevat taatakseen koulutuksen ja terveydenhuollon julkisen vähimmäisrahoituksen. Tällaisten valtioiden on määräaikaiset taloudelliset tuet käytettyään tarpeen muodostaa omat voimavarat. Ne saattavat tarvita myös joustavampia toimenpiteitä voidakseen säilyttää edes jonkinlaisen kauppaa koskevan verotuksellisen itsenäisyyden. |
| --- | --- |

—

Väliaikaisten tullien vähentäminen pienentää julkisia resursseja valtioissa, joiden taloudellinen tilanne jo muutenkin on monissa tapauksissa erittäin tukala ja jotka ponnistelevat taatakseen koulutuksen ja terveydenhuollon julkisen vähimmäisrahoituksen. Tällaisten valtioiden on määräaikaiset taloudelliset tuet käytettyään tarpeen muodostaa omat voimavarat. Ne saattavat tarvita myös joustavampia toimenpiteitä voidakseen säilyttää edes jonkinlaisen kauppaa koskevan verotuksellisen itsenäisyyden.

| 3.1.6 | Jotta taloudellinen kehitys hyödyttäisi mahdollisimman monia eikä johtaisi väärinkäytöksiin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea toivoo, että Euroopan unionin Afrikkaan kohdistamissa kehitysaputoimissa otetaan huomioon periaatteet, jotka liittyvät sosiaaliseen koheesioon ja ihmisarvoisen työn takaamiseen kaikille. Periaatteiden toteutuminen on vieläkin varmempaa, jos työmarkkinaosapuolten ja laajemmin kansalaisyhteiskunnan toimijoiden välillä käydään aitoa vuoropuhelua. |
| --- | --- |

3.1.6

Jotta taloudellinen kehitys hyödyttäisi mahdollisimman monia eikä johtaisi väärinkäytöksiin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea toivoo, että Euroopan unionin Afrikkaan kohdistamissa kehitysaputoimissa otetaan huomioon periaatteet, jotka liittyvät sosiaaliseen koheesioon ja ihmisarvoisen työn takaamiseen kaikille. Periaatteiden toteutuminen on vieläkin varmempaa, jos työmarkkinaosapuolten ja laajemmin kansalaisyhteiskunnan toimijoiden välillä käydään aitoa vuoropuhelua.

| 3.1.7 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa seuraavaa: ETSK on komission tiedonannossa (2) esitetyn toiveen mukaisesti valmis toimimaan yhteistyössä Afrikan talous-, sosiaali- ja kulttuurikomiteoiden kanssa kokemusten ja tietojen vaihtamiseksi, erityisesti tehdäkseen komiteoista tehokkaita kumppaneita investointien ja tukitoimien alakohtaiseen tai maantieteelliseen kohdistamiseen.






  — | ETSK antaa kokemuksensa ja taitotietonsa tarvittaessa käyttöön maakohtaisesti, jos osoittautuu tarpeelliseksi kannustaa Afrikan kulttuureihin sopeutettujen talous- ja sosiaalineuvostojen muodostamista niissä maissa, joissa kyseisiä elimiä ei vielä ole. Lisäksi ETSK edistää tarvittaessa olemassaolevien talous- ja sosiaalineuvostojen uudistamista, jos ne ovat menettäneet erottuvuutensa tai uskottavuutensa. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea havaitsee rohkaisevia merkkejä: Afrikan unionin vaikutus on lisääntynyt myönteisesti, EU:n neuvosto, Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio ovat saavuttaneet kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot (esimerkiksi maanviljelijät, pk-yritykset ja työmarkkinaosapuolet) ovat alkaneet verkostoitua tietyillä maantieteellisillä alueilla. |
| --- | --- | --- |

3.1.7

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa seuraavaa: ETSK on komission tiedonannossa (2) esitetyn toiveen mukaisesti valmis toimimaan yhteistyössä Afrikan talous-, sosiaali- ja kulttuurikomiteoiden kanssa kokemusten ja tietojen vaihtamiseksi, erityisesti tehdäkseen komiteoista tehokkaita kumppaneita investointien ja tukitoimien alakohtaiseen tai maantieteelliseen kohdistamiseen.

—

ETSK antaa kokemuksensa ja taitotietonsa tarvittaessa käyttöön maakohtaisesti, jos osoittautuu tarpeelliseksi kannustaa Afrikan kulttuureihin sopeutettujen talous- ja sosiaalineuvostojen muodostamista niissä maissa, joissa kyseisiä elimiä ei vielä ole. Lisäksi ETSK edistää tarvittaessa olemassaolevien talous- ja sosiaalineuvostojen uudistamista, jos ne ovat menettäneet erottuvuutensa tai uskottavuutensa. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea havaitsee rohkaisevia merkkejä: Afrikan unionin vaikutus on lisääntynyt myönteisesti, EU:n neuvosto, Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio ovat saavuttaneet kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot (esimerkiksi maanviljelijät, pk-yritykset ja työmarkkinaosapuolet) ovat alkaneet verkostoitua tietyillä maantieteellisillä alueilla.

Kyse on mahdollisesti siitä, että Euroopan unioni on tiedostanut kansalaisyhteiskunnan suppean osallistumisen sekä sen, että kansalaisyhteiskuntaa on kunnioitettava uuden strategian puitteissa.

3.2   Pandemioiden torjunta

| 3.2.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa kaikkia poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia johtajia kokoamaan voimansa AIDSin torjumiseksi. Se on erityisen tyytyväinen Kansainvälisen työnantajajärjestön (IOE) ja Vapaiden ammattiyhdistysten kansainvälisen liiton (VAKL) ponnistuksiin. Kyseiset organisaatiot ovat pyytäneet komiteaa yhteistyöhön vuonna 2003 käynnistämissään erityyppisissä torjuntasuunnitelmissa, joita toteutetaan kahdeksassa eteläisen Afrikan maassa. |
| --- | --- |

3.2.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa kaikkia poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia johtajia kokoamaan voimansa AIDSin torjumiseksi. Se on erityisen tyytyväinen Kansainvälisen työnantajajärjestön (IOE) ja Vapaiden ammattiyhdistysten kansainvälisen liiton (VAKL) ponnistuksiin. Kyseiset organisaatiot ovat pyytäneet komiteaa yhteistyöhön vuonna 2003 käynnistämissään erityyppisissä torjuntasuunnitelmissa, joita toteutetaan kahdeksassa eteläisen Afrikan maassa.

| 3.2.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean on toimittava yhtenä tämän taistelun äänitorvena kaikissa elimissä, alue- ja paikallisseminaareissa ja kokouksissa. Koulujärjestelmän ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden toteuttaman perheiden aktivoimisen ansiosta toivoa on alkanut ilmetä. Nyt nimittäin voidaan ensimmäistä kertaa havaita, että AIDSiin sairastuneiden määrä on vähentynyt Senegalissa, Ugandassa ja Zimbabwessa ja elinajanodote on kääntynyt nousuun. Ei kuitenkaan ole syytä hellittää ponnistuksia, ja komissio kertookin AIDSin torjunnan suunnitteluun liittyvistä ohjeista, jotka on annettu kansallisille kumppaniorganisaatioille. |
| --- | --- |

3.2.2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean on toimittava yhtenä tämän taistelun äänitorvena kaikissa elimissä, alue- ja paikallisseminaareissa ja kokouksissa. Koulujärjestelmän ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden toteuttaman perheiden aktivoimisen ansiosta toivoa on alkanut ilmetä. Nyt nimittäin voidaan ensimmäistä kertaa havaita, että AIDSiin sairastuneiden määrä on vähentynyt Senegalissa, Ugandassa ja Zimbabwessa ja elinajanodote on kääntynyt nousuun. Ei kuitenkaan ole syytä hellittää ponnistuksia, ja komissio kertookin AIDSin torjunnan suunnitteluun liittyvistä ohjeista, jotka on annettu kansallisille kumppaniorganisaatioille.

| 3.2.3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea korostaa, että taistelussa tarvitaan paljon rahoitusta, jotta voidaan jatkuvasti toteuttaa ehkäisevää politiikkaa sekä tehokkaiden ja yksinkertaistettujen hoitomenetelmien mahdollistamia hoitopolitiikkoja. Hoitojen kustannuksia on hallittava kokonaisuudessaan ADPIC-sopimuksen (sopimus kauppaan vaikuttavien henkisen omaisuuden oikeuksien näkökulmista) puitteissa Maailman kauppajärjestössä. Lisäksi on tuettava luotettavan yleisrokotteen kehittämiseen tähtäävää tutkimusta. |
| --- | --- |

3.2.3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea korostaa, että taistelussa tarvitaan paljon rahoitusta, jotta voidaan jatkuvasti toteuttaa ehkäisevää politiikkaa sekä tehokkaiden ja yksinkertaistettujen hoitomenetelmien mahdollistamia hoitopolitiikkoja. Hoitojen kustannuksia on hallittava kokonaisuudessaan ADPIC-sopimuksen (sopimus kauppaan vaikuttavien henkisen omaisuuden oikeuksien näkökulmista) puitteissa Maailman kauppajärjestössä. Lisäksi on tuettava luotettavan yleisrokotteen kehittämiseen tähtäävää tutkimusta.

| 3.2.4 | Kehitysmailla on valtaisa tarve puuttua laajalle levinneisiin pandemioihin, varsinkin HIV:iin ja AIDSiin Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa. Pandemioiden inhimilliset, sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset ovat jo katastrofaalisia. Asia on äärimmäisen kiireellinen, sillä tietyissä maissa, joissa AIDSia esiintyy valtavasti (45–49 prosentilla väestöstä), on myös nälänhätä. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suosittaa niin ollen, että Euroopan unioni ryhtyisi toimiin kahdella tasolla:






  — | Maailmanlaajuisella






  — | tasolla Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tukenut ja tukee edelleen Maailman kauppajärjestön kehittämisestä käydyn Dohan kierroksen neuvotteluissa Euroopan komission kantaa edistää lääkkeiden saatavuutta laajalle levinneistä pandemioista kärsivissä maissa. Lisäksi uudet välineet johtavat Euroopan unionin osallistumaan yleiseen vuoropuheluun UNAIDSin, AIDSia, malariaa ja tuberkuloosia torjumaan perustetun maailmanlaajuisen rahaston, YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun ja Maailman terveysjärjestön kanssa. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.4

Kehitysmailla on valtaisa tarve puuttua laajalle levinneisiin pandemioihin, varsinkin HIV:iin ja AIDSiin Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa. Pandemioiden inhimilliset, sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset ovat jo katastrofaalisia. Asia on äärimmäisen kiireellinen, sillä tietyissä maissa, joissa AIDSia esiintyy valtavasti (45–49 prosentilla väestöstä), on myös nälänhätä. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suosittaa niin ollen, että Euroopan unioni ryhtyisi toimiin kahdella tasolla:

—

Maailmanlaajuisella

—

tasolla Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tukenut ja tukee edelleen Maailman kauppajärjestön kehittämisestä käydyn Dohan kierroksen neuvotteluissa Euroopan komission kantaa edistää lääkkeiden saatavuutta laajalle levinneistä pandemioista kärsivissä maissa. Lisäksi uudet välineet johtavat Euroopan unionin osallistumaan yleiseen vuoropuheluun UNAIDSin, AIDSia, malariaa ja tuberkuloosia torjumaan perustetun maailmanlaajuisen rahaston, YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun ja Maailman terveysjärjestön kanssa.

| — | Jäsenvaltioiden tasolla:






  — | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean perusperiaatteena on, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot pystyvät erityisen hyvin tavoittamaan maaseutuväestön maissa, joissa ei ole riittäviä perusrakenteita tai joissa julkisella vallalla ei ole tarpeeksi keinoja turvata koko valtion alueen kattavia vähimmäispalveluita. |
| --- | --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden tasolla:

—

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean perusperiaatteena on, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot pystyvät erityisen hyvin tavoittamaan maaseutuväestön maissa, joissa ei ole riittäviä perusrakenteita tai joissa julkisella vallalla ei ole tarpeeksi keinoja turvata koko valtion alueen kattavia vähimmäispalveluita.

| — | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea viittaa AKT-maiden talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolten esittämään pyyntöön ja kehottaa unionia ottamaan käyttöön erityisiä rahoitusvälineitä, joiden avulla kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat jakaa väestölle tietoa pandemioista. |
| --- | --- |

—

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea viittaa AKT-maiden talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolten esittämään pyyntöön ja kehottaa unionia ottamaan käyttöön erityisiä rahoitusvälineitä, joiden avulla kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat jakaa väestölle tietoa pandemioista.

| — | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että kolmeen pandemiaan (AIDS, malaria ja tuberkuloosi) sovellettavan yhtenäisen lähestymistavan on perustuttava kansalaisyhteiskuntaan. Erityisesti sairauden kanssa elävät ja potilasjärjestöjen edustamat ihmiset kuuluvat kansalaisyhteiskunnan toiminnan piiriin edunsaajamaissa. |
| --- | --- |

—

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että kolmeen pandemiaan (AIDS, malaria ja tuberkuloosi) sovellettavan yhtenäisen lähestymistavan on perustuttava kansalaisyhteiskuntaan. Erityisesti sairauden kanssa elävät ja potilasjärjestöjen edustamat ihmiset kuuluvat kansalaisyhteiskunnan toiminnan piiriin edunsaajamaissa.

| — | Euroopan unionin on autettava ratkaisemaan henkisiin voimavaroihin liittyvä kriisi kasvattamalla inhimillisiä ja teknisiä valmiuksia. |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin on autettava ratkaisemaan henkisiin voimavaroihin liittyvä kriisi kasvattamalla inhimillisiä ja teknisiä valmiuksia.

| — | Koska edellä mainituilla organisaatioilla on tarvittavia resursseja ja henkilökapasiteettia, niitä on kannustettava liittoutumaan ja luomaan kumppanuuksia kaikkien pandemioiden torjuntaan osallistuvien toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

—

Koska edellä mainituilla organisaatioilla on tarvittavia resursseja ja henkilökapasiteettia, niitä on kannustettava liittoutumaan ja luomaan kumppanuuksia kaikkien pandemioiden torjuntaan osallistuvien toimijoiden kanssa.

| — | ETSK kehottaa kohdentamaan unionin rahoitusvälineitä ennalta ehkäiseviin toimiin — varsinkin perhesuunnittelupalveluiden tarjoamiseen naisille — sekä potilaiden ja heidän lähipiirinsä tukemiseen. |
| --- | --- |

—

ETSK kehottaa kohdentamaan unionin rahoitusvälineitä ennalta ehkäiseviin toimiin — varsinkin perhesuunnittelupalveluiden tarjoamiseen naisille — sekä potilaiden ja heidän lähipiirinsä tukemiseen.

| 3.2.5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että kaikkien osapuolien (kansalaisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten, poliittisten vastuuhenkilöiden) osallistumista on laajennettava. Lisäksi komitea katsoo, että sillä on tässä keskeisessä taistelussa merkittävä koordinointitehtävä. Komitea haluaa olla taistelun tähystäjä, sillä kamppailu on ensisijaisen tärkeä ja olennainen kaikkien pandemioista kärsivien maiden kannalta. On tärkeää käsittää, että toimijoiden puute on johtanut siihen, että AIDSin lisäksi kärsitään jo nyt myös nälänhädästä. |
| --- | --- |

3.2.5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että kaikkien osapuolien (kansalaisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten, poliittisten vastuuhenkilöiden) osallistumista on laajennettava. Lisäksi komitea katsoo, että sillä on tässä keskeisessä taistelussa merkittävä koordinointitehtävä. Komitea haluaa olla taistelun tähystäjä, sillä kamppailu on ensisijaisen tärkeä ja olennainen kaikkien pandemioista kärsivien maiden kannalta. On tärkeää käsittää, että toimijoiden puute on johtanut siihen, että AIDSin lisäksi kärsitään jo nyt myös nälänhädästä.

| 3.2.6 | Euroopan unionin on keskityttävä vähentämään lääkkeiden kustannuksia tekemällä erityinen kumppanuussopimus WTO:n kanssa. ETSK kehottaa unionin jäsenvaltioita kannattamaan aloitetta, joka koskee lääkehuollon laajaa ja monivuotista tukemista (Pariisissa pidetty ministerikonferenssi, helmikuu 2006). Komitea toteaa, että aloitetta toteuttamalla pitäisi voida lisätä kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen osallistumista, koska aloitteen ansiosta ne saadaan mukaan täytäntöönpano- ja arviointitoimiin sekä aidon jäljitettävyyden varmistamiseen uuden järjestelmän puitteissa. |
| --- | --- |

3.2.6

Euroopan unionin on keskityttävä vähentämään lääkkeiden kustannuksia tekemällä erityinen kumppanuussopimus WTO:n kanssa. ETSK kehottaa unionin jäsenvaltioita kannattamaan aloitetta, joka koskee lääkehuollon laajaa ja monivuotista tukemista (Pariisissa pidetty ministerikonferenssi, helmikuu 2006). Komitea toteaa, että aloitetta toteuttamalla pitäisi voida lisätä kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen osallistumista, koska aloitteen ansiosta ne saadaan mukaan täytäntöönpano- ja arviointitoimiin sekä aidon jäljitettävyyden varmistamiseen uuden järjestelmän puitteissa.

Bryssel 18. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EU:n Afrikka-strategia: eurooppalaisafrikkalainen sopimus kehityksen nopeuttamiseksi Afrikassa, KOM(2005) 489 lopullinen.

1

(2)  KOM(2005) 132, ”Vuosituhattavoitteiden saavuttamisen nopeuttaminen - Euroopan unionin panos”, huhtikuu 2005.

2

---

| 18.8.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/109

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista”

KOM(2005) 548 lopullinen — 2005/0221 COD

(2006/C 195/26)

Neuvosto päätti 28. marraskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Mária HERCZOG.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17.—18. toukokuuta 2006 pitämässään 427. täysistunnossa (toukokuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 124 ääntä puolesta ja 2 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea tukee selkeästi elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevia komission suosituksia, jotka ovat täysin sekä osaamisyhteiskuntaa edistävän Lissabonin strategian että vuosia 2005—2008 koskevien työllisyyspolitiikan suuntaviivojen mukaisia. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea tukee selkeästi elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevia komission suosituksia, jotka ovat täysin sekä osaamisyhteiskuntaa edistävän Lissabonin strategian että vuosia 2005—2008 koskevien työllisyyspolitiikan suuntaviivojen mukaisia.

| 1.2 | ETSK arvioi, että ehdotus voi toteutuessaan lievittää työmarkkinoilla tällä hetkellä ilmeneviä ongelmia ja erityisesti vähentää käytettävissä olevan työvoiman valmiuksien ja talouden vaatimusten välistä kuilua. |
| --- | --- |

1.2

ETSK arvioi, että ehdotus voi toteutuessaan lievittää työmarkkinoilla tällä hetkellä ilmeneviä ongelmia ja erityisesti vähentää käytettävissä olevan työvoiman valmiuksien ja talouden vaatimusten välistä kuilua.

| 1.3 | Avaintaitoihin panostaminen koulutuksessa voi edistää sen tärkeän yhteisen tavoitteen saavuttamista, että nuorilla olisi perus- ja ammattikoulutuksen päättyessä sellaiset avaintaidot, jotka takaavat heille hyvät valmiudet elää aikuisina ja onnistua työmarkkinoilla joko palkansaajina tai työnantajina. Menettely parantaa myös aikuisten mahdollisuuksia kehittää ja ajantasaistaa taitojaan koko elämänsä ajan vankan yleistiedon pohjalta. Yleistieto onkin yksi jatkuvan mukautumiskyvyn keskeisistä tekijöistä. |
| --- | --- |

1.3

Avaintaitoihin panostaminen koulutuksessa voi edistää sen tärkeän yhteisen tavoitteen saavuttamista, että nuorilla olisi perus- ja ammattikoulutuksen päättyessä sellaiset avaintaidot, jotka takaavat heille hyvät valmiudet elää aikuisina ja onnistua työmarkkinoilla joko palkansaajina tai työnantajina. Menettely parantaa myös aikuisten mahdollisuuksia kehittää ja ajantasaistaa taitojaan koko elämänsä ajan vankan yleistiedon pohjalta. Yleistieto onkin yksi jatkuvan mukautumiskyvyn keskeisistä tekijöistä.

| 1.4 | Tavoitteen saavuttamiseksi voidaan hyödyntää erilaisia välineitä. ETSK pitää erityisen tärkeänä sitä, että opettajilla on valmiudet auttaa tehokkaasti opiskelijoita avaintaitojen hankkimisessa niin yleis- ja ammatti- kuin aikuiskoulutuksessakin. Toisaalta opettajien on itsekin hankittava työssään tarvitsemiaan avaintaitoja ja kehittävät niitä jatkuvasti. |
| --- | --- |

1.4

Tavoitteen saavuttamiseksi voidaan hyödyntää erilaisia välineitä. ETSK pitää erityisen tärkeänä sitä, että opettajilla on valmiudet auttaa tehokkaasti opiskelijoita avaintaitojen hankkimisessa niin yleis- ja ammatti- kuin aikuiskoulutuksessakin. Toisaalta opettajien on itsekin hankittava työssään tarvitsemiaan avaintaitoja ja kehittävät niitä jatkuvasti.

| 1.5 | ETSK tukee kokonaistavoitteita, mutta pitää erityisen tärkeänä sitä, että koulunsa liian aikaisin keskeyttäneillä nuorilla on mahdollisuus saada epävirallisen oppimisen ohjelmien kautta apua ehdotuksessa mainittujen avaintaitojen hankkimisessa. |
| --- | --- |

1.5

ETSK tukee kokonaistavoitteita, mutta pitää erityisen tärkeänä sitä, että koulunsa liian aikaisin keskeyttäneillä nuorilla on mahdollisuus saada epävirallisen oppimisen ohjelmien kautta apua ehdotuksessa mainittujen avaintaitojen hankkimisessa.

| 1.6 | Väestön vanhenemisen vuoksi on syytä pitää ikääntyneet työntekijät pitempään työelämässä. Näin ollen ETSK pitääkin lisäksi äärimmäisen tärkeänä, että jäsenvaltioissa taataan ikääntyneille työntekijöille mahdollisuus hankkia puuttuvia taitoja. Tärkeää on myös se, että jäsenvaltiot perustavat koulutusrakenteita, jotka mahdollistavat jo saavutettujen taitojen ylläpitämisen ja kehittämisen. |
| --- | --- |

1.6

Väestön vanhenemisen vuoksi on syytä pitää ikääntyneet työntekijät pitempään työelämässä. Näin ollen ETSK pitääkin lisäksi äärimmäisen tärkeänä, että jäsenvaltioissa taataan ikääntyneille työntekijöille mahdollisuus hankkia puuttuvia taitoja. Tärkeää on myös se, että jäsenvaltiot perustavat koulutusrakenteita, jotka mahdollistavat jo saavutettujen taitojen ylläpitämisen ja kehittämisen.

| 1.7 | ETSK myöntää, että työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli asetettujen tavoitteiden toteuttamisessa ja toteutumisen seurannassa, sillä ne ovat työmarkkinoiden pääasialliset toimijat. Euroopan työmarkkinaosapuolet ovat työskennelleet yhdessä koulutuksen ja elinikäisen oppimisen alalla vuosia 2003–2005 koskeneen ensimmäisen monivuotisen työohjelman puitteissa. Työskentelyn tuloksena syntyivät ammattitaidon ja pätevyyden elinikäistä kehittämistä koskevat toimintapuitteet. Muitakin toimia on suunniteltu, erityisesti vuosia 2006–2008 koskevan seuraavan monivuotisen ohjelman yhteyteen. Ohjelman puitteissa Euroopan työmarkkinaosapuolet tekevät alaa koskevan mahdollisen vapaaehtoisen sopimuksen. |
| --- | --- |

1.7

ETSK myöntää, että työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli asetettujen tavoitteiden toteuttamisessa ja toteutumisen seurannassa, sillä ne ovat työmarkkinoiden pääasialliset toimijat. Euroopan työmarkkinaosapuolet ovat työskennelleet yhdessä koulutuksen ja elinikäisen oppimisen alalla vuosia 2003–2005 koskeneen ensimmäisen monivuotisen työohjelman puitteissa. Työskentelyn tuloksena syntyivät ammattitaidon ja pätevyyden elinikäistä kehittämistä koskevat toimintapuitteet. Muitakin toimia on suunniteltu, erityisesti vuosia 2006–2008 koskevan seuraavan monivuotisen ohjelman yhteyteen. Ohjelman puitteissa Euroopan työmarkkinaosapuolet tekevät alaa koskevan mahdollisen vapaaehtoisen sopimuksen.

| 1.8 | ETSK kehottaa lisäksi valtiovallasta riippumattomia organisaatioita osallistumaan kokonaisprosessiin aktiivisemmin. Se myös suosittelee kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävän keskustelun tehostamista. |
| --- | --- |

1.8

ETSK kehottaa lisäksi valtiovallasta riippumattomia organisaatioita osallistumaan kokonaisprosessiin aktiivisemmin. Se myös suosittelee kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävän keskustelun tehostamista.

| 1.9 | Jotta elinikäiseen oppimiseen liittyvien tavoitteiden toteutumista voitaisiin seurata ja arvioida, on erittäin tärkeää, että saatavilla on luotettavia tilastotietoja. Tästä syystä ETSK tukee komission ehdotusta asetukseksi koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevien tilastojen keräämisestä. Ehdotuksessa asetetaan puitteet, joiden tarkoituksena on varmistaa jäsenvaltioiden tiedonkeruumenetelmien yhdenmukaisuus sekä tietojen luotettavuuden ja vertailukelpoisuuden lisääntyminen. On pyrittävä siihen, että tiedonkeruu tuottaa jatkuvasti ajantasaista ja luotettavaa tietoa käytettäväksi analyyseissa, jotka liittyvät unionin poliittisten tavoitteiden tärkeimpiin osatekijöihin. |
| --- | --- |

1.9

Jotta elinikäiseen oppimiseen liittyvien tavoitteiden toteutumista voitaisiin seurata ja arvioida, on erittäin tärkeää, että saatavilla on luotettavia tilastotietoja. Tästä syystä ETSK tukee komission ehdotusta asetukseksi koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevien tilastojen keräämisestä. Ehdotuksessa asetetaan puitteet, joiden tarkoituksena on varmistaa jäsenvaltioiden tiedonkeruumenetelmien yhdenmukaisuus sekä tietojen luotettavuuden ja vertailukelpoisuuden lisääntyminen. On pyrittävä siihen, että tiedonkeruu tuottaa jatkuvasti ajantasaista ja luotettavaa tietoa käytettäväksi analyyseissa, jotka liittyvät unionin poliittisten tavoitteiden tärkeimpiin osatekijöihin.

2.   Johdanto
   (1)

| 2.1 | Pitkän tutkimus-, valmistelu- ja kuulemisprosessin jälkeen komissio on tehnyt ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi integroidun toimintaohjelman perustamisesta elinikäisen oppimisen alalla. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen asian etenemiseen ja tähdentää, että tässä lausunnossa esitettävien ajatusten tarkoituksena on varmistaa käsiteltävänä olevan komission ehdotuksen mahdollisimman hyvä toimivuus ja tehokkuus. |
| --- | --- |

2.1

Pitkän tutkimus-, valmistelu- ja kuulemisprosessin jälkeen komissio on tehnyt ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi integroidun toimintaohjelman perustamisesta elinikäisen oppimisen alalla. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen asian etenemiseen ja tähdentää, että tässä lausunnossa esitettävien ajatusten tarkoituksena on varmistaa käsiteltävänä olevan komission ehdotuksen mahdollisimman hyvä toimivuus ja tehokkuus.

| 2.2 | Näin ollen ETSK:n suhtautuminen komission ehdotukseen perustuu pääasiassa komitean tietoihin ja seuraaviin kokemuksiin: |
| --- | --- |

2.2

Näin ollen ETSK:n suhtautuminen komission ehdotukseen perustuu pääasiassa komitean tietoihin ja seuraaviin kokemuksiin:

| 2.3 | viivästyminen Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa |
| --- | --- |

2.3

viivästyminen Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa

| 2.4 | viivästyminen koulutuksen ja tuottavuuden yhteensovittamisessa (2) |
| --- | --- |

2.4

viivästyminen koulutuksen ja tuottavuuden yhteensovittamisessa (2)

| 2.5 | Euroopan demografinen tilanne |
| --- | --- |

2.5

Euroopan demografinen tilanne

| 2.6 | kysymykset, joita on viime aikoina noussut esiin sekä unionin tasolla että jäsenvaltioissa pyrittäessä löytämään ratkaisuja edellä mainittuihin ongelmiin (3). |
| --- | --- |

2.6

kysymykset, joita on viime aikoina noussut esiin sekä unionin tasolla että jäsenvaltioissa pyrittäessä löytämään ratkaisuja edellä mainittuihin ongelmiin (3).

3.   Komission ehdotus

| 3.1 | Koulutus 2010 -työohjelman yhteydessä vuonna 2001 perustettu perustaitoja (4) käsittelevä työryhmä on kehittänyt osaamiseen perustuvassa yhteiskunnassa tarvittavia avaintaitoja koskevan viitekehyksen. Lisäksi se on esitellyt joukon suosituksia varmistamaan, että kyseiset avaintaidot (5) ovat kaikkien kansalaisten ulottuvilla. |
| --- | --- |

3.1

Koulutus 2010 -työohjelman yhteydessä vuonna 2001 perustettu perustaitoja (4) käsittelevä työryhmä on kehittänyt osaamiseen perustuvassa yhteiskunnassa tarvittavia avaintaitoja koskevan viitekehyksen. Lisäksi se on esitellyt joukon suosituksia varmistamaan, että kyseiset avaintaidot (5) ovat kaikkien kansalaisten ulottuvilla.

| 3.2 | Tärkein yhteinen tavoite on, että nuorilla olisi perus- ja ammattikoulutuksen päättyessä sellaiset avaintaidot, jotka takaavat heille hyvät valmiudet elää aikuisina, ja että aikuiset voisivat kehittää ja ajantasaistaa taitojaan koko elämänsä ajan. |
| --- | --- |

3.2

Tärkein yhteinen tavoite on, että nuorilla olisi perus- ja ammattikoulutuksen päättyessä sellaiset avaintaidot, jotka takaavat heille hyvät valmiudet elää aikuisina, ja että aikuiset voisivat kehittää ja ajantasaistaa taitojaan koko elämänsä ajan.

| 3.3 | Ehdotetussa suosituksessa mainitaan seuraavat avaintaidot: 1. viestintä äidinkielellä, 2. viestintä vierailla kielillä, 3. matemaattinen osaaminen ja perusosaaminen luonnontieteiden ja tekniikan aloilla, 4. digitaaliset taidot, 5. oppimistaidot, 6. ihmissuhde- ja sosiaaliset taidot, kulttuurien väliset valmiudet ja kansalaisuuteen liittyvät taidot, 7. yrittäjyys ja 8. kulttuurin ilmaisumuodot. Suosituksessa taidot määritellään kutakin alaa vastaavien tietojen, kykyjen ja asenteiden kokonaisuudeksi. |
| --- | --- |

3.3

Ehdotetussa suosituksessa mainitaan seuraavat avaintaidot: 1. viestintä äidinkielellä, 2. viestintä vierailla kielillä, 3. matemaattinen osaaminen ja perusosaaminen luonnontieteiden ja tekniikan aloilla, 4. digitaaliset taidot, 5. oppimistaidot, 6. ihmissuhde- ja sosiaaliset taidot, kulttuurien väliset valmiudet ja kansalaisuuteen liittyvät taidot, 7. yrittäjyys ja 8. kulttuurin ilmaisumuodot. Suosituksessa taidot määritellään kutakin alaa vastaavien tietojen, kykyjen ja asenteiden kokonaisuudeksi.

| 3.4 | Avaintaitoihin liittyvä työ on kiinteästi yhteydessä moniin muihin aloitteisiin tai käynnissä oleviin toimiin, esimerkiksi tutkintojen tunnustamista koskevien eurooppalaisten puitteiden (EQF) määrittelyyn tai pyrkimyksiin lisätä arviointijärjestelmien (esimerkiksi epävirallisen oppimisen kautta hankittujen tietojen tunnustamisen) avoimuutta. |
| --- | --- |

3.4

Avaintaitoihin liittyvä työ on kiinteästi yhteydessä moniin muihin aloitteisiin tai käynnissä oleviin toimiin, esimerkiksi tutkintojen tunnustamista koskevien eurooppalaisten puitteiden (EQF) määrittelyyn tai pyrkimyksiin lisätä arviointijärjestelmien (esimerkiksi epävirallisen oppimisen kautta hankittujen tietojen tunnustamisen) avoimuutta.

| 3.5 | Suositus on siten vertailuväline, jonka avulla voidaan tunnistaa kaikille tarpeelliset avaintaidot. Näin ollen se tukee jäsenvaltioita avaintaitojen nivomisessa osaksi kansallisia elinikäisen oppimisen strategioita. |
| --- | --- |

3.5

Suositus on siten vertailuväline, jonka avulla voidaan tunnistaa kaikille tarpeelliset avaintaidot. Näin ollen se tukee jäsenvaltioita avaintaitojen nivomisessa osaksi kansallisia elinikäisen oppimisen strategioita.

| 3.6 | Kyseessä on vertailuväline, jonka tarkoituksena on auttaa poliittisia päättäjiä, koulutuspalveluiden tuottajia, työnantajia ja oppijoita saavuttamaan yhteiset tavoitteet jäsenvaltioiden ja Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

3.6

Kyseessä on vertailuväline, jonka tarkoituksena on auttaa poliittisia päättäjiä, koulutuspalveluiden tuottajia, työnantajia ja oppijoita saavuttamaan yhteiset tavoitteet jäsenvaltioiden ja Euroopan tasolla.

| 3.7 | Suosituksessa määritellään avaintaidot, joita kaikki kansalaiset tarvitsevat osaamistaloudessa ja -yhteiskunnassa. Siinä myönnetään, että täytäntöönpanoon liittyvät päätökset on tehtävä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Ehdotuksessa kehotetaan jäsenvaltioita varmistamaan, että peruskoulutuksen päättyessä kaikilla on mainitut avaintaidot. Lisäksi jäsenvaltioita rohkaistaan eurooppalaisten viitearvojen valossa torjumaan koulutuksen epätasa-arvoisuutta. |
| --- | --- |

3.7

Suosituksessa määritellään avaintaidot, joita kaikki kansalaiset tarvitsevat osaamistaloudessa ja -yhteiskunnassa. Siinä myönnetään, että täytäntöönpanoon liittyvät päätökset on tehtävä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Ehdotuksessa kehotetaan jäsenvaltioita varmistamaan, että peruskoulutuksen päättyessä kaikilla on mainitut avaintaidot. Lisäksi jäsenvaltioita rohkaistaan eurooppalaisten viitearvojen valossa torjumaan koulutuksen epätasa-arvoisuutta.

| 3.8 | Aikuisten osalta suosituksessa ehdotetaan, että luodaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa kattava perusrakenne, joka takaisi ikääntyneille kansalaisille mahdollisuuden käyttää tietojen kehittämiseen tarkoitettuja välineitä. |
| --- | --- |

3.8

Aikuisten osalta suosituksessa ehdotetaan, että luodaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa kattava perusrakenne, joka takaisi ikääntyneille kansalaisille mahdollisuuden käyttää tietojen kehittämiseen tarkoitettuja välineitä.

| 3.9 | Lopuksi suosituksessa kehotetaan komissiota tukemaan kansallisella tasolla toteutettuja uudistuksia seuraavin keinoin: vertaisoppiminen, hyvien toimintatapojen vaihto ja tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistyksen systemaattinen seuranta. |
| --- | --- |

3.9

Lopuksi suosituksessa kehotetaan komissiota tukemaan kansallisella tasolla toteutettuja uudistuksia seuraavin keinoin: vertaisoppiminen, hyvien toimintatapojen vaihto ja tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistyksen systemaattinen seuranta.

| 3.10 | Suosituksessa ei käsitellä yhteisön talousarvioon liittyviä asioita. |
| --- | --- |

3.10

Suosituksessa ei käsitellä yhteisön talousarvioon liittyviä asioita.

4.   ETSK:n yleishuomioita

| 4.1 | Suosituksen tavoitteena on tukea jäsenvaltioiden käynnistämiä toimia, joilla pyritään kehittämään yleissivistäviä ja ammatillisia peruskoulutusjärjestelmiä, aikuiskoulutuksen tarjontaa ja koko elinikäisen oppimisen järjestelmää luomalla avaintaitoja koskeva vertailuväline. Taitojen sisällön tarkan määrittelyn kannalta asiantuntijoiden neuvottelut ovat tulevaisuudessakin perusteltuja (ja välttämättömiä). Suosituksessa kuitenkin esitetään selkeästi suuntaviivat, joiden mukaan koulujärjestelmän ja aikuiskoulutuksen puitteissa annettavaa peruskoulutusta olisi kehitettävä. |
| --- | --- |

4.1

Suosituksen tavoitteena on tukea jäsenvaltioiden käynnistämiä toimia, joilla pyritään kehittämään yleissivistäviä ja ammatillisia peruskoulutusjärjestelmiä, aikuiskoulutuksen tarjontaa ja koko elinikäisen oppimisen järjestelmää luomalla avaintaitoja koskeva vertailuväline. Taitojen sisällön tarkan määrittelyn kannalta asiantuntijoiden neuvottelut ovat tulevaisuudessakin perusteltuja (ja välttämättömiä). Suosituksessa kuitenkin esitetään selkeästi suuntaviivat, joiden mukaan koulujärjestelmän ja aikuiskoulutuksen puitteissa annettavaa peruskoulutusta olisi kehitettävä.

| 4.2 | Aiemmin antamassaan ammatillista koulutusta ja tuottavuutta koskeneessa lausunnossa (6) ETSK arvostelee kaikkia jäsenvaltioita riittämättömästä koordinaatiosta ja koulutusjärjestelmien puutteellisesta yhteensovittamisesta. Arvostelun mukaan kunkin maan ammatillinen jatkokoulutus toimii erillään muusta koulutusjärjestelmästä, ja sillä on riittämättömät suhteet ympäröivään yhteiskuntaan ja talouselämään. Koulutuksen sisältö vastaa usein liian suoraan lyhyen aikavälin vaatimuksiin, mikä saattaa pidemmällä aikavälillä johtaa vääränlaiseen suuntautumiseen. Komitea katsoo tämän analyysin perusteella, että avaintaitoja koskevat suositukset voivat olla yhteiset ja yleiset suuntaviitat eri koulutusohjelmille ja muodostaa mahdollisen ohjaavan periaatteen koulutuksen eri alajärjestelmien toiminnan yhteensovittamisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

4.2

Aiemmin antamassaan ammatillista koulutusta ja tuottavuutta koskeneessa lausunnossa (6) ETSK arvostelee kaikkia jäsenvaltioita riittämättömästä koordinaatiosta ja koulutusjärjestelmien puutteellisesta yhteensovittamisesta. Arvostelun mukaan kunkin maan ammatillinen jatkokoulutus toimii erillään muusta koulutusjärjestelmästä, ja sillä on riittämättömät suhteet ympäröivään yhteiskuntaan ja talouselämään. Koulutuksen sisältö vastaa usein liian suoraan lyhyen aikavälin vaatimuksiin, mikä saattaa pidemmällä aikavälillä johtaa vääränlaiseen suuntautumiseen. Komitea katsoo tämän analyysin perusteella, että avaintaitoja koskevat suositukset voivat olla yhteiset ja yleiset suuntaviitat eri koulutusohjelmille ja muodostaa mahdollisen ohjaavan periaatteen koulutuksen eri alajärjestelmien toiminnan yhteensovittamisen parantamiseksi.

| 4.3 | Lisäksi yhteisön strategian täytäntöönpanon arviointi heijastaa avaintaitojen tulkinnan monimuotoisuutta sekä tästä johtuvaa käytännön ohjelmien erilaisuutta. Niin unionissa kuin sen rajojen ulkopuolellakin on jo vuosien ajan käyty keskusteluja, jotta löydettäisiin käsitteelle ”taidot” määritelmä, joka olisi yhtä aikaa tieteellinen ja konkreettinen. OECD onkin riippumattoman DeSeCo-projektin yhteydessä määritellyt tärkeimmät avaintaidot (jotka vastaavat vain osittain ehdotuksessa lueteltuja taitoja). |
| --- | --- |

4.3

Lisäksi yhteisön strategian täytäntöönpanon arviointi heijastaa avaintaitojen tulkinnan monimuotoisuutta sekä tästä johtuvaa käytännön ohjelmien erilaisuutta. Niin unionissa kuin sen rajojen ulkopuolellakin on jo vuosien ajan käyty keskusteluja, jotta löydettäisiin käsitteelle ”taidot” määritelmä, joka olisi yhtä aikaa tieteellinen ja konkreettinen. OECD onkin riippumattoman DeSeCo-projektin yhteydessä määritellyt tärkeimmät avaintaidot (jotka vastaavat vain osittain ehdotuksessa lueteltuja taitoja).

| 4.4 | Työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa onnistumisen takaavien taitojen hankkiminen perustuu niin sanotun osaamisyhteiskunnan logiikan mukaan yhteiskunnan erilaisten ryhmien ja yksilöiden väliseen kilpailuun. Valtion toiminnan sekä koulutuksen alalla toteuttamien strategisten ohjelmien tavoitteena tulisi olla yhdenvertaisten osallistumis- ja muiden mahdollisuuksien tarjoaminen kaikille. |
| --- | --- |

4.4

Työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa onnistumisen takaavien taitojen hankkiminen perustuu niin sanotun osaamisyhteiskunnan logiikan mukaan yhteiskunnan erilaisten ryhmien ja yksilöiden väliseen kilpailuun. Valtion toiminnan sekä koulutuksen alalla toteuttamien strategisten ohjelmien tavoitteena tulisi olla yhdenvertaisten osallistumis- ja muiden mahdollisuuksien tarjoaminen kaikille.

| 4.5 | Elinikäiseen oppimiseen ja taitoihin liittyvien asioiden yhteydessä on suositustekstin mukaisesti syytä korostaa paitsi erilaisten taitojen hankkimista, myös saavutettujen taitojen ylläpitämistä erityisten ohjelmien avulla. |
| --- | --- |

4.5

Elinikäiseen oppimiseen ja taitoihin liittyvien asioiden yhteydessä on suositustekstin mukaisesti syytä korostaa paitsi erilaisten taitojen hankkimista, myös saavutettujen taitojen ylläpitämistä erityisten ohjelmien avulla.

| 4.6 | Avaintaitoja koskevien suositusten täytäntöönpano on merkittävä haaste jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmille. Avaintaitojen nivominen järjestelmään vaatii perusteitaan myöten uudenlaista lähestymistapaa erityisesti peruskoulutuksessa sekä niissä koulutusjärjestelmissä, joissa ei vielä ole voitu luopua jäykästä ja ainejakoon perustuvasta opetusjärjestelmästä. |
| --- | --- |

4.6

Avaintaitoja koskevien suositusten täytäntöönpano on merkittävä haaste jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmille. Avaintaitojen nivominen järjestelmään vaatii perusteitaan myöten uudenlaista lähestymistapaa erityisesti peruskoulutuksessa sekä niissä koulutusjärjestelmissä, joissa ei vielä ole voitu luopua jäykästä ja ainejakoon perustuvasta opetusjärjestelmästä.

| 4.7 | Suositus asettaa vähintään yhtä suuren haasteen järjestelmässä toimiville sekä koulutettaville opettajille, joiden on muutettava lähestymistapaansa. Tästä syystä ETSK pitää erityisen tärkeänä, että opettajat valmistetaan toisaalta auttamaan tehokkaasti opiskelijoita avaintaitojen hankkimisessa niin yleis- ja ammatti- kuin aikuiskoulutuksessakin ja toisaalta hankkimaan itsekin työssään tarvitsemiaan avaintaitoja ja kehittämään niitä jatkuvasti. |
| --- | --- |

4.7

Suositus asettaa vähintään yhtä suuren haasteen järjestelmässä toimiville sekä koulutettaville opettajille, joiden on muutettava lähestymistapaansa. Tästä syystä ETSK pitää erityisen tärkeänä, että opettajat valmistetaan toisaalta auttamaan tehokkaasti opiskelijoita avaintaitojen hankkimisessa niin yleis- ja ammatti- kuin aikuiskoulutuksessakin ja toisaalta hankkimaan itsekin työssään tarvitsemiaan avaintaitoja ja kehittämään niitä jatkuvasti.

| 4.8 | Ehdotuksen mukaan on sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta tärkeää tukea sitä, että ikääntyneet henkilöt (7) hankkivat oleellisia taitoja. Koska työllisyyden lisääminen on unionin ensisijainen tavoite, jäsenvaltiot keskittävät huomionsa ja koulutukseen suunnatut varansa peruskoulutuksen piiriin kuuluviin ikäryhmiin sekä työssäkäyvään väestöön. Vanhempien ikäluokkien taitojen puute herättää kuitenkin oikeutetusti paljon kysymyksiä. Sukupolvien välinen kuilu on jo silminnähtävä tietyillä, esimerkiksi digitaalista lukutaitoa edellyttävillä aloilla. Suurin osa jäsenvaltioista asettaa kansallisia strategisia tavoitteita, joiden myötä oikeus tiedonsaantiin sekä mahdollisuus osallistua yhteiskuntaan riippuu avaintaitojen (esimerkiksi tietotekniikan perustaitojen) hallinnasta. Tällaisia tavoitteita ovat esimerkiksi sähköinen hallinto sekä tietojen ja palveluiden saatavuus sähköisessä muodossa. Koska ikääntyneet henkilöt — samoin kuin muutkin muita heikommassa asemassa olevat ryhmät — eivät kuulu keskeisten taitojen hankkimiseksi toteutettavien ohjelmien piiriin, tavoitteisiin pyrkiminen saattaa heikentää sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

4.8

Ehdotuksen mukaan on sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta tärkeää tukea sitä, että ikääntyneet henkilöt (7) hankkivat oleellisia taitoja. Koska työllisyyden lisääminen on unionin ensisijainen tavoite, jäsenvaltiot keskittävät huomionsa ja koulutukseen suunnatut varansa peruskoulutuksen piiriin kuuluviin ikäryhmiin sekä työssäkäyvään väestöön. Vanhempien ikäluokkien taitojen puute herättää kuitenkin oikeutetusti paljon kysymyksiä. Sukupolvien välinen kuilu on jo silminnähtävä tietyillä, esimerkiksi digitaalista lukutaitoa edellyttävillä aloilla. Suurin osa jäsenvaltioista asettaa kansallisia strategisia tavoitteita, joiden myötä oikeus tiedonsaantiin sekä mahdollisuus osallistua yhteiskuntaan riippuu avaintaitojen (esimerkiksi tietotekniikan perustaitojen) hallinnasta. Tällaisia tavoitteita ovat esimerkiksi sähköinen hallinto sekä tietojen ja palveluiden saatavuus sähköisessä muodossa. Koska ikääntyneet henkilöt — samoin kuin muutkin muita heikommassa asemassa olevat ryhmät — eivät kuulu keskeisten taitojen hankkimiseksi toteutettavien ohjelmien piiriin, tavoitteisiin pyrkiminen saattaa heikentää sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| 4.9 | Taitoihin perustuvan koulutuksen toteuttaminen vaikuttaa monilla tavoin koulutuspolitiikkaan. Näin ollen olisi äärimmäisen tärkeää käynnistää kaikkialla unionissa alan asiantuntijoiden jatkuva vuoropuhelu ja saattaa sen tulokset laajasti saataville. Aiheen monimutkaisuuden vuoksi olisi suotavaa, että komissio auttaisi EY:n perustamissopimuksen mukaisen toimivallan ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden koulutuspolitiikan asiantuntijoita määrittelemään tavoitteet ja tunnistamaan erilaiset etenemistavat, niiden toteuttamiskeinot sekä mahdolliset kompastuskivet. (Hyvien käytänteiden edistämisen lisäksi kokemusten vaihdon pitäisi varmistaa se, että myös epäonnistumisista tehdyistä analyyseista voidaan oppia.) |
| --- | --- |

4.9

Taitoihin perustuvan koulutuksen toteuttaminen vaikuttaa monilla tavoin koulutuspolitiikkaan. Näin ollen olisi äärimmäisen tärkeää käynnistää kaikkialla unionissa alan asiantuntijoiden jatkuva vuoropuhelu ja saattaa sen tulokset laajasti saataville. Aiheen monimutkaisuuden vuoksi olisi suotavaa, että komissio auttaisi EY:n perustamissopimuksen mukaisen toimivallan ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden koulutuspolitiikan asiantuntijoita määrittelemään tavoitteet ja tunnistamaan erilaiset etenemistavat, niiden toteuttamiskeinot sekä mahdolliset kompastuskivet. (Hyvien käytänteiden edistämisen lisäksi kokemusten vaihdon pitäisi varmistaa se, että myös epäonnistumisista tehdyistä analyyseista voidaan oppia.)

5.   Elinikäiseen oppimiseen liittyvien tilastotietojen kerääminen

| 5.1 | Tältä osin elinikäiseen oppimiseen liittyvät kysymykset ovat kiinteästi sidoksissa ehdotettuun asetukseen (8), joka koskee elinikäisen oppimisen tilastoja. |
| --- | --- |

5.1

Tältä osin elinikäiseen oppimiseen liittyvät kysymykset ovat kiinteästi sidoksissa ehdotettuun asetukseen (8), joka koskee elinikäisen oppimisen tilastoja.

| 5.2 | Asetusehdotuksen mukaan Euroopan unioni tarvitsee jatkuvasti enemmän koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevia vertailukelpoisia tilastoja ja indikaattoreita edistääkseen avoimen koordinointimenetelmän soveltamista koulutuspolitiikassa. |
| --- | --- |

5.2

Asetusehdotuksen mukaan Euroopan unioni tarvitsee jatkuvasti enemmän koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevia vertailukelpoisia tilastoja ja indikaattoreita edistääkseen avoimen koordinointimenetelmän soveltamista koulutuspolitiikassa.

| 5.2.1 | Toistaiseksi yhteistyöstä ja jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta ei ole kirjallista sopimusta. Asetusehdotuksella pyritään luomaan kestävälle koulutustilastojen tuottamiselle oikeusperusta, joka voisi olla eri aloilla yhteisön tasolla käytävien poliittisten keskustelujen lähtökohta. |
| --- | --- |

5.2.1

Toistaiseksi yhteistyöstä ja jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta ei ole kirjallista sopimusta. Asetusehdotuksella pyritään luomaan kestävälle koulutustilastojen tuottamiselle oikeusperusta, joka voisi olla eri aloilla yhteisön tasolla käytävien poliittisten keskustelujen lähtökohta.

| 5.2.2 | Tavoitteena on määrittää puitteet kaikille nykyisille ja suunnitelluille elinikäistä oppimista koskeville tilastotoimille lukuun ottamatta yrityksissä annettavaa koulutusta, joka kuuluu Eurostatin toteuttaman ammatillista jatkokoulutusta koskevan tutkimuksen piiriin ja jota koskeva Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus annettiin hiljattain. |
| --- | --- |

5.2.2

Tavoitteena on määrittää puitteet kaikille nykyisille ja suunnitelluille elinikäistä oppimista koskeville tilastotoimille lukuun ottamatta yrityksissä annettavaa koulutusta, joka kuuluu Eurostatin toteuttaman ammatillista jatkokoulutusta koskevan tutkimuksen piiriin ja jota koskeva Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus annettiin hiljattain.

| 5.2.3 | Ehdotus koskee ainoastaan koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevia tilastoja, joiden avulla komissio voi tuottaa yhteisön tilastoja. |
| --- | --- |

5.2.3

Ehdotus koskee ainoastaan koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevia tilastoja, joiden avulla komissio voi tuottaa yhteisön tilastoja.

| 5.2.4 | Asetuksen pääasiallinen tavoite on luoda yhteiset tilastostandardit, joiden avulla voidaan tuottaa yhdenmukaistettua tietoa ja luoda siten yhteiset puitteet yhteisön tilastojen järjestelmälliselle tuottamiselle elinikäisen oppimisen alalla. |
| --- | --- |

5.2.4

Asetuksen pääasiallinen tavoite on luoda yhteiset tilastostandardit, joiden avulla voidaan tuottaa yhdenmukaistettua tietoa ja luoda siten yhteiset puitteet yhteisön tilastojen järjestelmälliselle tuottamiselle elinikäisen oppimisen alalla.

| 5.3 | On äärimmäisen tärkeää, että Euroopan unionin strategisten tavoitteiden muotoilu perustuu realistiseen kokonaiskuvaan asiaan liittyvistä prosesseista. Vähintään yhtä tärkeää on, että strategian toteuttamisen aikana tarpeellisiksi todetut arvioinnit perustuvat metodologisesti luotettavaan ja säännöllisesti kerättyyn tietoon ja sen perusteella tehtyihin päätelmiin. Lisäksi on tärkeää, että käytettävissä on kansainvälisen vertailun mahdollistavia tietoja ja indikaattoreita. |
| --- | --- |

5.3

On äärimmäisen tärkeää, että Euroopan unionin strategisten tavoitteiden muotoilu perustuu realistiseen kokonaiskuvaan asiaan liittyvistä prosesseista. Vähintään yhtä tärkeää on, että strategian toteuttamisen aikana tarpeellisiksi todetut arvioinnit perustuvat metodologisesti luotettavaan ja säännöllisesti kerättyyn tietoon ja sen perusteella tehtyihin päätelmiin. Lisäksi on tärkeää, että käytettävissä on kansainvälisen vertailun mahdollistavia tietoja ja indikaattoreita.

| 5.3.1 | Käytännössä koulutusvoimavarat ovat jakautuneet erittäin epätasaisesti. Lisäksi peruskoulun jälkeinen koulutus, aikuiskoulutus, ei useimmissa tapauksissa tasapainota olemassa olevaa epätasa-arvoisuutta, vaan pahentaa sitä (kuten aihetta koskevat selvitykset osoittavat). Tämän seikan seurannan ja arvioinnin kannalta lähtökohtana voisi toimia perusperiaatteisiin ja metodologisesti yhtenäisiin perusteisiin pohjautuvien tietojen säännöllinen tuottaminen. |
| --- | --- |

5.3.1

Käytännössä koulutusvoimavarat ovat jakautuneet erittäin epätasaisesti. Lisäksi peruskoulun jälkeinen koulutus, aikuiskoulutus, ei useimmissa tapauksissa tasapainota olemassa olevaa epätasa-arvoisuutta, vaan pahentaa sitä (kuten aihetta koskevat selvitykset osoittavat). Tämän seikan seurannan ja arvioinnin kannalta lähtökohtana voisi toimia perusperiaatteisiin ja metodologisesti yhtenäisiin perusteisiin pohjautuvien tietojen säännöllinen tuottaminen.

| 5.4 | Tällä hetkellä on käynnissä useita rinnakkaisia ja suurelta osin toisistaan riippumattomia tilastollisia tutkimuksia, jotka koskevat koulutuksen ja aikuiskoulutuksen eri aloja. Euroopan unionin tiedonkeruumenetelmät eivät siltikään yksinään riitä kattamaan koko koulutusalaa vaikka parhaillaan ollaan käynnistämässä uusiakin tilastollisia tutkimuksia. Eurostatin ja muiden tiedonkeruuelinten tilastollisissa tutkimuksissa sekä tutkimusten sisällössä ja tavoitteissa on tiettyjä eroja. |
| --- | --- |

5.4

Tällä hetkellä on käynnissä useita rinnakkaisia ja suurelta osin toisistaan riippumattomia tilastollisia tutkimuksia, jotka koskevat koulutuksen ja aikuiskoulutuksen eri aloja. Euroopan unionin tiedonkeruumenetelmät eivät siltikään yksinään riitä kattamaan koko koulutusalaa vaikka parhaillaan ollaan käynnistämässä uusiakin tilastollisia tutkimuksia. Eurostatin ja muiden tiedonkeruuelinten tilastollisissa tutkimuksissa sekä tutkimusten sisällössä ja tavoitteissa on tiettyjä eroja.

| 5.5 | Jotta voimavaroja voitaisiin käyttää mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti, olisi suotavaa välttää säännöllisesti kerättävien tietojen perusteetonta tieteellistä päällekkäisyyttä. Samaan aikaan on kuitenkin pyrittävä järjestelmällisesti siihen, että eri tutkimusten tulokset voidaan tavalla tai toisella suhteuttaa toisiinsa. Tämä on mahdollista ainoastaan, jos tehdään Euroopan unionin ulkopuolisten erikoistuneiden organisaatioiden (OECD, kansainvälinen koulutustutkimusjärjestö IEA [International Association for the Evaluation of Educational Achievement]) kanssa tiivistä tieteellistä yhteistyötä ja suhteutetaan tilastot niiden tilastollisiin tutkimuksiin. |
| --- | --- |

5.5

Jotta voimavaroja voitaisiin käyttää mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti, olisi suotavaa välttää säännöllisesti kerättävien tietojen perusteetonta tieteellistä päällekkäisyyttä. Samaan aikaan on kuitenkin pyrittävä järjestelmällisesti siihen, että eri tutkimusten tulokset voidaan tavalla tai toisella suhteuttaa toisiinsa. Tämä on mahdollista ainoastaan, jos tehdään Euroopan unionin ulkopuolisten erikoistuneiden organisaatioiden (OECD, kansainvälinen koulutustutkimusjärjestö IEA [International Association for the Evaluation of Educational Achievement]) kanssa tiivistä tieteellistä yhteistyötä ja suhteutetaan tilastot niiden tilastollisiin tutkimuksiin.

| 5.6 | Nykytilanteessa on välttämätöntä tehdä tiivistä teknistä yhteistyötä unionin ulkopuolisten organisaatioiden kanssa, sillä avaintaitoihin liittyvät toimet eivät tällä hetkellä kuulu Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston Eurostatin vastuualueeseen. (OECD:n toteuttamilla tutkimuksilla, erityisesti PISA-ohjelmalla sekä kehitteillä olevalla aikuisväestön taitojen arviointiin tähtäävällä PIAAC-ohjelmalla [Programme for International Assessment of Adult Competencies] voisi olla keskeinen rooli.) |
| --- | --- |

5.6

Nykytilanteessa on välttämätöntä tehdä tiivistä teknistä yhteistyötä unionin ulkopuolisten organisaatioiden kanssa, sillä avaintaitoihin liittyvät toimet eivät tällä hetkellä kuulu Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston Eurostatin vastuualueeseen. (OECD:n toteuttamilla tutkimuksilla, erityisesti PISA-ohjelmalla sekä kehitteillä olevalla aikuisväestön taitojen arviointiin tähtäävällä PIAAC-ohjelmalla [Programme for International Assessment of Adult Competencies] voisi olla keskeinen rooli.)

| 5.7 | Politiikkojen laadinnassa hyödyllisiä tilastoja sekä edistymisen arviointia helpottavia tietoja tarvitaan erittäin paljon. Myös ajantasaisten tilastojen kysyntä kasvaa tuntuvasti. On äärimmäisen tärkeää, että jäsenvaltiot käyttävät tiedonkeruussa samanlaisia metodeja ja kiinnittävät erityistä huomiota menetelmien luotettavuuteen ja vertailukelpoisuuteen. |
| --- | --- |

5.7

Politiikkojen laadinnassa hyödyllisiä tilastoja sekä edistymisen arviointia helpottavia tietoja tarvitaan erittäin paljon. Myös ajantasaisten tilastojen kysyntä kasvaa tuntuvasti. On äärimmäisen tärkeää, että jäsenvaltiot käyttävät tiedonkeruussa samanlaisia metodeja ja kiinnittävät erityistä huomiota menetelmien luotettavuuteen ja vertailukelpoisuuteen.

6.   Erityishuomioita

| 6.1 | Tiedonkeruujärjestelmien toiminnan ylläpitäminen on erittäin kallista. ETSK on tietoinen ongelmasta ja arvioi, että niiltä osin, kuin jäsenvaltiot voivat osallistua kustannuksiin, olisi perusteltua tutkia, voitaisiinko pitkällä aikavälillä elinikäisen oppimisen tilastojen keräämisjaksoa lyhentää nykyisestä viidestä vuodesta, eli tehdä tutkimuksia useammin. Lyhyellä aikavälillä ratkaisu voisi olla poliittisesti keskeisimpiä aiheita koskevien laajojen tilastollisten tutkimusten täydentäminen useammin, jopa vuosittain, toteutettavilla kohdistetuilla tai suppeammilla tutkimuksilla. Kohdistetut tutkimukset sekä niiden päätelmiin perustuvat analyysit saattavat mahdollistaa poliittisesti tärkeimpien prosessien seurannan sekä elinikäiseen oppimiseen liittyvien yhteisön tavoitteiden toteutumisen arvioinnin. |
| --- | --- |

6.1

Tiedonkeruujärjestelmien toiminnan ylläpitäminen on erittäin kallista. ETSK on tietoinen ongelmasta ja arvioi, että niiltä osin, kuin jäsenvaltiot voivat osallistua kustannuksiin, olisi perusteltua tutkia, voitaisiinko pitkällä aikavälillä elinikäisen oppimisen tilastojen keräämisjaksoa lyhentää nykyisestä viidestä vuodesta, eli tehdä tutkimuksia useammin. Lyhyellä aikavälillä ratkaisu voisi olla poliittisesti keskeisimpiä aiheita koskevien laajojen tilastollisten tutkimusten täydentäminen useammin, jopa vuosittain, toteutettavilla kohdistetuilla tai suppeammilla tutkimuksilla. Kohdistetut tutkimukset sekä niiden päätelmiin perustuvat analyysit saattavat mahdollistaa poliittisesti tärkeimpien prosessien seurannan sekä elinikäiseen oppimiseen liittyvien yhteisön tavoitteiden toteutumisen arvioinnin.

| 6.2 | Yrityksissä annettava koulutus on merkittävä osa elinikäistä oppimista. Näin ollen olisi perusteltua sisällyttää siihen liittyvän tiedon keruu ehdotetun asetuksen piiriin. Viiden vuoden välein tehtävä tutkimus ammatillisesta täydennyskoulutuksesta yrityksissä (CVTS) kattaa osan tästä koulutuksesta (vähintään kymmenen työntekijän yrityksissä järjestettävä koulutus). Kyseinen tutkimus ei kuitenkaan tuota minkäänlaista tietoa koulutuksesta, jota annetaan alle kymmenen työntekijän yrityksissä. |
| --- | --- |

6.2

Yrityksissä annettava koulutus on merkittävä osa elinikäistä oppimista. Näin ollen olisi perusteltua sisällyttää siihen liittyvän tiedon keruu ehdotetun asetuksen piiriin. Viiden vuoden välein tehtävä tutkimus ammatillisesta täydennyskoulutuksesta yrityksissä (CVTS) kattaa osan tästä koulutuksesta (vähintään kymmenen työntekijän yrityksissä järjestettävä koulutus). Kyseinen tutkimus ei kuitenkaan tuota minkäänlaista tietoa koulutuksesta, jota annetaan alle kymmenen työntekijän yrityksissä.

Bryssel 18. toukokuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Integroidun toimintaohjelman perustaminen elinikäisen oppimisen alalla”, SOC/176, esittelijä: Christoforos Koryfidis (EUVL C 221, 8.9.2005).

1

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ammatillinen koulutus ja tuottavuus”, SOC/183, 28.10.2004, esittelijä: Christoforos Koryfidis (EUVL C 120, 20.5.2005).

2

(3)  Ks. Lissabonin strategian väliarviointia koskeva Wim Kokin raportti, maaliskuu 2005, ( http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/pdf/2004-1866-EN-complet.pdf).

3

(4)  Työryhmä päätyi käyttämään käsitettä ”taidot”, joka kattaa tiedot, kyvyt ja asenteet. Lisäksi se käytti käsitettä ”avaintaidot”, kuvaamaan kaikille tarpeellisia taitoja. Termin merkitys kattaa siis muutakin kuin pelkät perustaidot.

4

(5)  Perustaitoja käsittelevä työryhmä, kehityksen seurantakertomukset 2003 ja 2004: http://europa.eu.int/comm/education/policies/2010/objectives_en.html - basic

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ammatillinen koulutus ja tuottavuus”, SOC/183, 28.10.2004, esittelijä: Christoforos Koryfidis (EUVL C 120, 20.5.2005).

6

(7)  Kohderyhmänä olevien ”ikääntyneiden henkilöiden” määritelmä: henkilöt, jotka eivät ole työelämässä ja/tai ovat poistuneet työelämästä lopullisesti?

7

(8)  Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevien tilastojen tuottamisesta ja kehittämisestä (KOM(2005) 625 lopullinen – 2005/0248 COD).

8

---